# Úradný vestník C 280/2021

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 280 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6413. júla 2021 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 280

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6413. júla 2021

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2021/C 280/01 | Oznámenie Komisie — Technické usmernenie k overovaniu udržateľnosti v rámci Fondu InvestEU | 1 |

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2021/C 280/01

Oznámenie Komisie — Technické usmernenie k overovaniu udržateľnosti v rámci Fondu InvestEU

1

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 13.7.2021 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 280/1

---

OZNÁMENIE KOMISIE —

Technické usmernenie k overovaniu udržateľnosti v rámci Fondu InvestEU

(2021/C 280/01)

| VYHLÁSENIE O VYLÚČENÍ ZODPOVEDNOSTI:

  Účelom tohto oznámenia je poskytnúť technické usmernenie k preverovaniu projektov prijímajúcich podporu z Fondu InvestEU a overovaniu ich udržateľnosti uskutočňovaným v súlade s odôvodnením 13, článkom 8 ods. 5 a článkom 8 ods. 6 nariadenia o Programe InvestEU.


  Tento dokument vypracovala Komisia s podporou nástroja JASPERS a v spolupráci s potenciálnymi implementujúcimi partnermi. Pokiaľ ide o klimatický rozmer, tento dokument je v súlade s technickým usmernením k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027. V uskutočniteľnom a relevantnom rozsahu sú doň premietnuté aj výsledky dvoch štúdií. Štúdiu s názvom Technický podporný dokument na overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia v investíciách v rámci Programu InvestEU dalo vypracovať GR pre životné prostredie. Druhú štúdiu s názvom Program InvestEU: usmernenie k overovaniu sociálnej udržateľnosti investičných operácií a operácií financovania dalo vypracovať GR pre zamestnanosť.


  Usmernenie k overovaniu udržateľnosti by mali využívať implementujúci partneri, finanční sprostredkovatelia a predkladatelia projektov/koneční prijímatelia zapojení do zavádzania Fondu InvestEU. Usmernenie k overovaniu udržateľnosti by mohlo byť relevantné aj pre ďalšie programy.


  Usmernenie sa môže aktualizovať na základe skúseností s vykonávaním príslušných právnych predpisov EÚ. Toto usmernenie možno doplniť o medzinárodné, vnútroštátne alebo odvetvové aspekty či usmernenia. |
| --- |

VYHLÁSENIE O VYLÚČENÍ ZODPOVEDNOSTI:

Účelom tohto oznámenia je poskytnúť technické usmernenie k preverovaniu projektov prijímajúcich podporu z Fondu InvestEU a overovaniu ich udržateľnosti uskutočňovaným v súlade s odôvodnením 13, článkom 8 ods. 5 a článkom 8 ods. 6 nariadenia o Programe InvestEU.

Tento dokument vypracovala Komisia s podporou nástroja JASPERS a v spolupráci s potenciálnymi implementujúcimi partnermi. Pokiaľ ide o klimatický rozmer, tento dokument je v súlade s technickým usmernením k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027. V uskutočniteľnom a relevantnom rozsahu sú doň premietnuté aj výsledky dvoch štúdií. Štúdiu s názvom Technický podporný dokument na overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia v investíciách v rámci Programu InvestEU dalo vypracovať GR pre životné prostredie. Druhú štúdiu s názvom Program InvestEU: usmernenie k overovaniu sociálnej udržateľnosti investičných operácií a operácií financovania dalo vypracovať GR pre zamestnanosť.

Usmernenie k overovaniu udržateľnosti by mali využívať implementujúci partneri, finanční sprostredkovatelia a predkladatelia projektov/koneční prijímatelia zapojení do zavádzania Fondu InvestEU. Usmernenie k overovaniu udržateľnosti by mohlo byť relevantné aj pre ďalšie programy.

Usmernenie sa môže aktualizovať na základe skúseností s vykonávaním príslušných právnych predpisov EÚ. Toto usmernenie možno doplniť o medzinárodné, vnútroštátne alebo odvetvové aspekty či usmernenia.

OBSAH

| 1. | ÚVOD | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Rozsah pôsobnosti | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dodržiavanie právnych predpisov | 6 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prahové hodnoty | 7 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Usmernenie k overovaniu udržateľnosti a kritériá taxonómie EÚ | 7 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Hodnotenie v polovici trvania a preskúmanie tohto usmernenia | 10 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 2. | OVEROVANIE UDRŽATEĽNOSTI PRI PRIAMYCH OPERÁCIÁCH FINANCOVANIA | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Všeobecné zásady a celkový prístup k overovaniu | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Klimatický rozmer | 12 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Úvod | 12 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Všeobecný prístup k overovaniu udržateľnosti z hľadiska klímy | 13 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Dodržiavanie právnych predpisov | 15 |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Odolnosť voči zmene klímy | 16 |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Klimatická neutralita a zmiernenie zmeny klímy | 21 |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Podávanie správ a monitorovanie | 25 |
| --- | --- | --- |

2.2.6.

| 2.3. | Environmentálny rozmer | 26 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Všeobecný prístup k overovaniu zohľadnenia problematiky životného prostredia | 26 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Dodržiavanie právnych predpisov | 29 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Preverovanie v rámci Programu InvestEU týkajúce sa environmentálneho rozmeru | 33 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Overovanie: zmierňovanie, kvantifikácia a peňažné vyjadrenie | 35 |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Pozitívny program | 37 |
| --- | --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | Podávanie správ a monitorovanie | 37 |
| --- | --- | --- |

2.3.6.

| 2.4. | Sociálny rozmer | 38 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Všeobecný prístup k overovaniu sociálnej udržateľnosti | 38 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Rámec dodržiavania právnych predpisov s ohľadom na sociálny rozmer | 40 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Sociálne preverovanie operácií | 40 |
| --- | --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Kategorizácia sociálneho rizika | 44 |
| --- | --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Sociálne overovanie | 47 |
| --- | --- | --- |

2.4.5.

| 2.4.6. | Pozitívny program | 54 |
| --- | --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | Podávanie správ a monitorovanie | 56 |
| --- | --- | --- |

2.4.7.

| 2.5. | Horizontálne ustanovenia pre tri rozmery | 56 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Schopnosť predkladateľa projektu | 56 |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Zmluvné dojednania | 57 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Ekonomické hodnotenie operácií | 57 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Formy ekonomického hodnotenia | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Existujúce postupy ekonomického hodnotenia | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Odporúčania pre Program InvestEU | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Financovanie podnikov na všeobecné účely | 60 |
| --- | --- | --- |

2.7.

| 3. | PRÍSTUP K OVEROVANIU UDRŽATEĽNOSTI PRI NEPRIAMYCH OPERÁCIÁCH FINANCOVANIA | 61 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Všeobecné požiadavky na overovanie | 61 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Typy financovania | 62 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Infraštruktúrne fondy | 62 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Fondy neinvestujúce do infraštruktúry alebo dlhopisové fondy | 64 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Sprostredkované úverové linky alebo iné dlhové produkty zacielené na MSP, malé subjekty so strednou trhovou kapitalizáciou a iné oprávnené subjekty | 65 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 4. | ÚLOHY, POVINNOSTI A PROCES V RÁMCI PROGRAMU INVESTEU | 66 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Úlohy a povinnosti | 66 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Úloha a povinnosti predkladateľa projektu/konečného prijímateľa | 66 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Úloha a povinnosti implementujúceho partnera | 67 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Úloha finančného sprostredkovateľa | 68 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Úloha investičného výboru | 68 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Úloha Komisie | 68 |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Príslušné subjekty verejného sektora | 69 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

| 4.2. | Proces v rámci Programu InvestEU | 69 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Kontrola politiky | 69 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Formulár žiadosti o záruku | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Hodnotiaca tabuľka | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Podávanie správ Komisii | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| Príloha 1 – | Zoznam zákonných požiadaviek | 72 |
| --- | --- | --- |

Príloha 1 –

| Príloha 2 – | Informácie, ktoré sa majú poskytnúť investičnému výboru Fondu InvestEU (kapitola 2) | 76 |
| --- | --- | --- |

Príloha 2 –

| Príloha 3 – | Kontrolné zoznamy overovania – klimatický rozmer (kapitola 2) | 79 |
| --- | --- | --- |

Príloha 3 –

| Príloha 4 – | Ďalšie zdroje a usmerňujúce dokumenty, ktorých použitie možno zvážiť pri overovaní udržateľnosti v rámci Programu InvestEU | 108 |
| --- | --- | --- |

Príloha 4 –

| Príloha 5 – | Slovník pojmov | 111 |
| --- | --- | --- |

Príloha 5 –

| Príloha 6 – | Dodatočné usmernenie pre sprostredkované financovanie (kapitola 3) | 114 |
| --- | --- | --- |

Príloha 6 –

1.   ÚVOD

V nariadení o Programe InvestEU (1) sa zavádza významný prvok rozhodovacieho procesu pri schvaľovaní použitia záruky EÚ, ktorým je udržateľnosť operácií financovania a investičných operácií. Na účely tohto dokumentu sa udržateľnosť (2) týka troch rozmerov stanovených v článku 8 ods. 5 nariadenia o Programe InvestEU: klímy, životného prostredia a sociálnej oblasti.

S cieľom zabezpečiť, aby boli operácie financovania a investičné operácie, na ktoré sa poskytuje podpora z Fondu InvestEU, v súlade so všeobecnejšími záväzkami EÚ v oblasti udržateľnosti alebo aby prispievali k ich plneniu, sa v nariadení o Programe InvestEU vyžaduje overovanie udržateľnosti ex ante na účely identifikovania a riešenia všetkých významných vplyvov (negatívnych aj pozitívnych), ktoré môžu tieto operácie mať na uvedené tri rozmery.

Účelom tohto usmernenia je pomôcť implementujúcim partnerom, finančným sprostredkovateľom, ako aj predkladateľom projektov/konečným prijímateľom pri plnení požiadaviek na overovanie udržateľnosti stanovených v nariadení o Programe InvestEU. Hoci bolo toto usmernenie vypracované osobitne pre Fond InvestEU, môže ho v širších súvislostiach využiť ktorákoľvek strana (napr. predkladateľ projektu, finančná inštitúcia alebo subjekt verejného sektora), ktorá chce pri svojej činnosti prihliadať na aspekty udržateľnosti. Toto usmernenie bolo vypracované v spolupráci s potenciálnymi implementujúcimi partnermi.

V usmernení sa dodržiavajú zásady proporcionality, transparentnosti a zabránenia zbytočnej administratívnej záťaži. Pri navrhovaných prístupoch ku klimatickým, k environmentálnym a sociálnym rozmerom sa prihliada na existujúce postupy a osobitné potreby v týchto oblastiach.

Usmernenie má takúto štruktúru:

| — | Kapitola 1 – stanovujú sa v nej všeobecné právne súvislosti a objasňujú sa niektoré pojmy používané v usmernení. |
| --- | --- |

—

Kapitola 1 – stanovujú sa v nej všeobecné právne súvislosti a objasňujú sa niektoré pojmy používané v usmernení.

| — | Kapitola 2 – predstavuje sa v nej prístup k overovaniu udržateľnosti priamo financovaných operácií. Uvádza sa v nej: i) podrobné usmernenie, ako vykonávať analýzu každého z troch rozmerov udržateľnosti, a ii) odporúčania, ako začleniť výsledky týchto analýz do ekonomického hodnotenia projektu. |
| --- | --- |

—

Kapitola 2 – predstavuje sa v nej prístup k overovaniu udržateľnosti priamo financovaných operácií. Uvádza sa v nej: i) podrobné usmernenie, ako vykonávať analýzu každého z troch rozmerov udržateľnosti, a ii) odporúčania, ako začleniť výsledky týchto analýz do ekonomického hodnotenia projektu.

| — | Kapitola 3 – poskytuje sa v nej usmernenie k aspektom overovania udržateľnosti, ktoré sa týkajú nepriamo financovaných transakcií. Toto usmernenie vychádza z rôznych typov financovania a v uplatniteľných požiadavkách sa zohľadňujú ich špecifiká. |
| --- | --- |

—

Kapitola 3 – poskytuje sa v nej usmernenie k aspektom overovania udržateľnosti, ktoré sa týkajú nepriamo financovaných transakcií. Toto usmernenie vychádza z rôznych typov financovania a v uplatniteľných požiadavkách sa zohľadňujú ich špecifiká.

| — | Kapitola 4 – opisujú sa v nej úlohy a povinnosti rôznych zúčastnených subjektov a poskytujú sa informácie o tom, ako by sa overovanie udržateľnosti mohlo zosúladiť s celkovými procesmi v rámci Programu InvestEU. |
| --- | --- |

—

Kapitola 4 – opisujú sa v nej úlohy a povinnosti rôznych zúčastnených subjektov a poskytujú sa informácie o tom, ako by sa overovanie udržateľnosti mohlo zosúladiť s celkovými procesmi v rámci Programu InvestEU.

| — | Prílohy – obsahujú kontrolné zoznamy vypracované na pomoc implementujúcim partnerom a predkladateľom projektov pri overovaní udržateľnosti, ako aj zhrnutie ďalších dostupných zdrojov. |
| --- | --- |

—

Prílohy – obsahujú kontrolné zoznamy vypracované na pomoc implementujúcim partnerom a predkladateľom projektov pri overovaní udržateľnosti, ako aj zhrnutie ďalších dostupných zdrojov.

1.1.   Rozsah pôsobnosti

Aspekty udržateľnosti operácií financovania a investičných operácií by sa mali overovať v rámci všetkých segmentov Fondu InvestEU. Na zabezpečenie proporcionality a zníženie zbytočnej administratívnej záťaže však bude potrebné určité rozlišovanie medzi operáciami a segmentmi. V článku 8 ods. 5 a článku 8 ods. 6 nariadenia o Programe InvestEU sa stanovujú príslušné požiadavky na overovanie udržateľnosti.

Podľa článku 8 ods. 5 nariadenia o Programe InvestEU sa operácie financovania a investičné operácie (ďalej len „operácie“) presahujúce určitú prahovú hodnotu (stanovenú ďalej v tomto usmernení v kapitole 1.3), v prípade ktorých sa žiada o podporu z Fondu InvestEU, musia najskôr preveriť v rámci Programu InvestEU (3). Účelom tohto preverovania je pomôcť implementujúcim partnerom určiť, či majú operácie (negatívne a pozitívne) vplyvy na životné prostredie, klímu alebo sociálnu oblasť.

Ak po vykonaní preverovania v rámci Programu InvestEU implementujúci partner dospeje k záveru, že operácia má významný vplyv na ktorýkoľvek z troch rozmerov, musí sa v jej prípade vykonať overovanie udržateľnosti. Rozsah overovania bude závisieť od výsledku preverovania v rámci Programu InvestEU, pričom toto overovanie sa môže vzťahovať na jeden alebo viacero rozmerov. Overovanie sa bude zameriavať na minimalizovanie škodlivých vplyvov operácie a maximalizovanie jej prínosov pre ktorýkoľvek z troch rozmerov.

Na účely tohto usmernenia je projekt investícia do hmotného majetku a/alebo činností s jasne vymedzeným rozsahom pôsobnosti a cieľmi, ako je napríklad: i) infraštruktúra; ii) nadobudnutie zariadení, strojov alebo iné kapitálové výdavky; iii) technologický vývoj; iv) špecifický výskum, digitálna a/alebo inovačná činnosť; v) renovácie na dosiahnutie energetickej účinnosti. Predmetom preverovania a overovania musí byť projekt a jeho vplyvy.

Pokiaľ ide o financovanie na všeobecné účely (napr. financovanie podnikov na všeobecné účely) alebo priame kapitálové investície, rozsahom posudzovania bude: i) všeobecný prístup konečného prijímateľa k začleňovaniu aspektov udržateľnosti do svojich procesov a ii) schopnosť konečného prijímateľa riešiť súvisiace aspekty a vplyvy vyplývajúce z jeho činností.

1.2.   Dodržiavanie právnych predpisov

Operácie financovania a investičné operácie podporené z Fondu InvestEU musia byť bez ohľadu na svoj rozsah a to, či sa vykonáva overovanie, v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi. K tomu patrí aj dodržiavanie uplatniteľných povinností v oblasti environmentálneho, sociálneho a pracovného práva, ktoré sú stanovené v práve Únie, vnútroštátnom práve, kolektívnych zmluvách alebo medzinárodných dohovoroch v sociálnej a environmentálnej oblasti, ktorých zoznam sa uvádza v prílohe X k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ (4).

Implementujúci partner (alebo v prípade nepriameho financovania finančný sprostredkovateľ) by mal identifikovať príslušné zákonné požiadavky (5) uplatniteľné na operáciu a overiť (6) súlad s právnymi predpismi a nariadeniami týkajúcimi sa životného prostredia a sociálnej oblasti.

Overovanie udržateľnosti vykonávané na účely nariadenia o Programe InvestEU nenahrádza kontrolu dodržiavania zákonných požiadaviek vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ a vnútroštátneho práva. Z posúdení vykonávaných podľa právnych predpisov EÚ a vnútroštátnych právnych predpisov vyplynú potrebné vstupné údaje (t. j. odhady východiskových emisií, opis pravdepodobných významných účinkov projektu, pozitívnych účinkov atď.), ktoré sa použijú na prípadné overovanie. Overovaním udržateľnosti sa identifikuje prípadná existencia zostávajúcich vplyvov. Takisto sa ním kvantifikuje, a ak je to možné, aj peňažne vyjadrí zostávajúci vplyv posúdený ako vysokorizikový a/alebo stredne rizikový. Následne sa budú v ekonomickom hodnotení projektu overovaním riešiť všetky zostávajúce vplyvy spolu s očakávanými prínosmi, ktoré vyplývajú z pozitívnych vplyvov projektu. Toto je skutočná pridaná hodnota overovania udržateľnosti nad rámec dodržiavania zákonných požiadaviek.

Spoluzákonodarcovia výslovne vyžadujú, aby implementujúci partneri vykonávali overovanie udržateľnosti investícií v rámci Fondu InvestEU. To predstavuje „zvýšenie latky“ a presahuje obyčajné dodržiavanie existujúcich právnych predpisov. Spoluzákonodarcovia poskytujú usmernenie k tejto otázke v nariadení o Programe InvestEU. V niektorých odôvodneniach sa napríklad odkazuje na Európsky pilier sociálnych práv (7), Parížsku dohodu (8), ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja (9) a správu z roku 2018 o globálnych rizikách (10). V článku 8 ods. 5 sa stanovuje, že projekty, ktoré nie sú zlučiteľné s cieľmi v oblasti klímy, nie sú oprávnené na podporu z Fondu InvestEU. V článku 8 ods. 6 nariadenia o Programe InvestEU sa okrem toho odkazuje na posudzovanie zraniteľnosti voči zmene klímy a posudzovanie rizík s cieľom zabezpečiť adaptáciu a odolnosť voči zmene klímy, ako aj na náklady vyplývajúce z emisií skleníkových plynov, zohľadnenie vplyvov na hlavné zložky prírodného kapitálu, sociálny vplyv projektov a identifikovanie projektov, ktoré nie sú zlučiteľné s cieľmi v oblasti klímy.

1.3.   Prahové hodnoty

V súlade so zásadou proporcionality a s článkom 8 ods. 5 nariadenia o Programe InvestEU sú operácie nedosahujúce stanovenú prahovú hodnotu vyňaté z požiadavky na vykonanie preverovania a overovania udržateľnosti. Táto prahová hodnota platí konkrétne pre overovanie udržateľnosti v rámci Programu InvestEU a v žiadnom prípade nenahrádza zákonné povinnosti, ktoré navrhovateľom projektov vyplývajú zo smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ (11) o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (ďalej len „smernica o posudzovaní vplyvov na životné prostredie“) alebo z iného uplatniteľného práva EÚ či vnútroštátneho práva.

Na základe súčasnej praxe a skúseností získaných v oblasti posudzovania vplyvov na životné prostredie a overovania udržateľnosti projektov v oblasti infraštruktúry sa prahové hodnoty, pod úrovňou ktorých nebude potrebné vykonávať overovanie udržateľnosti, stanovujú v dvoch bodoch takto:

| i) | Priame operácie:







  a) | v prípade (investičných) projektov je prahová hodnota na základe investičných nákladov na projekt 10 miliónov EUR (12); |
| --- | --- | --- |

i)

Priame operácie:

a)

v prípade (investičných) projektov je prahová hodnota na základe investičných nákladov na projekt 10 miliónov EUR (12);

| b) | v prípade všeobecného financovania podnikov/priamych kapitálových investícií je prahová hodnota na základe celkového financovania poskytnutého zo strany implementujúceho partnera konečnému prijímateľovi 10 miliónov EUR. |
| --- | --- |

b)

v prípade všeobecného financovania podnikov/priamych kapitálových investícií je prahová hodnota na základe celkového financovania poskytnutého zo strany implementujúceho partnera konečnému prijímateľovi 10 miliónov EUR.

| ii) | Sprostredkované operácie:







  a) | v prípade infraštruktúrnych fondov sa na východiskové projekty vzťahuje rovnaká prahová hodnota ako na priame operácie. Na základe celkových investičných nákladov na projekt je táto prahová hodnota 10 miliónov EUR; |
| --- | --- | --- |

ii)

Sprostredkované operácie:

a)

v prípade infraštruktúrnych fondov sa na východiskové projekty vzťahuje rovnaká prahová hodnota ako na priame operácie. Na základe celkových investičných nákladov na projekt je táto prahová hodnota 10 miliónov EUR;

| b) | v prípade financovania MSP, malých subjektov so strednou trhovou kapitalizáciou a iných oprávnených podnikov sa nebude vyžadovať žiadne preverovanie ani úplné overovanie udržateľnosti (13). Na účely zabezpečenia minimálneho súladu so záväzkami EÚ sa však bude uplatňovať zjednodušená forma overovania udržateľnosti a špecifické záruky, pričom snahou bude nezaťažovať malé hospodárske subjekty zložitými požiadavkami. Prístup k overovaniu udržateľnosti sprostredkovaného financovania sa podrobne opisuje v kapitole 3 tohto usmernenia. |
| --- | --- |

b)

v prípade financovania MSP, malých subjektov so strednou trhovou kapitalizáciou a iných oprávnených podnikov sa nebude vyžadovať žiadne preverovanie ani úplné overovanie udržateľnosti (13). Na účely zabezpečenia minimálneho súladu so záväzkami EÚ sa však bude uplatňovať zjednodušená forma overovania udržateľnosti a špecifické záruky, pričom snahou bude nezaťažovať malé hospodárske subjekty zložitými požiadavkami. Prístup k overovaniu udržateľnosti sprostredkovaného financovania sa podrobne opisuje v kapitole 3 tohto usmernenia.

1.4.   Usmernenie k overovaniu udržateľnosti a kritériá taxonómie EÚ (14)

Cieľom požiadavky na overovanie udržateľnosti stanovenej v nariadení o Programe InvestEU je podporiť a odmeniť projekty s pozitívnymi vplyvmi na klímu, životné prostredie a sociálnu oblasť, ktoré zároveň zmierňujú negatívne vplyvy. Overovaním udržateľnosti sa umožňuje: i) identifikovanie vplyvov projektu; ii) zavedenie zmierňujúcich opatrení na riešenie týchto vplyvov a iii) ak je to možné, aj rozpoznávanie príležitostí na zlepšovanie výkonnosti projektu v oblasti udržateľnosti.

Taxonómia EÚ umožňuje klasifikáciu určitých hospodárskych činností ako environmentálne udržateľných (t. j. takých, ktoré významne prispievajú k plneniu aspoň jedného zo šiestich environmentálnych cieľov (15) vymedzených v nariadení o taxonómii, výrazne nenarúšajú plnenie ktoréhokoľvek z ostatných piatich environmentálnych cieľov a sú v súlade s minimálnymi sociálnymi zárukami). Pri overovaní udržateľnosti sa môže táto klasifikácia zohľadniť, a potom sa môže poskytnúť prepracovanejšia (podrobnejšia) identifikácia pozitívnych a negatívnych vplyvov. Technické kritériá preskúmania v rámci taxonómie EÚ sa preto budú po nadobudnutí jej účinnosti v prípade potreby a v čo najväčšej miere primerane využívať, a to vrátane zásady „výrazne nenarušiť“, v celom procese preverovania a overovania.

Treba však pripomenúť, že Fond InvestEU sa netýka len hospodárskych činností, na ktoré sa vzťahuje taxonómia EÚ, ale aj širšieho spektra oprávnenosti investícií. Cieľom Fondu InvestEU je aj dosiahnutie vyváženého prístupu k rôznym politickým prioritám EÚ, z ktorých niektoré nemusia mať silný potenciál udržateľnosti, zatiaľ čo taxonómia EÚ je klasifikačný systém vytvorený predovšetkým na vymedzenie činností, ktoré významne prispievajú k plneniu environmentálnych cieľov.

Kritériá zásady „výrazne nenarušiť“

Na zabezpečenie toho, aby projekty významne nenarúšali environmentálne ciele EÚ, je z hľadiska taxonómie EÚ východiskovým bodom dodržiavanie príslušných právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia. V prípade výstavby a prevádzkovania projektov sa ďalej vyžaduje dodržiavanie príslušných vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti životného prostredia, ako aj potrebných environmentálnych povolení, a to vrátane tých, ktoré sú identifikované v kritériách zásady „výrazne nenarušiť“ stanovených v taxonómii EÚ. Z ustanovení nariadenia o Programe InvestEU a tohto usmernenia vyplýva, že pre každú operáciu financovania alebo investičnú operáciu je dodržiavanie právnych predpisov základným predpokladom na získanie podpory z Fondu InvestEU.

Ostatné prípadné platné kritériá zásady „výrazne nenarušiť“, ktoré sa netýkajú právnych predpisov v oblasti životného prostredia, by sa mali v čo najväčšej miere a s maximálnym úsilím využiť ako referenčné kritériá pri navrhovaní zmierňujúcich opatrení alebo identifikovaní projektov, ktoré nie sú zlučiteľné s dosahovaním cieľov v oblasti klímy, v prípadoch, ak sa v súlade s týmto usmernením vyžaduje overovanie (priameho aj nepriameho financovania, ako sa podrobnejšie uvádza v kapitole 2 a kapitole 3).

V praxi by sa mali vykonať tieto kroky:

| 1. | Na základe preverovania v rámci Programu InvestEU implementujúci partner určí, či je v prípade určitého kritéria/rozmeru potrebné overovanie. |
| --- | --- |

1.

Na základe preverovania v rámci Programu InvestEU implementujúci partner určí, či je v prípade určitého kritéria/rozmeru potrebné overovanie.

| 2. | Skontroluje sa, či sa na činnosť vzťahuje taxonómia EÚ (16). |
| --- | --- |

2.

Skontroluje sa, či sa na činnosť vzťahuje taxonómia EÚ (16).

| 3. | Skontroluje sa, či pre činnosť existujú kritériá zásady „výrazne nenarušiť“. |
| --- | --- |

3.

Skontroluje sa, či pre činnosť existujú kritériá zásady „výrazne nenarušiť“.

| 4. | Kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ sa s maximálnym úsilím využijú pri navrhovaní prípadných dodatočných zmierňujúcich opatrení. |
| --- | --- |

4.

Kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ sa s maximálnym úsilím využijú pri navrhovaní prípadných dodatočných zmierňujúcich opatrení.

Pri všetkých operáciách financovania a investičných operáciách v rámci Programu InvestEU (17), a to v prípade priameho aj nepriameho financovania, by sa mali pri zmierňovaní zmeny klímy dodržať nasledujúce štyri podmienky vychádzajúce z kritérií zásady „významne nenarušiť“, ako aj minimálne sociálne záruky s jasným cieľom neupravovať celkové kritériá oprávnenosti Programu InvestEU vymedzené v nariadení o Programe InvestEU a v investičných usmerneniach. Uvedené štyri podmienky sa stanovujú v týchto zarážkach:

| — | Pri projektoch týkajúcich sa týchto činností: anaeróbna digescia biologického odpadu; zachytávanie a využívanie skládkového plynu – zariadenie by malo zaviesť plán monitorovania pre prípad úniku metánu. |
| --- | --- |

—

Pri projektoch týkajúcich sa týchto činností: anaeróbna digescia biologického odpadu; zachytávanie a využívanie skládkového plynu – zariadenie by malo zaviesť plán monitorovania pre prípad úniku metánu.

| — | Pri projektoch týkajúcich sa prepravy CO2 a trvalého podzemného geologického ukladania CO2 – podrobný plán monitorovania v súlade s ustanoveniami smernice 2009/31/ES (18) o CCS a smernice (EÚ) 2018/410 (19) o systéme EU ETS. |
| --- | --- |

—

Pri projektoch týkajúcich sa prepravy CO2 a trvalého podzemného geologického ukladania CO2 – podrobný plán monitorovania v súlade s ustanoveniami smernice 2009/31/ES (18) o CCS a smernice (EÚ) 2018/410 (19) o systéme EU ETS.

| — | Pri projektoch týkajúcich sa týchto činností: nákladná železničná doprava; vnútrozemská nákladná vodná doprava; dodatočná modernizácia vnútrozemskej vodnej osobnej a nákladnej dopravy; námorná a pobrežná nákladná vodná doprava; cestná nákladná doprava – nemala by sa priznať žiadna podpora z Fondu InvestEU na financovanie plavidiel, vozidiel alebo železničných koľajových vozidiel vyhradených osobitne (20) na prepravu fosílnych palív (ako sú železničné koľajové vozidlá využívané pri ťažbe uhlia alebo ropné tankery). |
| --- | --- |

—

Pri projektoch týkajúcich sa týchto činností: nákladná železničná doprava; vnútrozemská nákladná vodná doprava; dodatočná modernizácia vnútrozemskej vodnej osobnej a nákladnej dopravy; námorná a pobrežná nákladná vodná doprava; cestná nákladná doprava – nemala by sa priznať žiadna podpora z Fondu InvestEU na financovanie plavidiel, vozidiel alebo železničných koľajových vozidiel vyhradených osobitne (20) na prepravu fosílnych palív (ako sú železničné koľajové vozidlá využívané pri ťažbe uhlia alebo ropné tankery).

| — | Dodržanie minimálnych sociálnych záruk stanovených v článku 18 nariadenia o taxonómii (21). Uvedenými minimálnymi zárukami nie je dotknuté prípadné uplatňovanie prísnejších požiadaviek na udržateľnosť týkajúcich sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a sociálnej oblasti, ktoré sú stanovené v práve Únie.
  Implementujúci partneri/finanční sprostredkovatelia by mali predkladateľa projektu/konečného prijímateľa požiadať najmä o potvrdenie toho, že v súvislosti so svojimi operáciami (22):






  1. | predkladateľ projektu/konečný prijímateľ má zavedené účinné opatrenia primerané povahe a rozsahu operácie, ako aj jej potenciálnym environmentálnym a sociálnym rizikám a vplyvom s cieľom zabezpečiť:






  a) | dodržiavanie sociálnych práv, čiže zabraňovanie porušovaniu sociálnych práv stanovených v právnych predpisoch EÚ, a riešenie všetkých nepriaznivých rizík a vplyvov v oblasti ľudských práv spôsobených jeho operáciou; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Dodržanie minimálnych sociálnych záruk stanovených v článku 18 nariadenia o taxonómii (21). Uvedenými minimálnymi zárukami nie je dotknuté prípadné uplatňovanie prísnejších požiadaviek na udržateľnosť týkajúcich sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a sociálnej oblasti, ktoré sú stanovené v práve Únie.

Implementujúci partneri/finanční sprostredkovatelia by mali predkladateľa projektu/konečného prijímateľa požiadať najmä o potvrdenie toho, že v súvislosti so svojimi operáciami (22):

1.

predkladateľ projektu/konečný prijímateľ má zavedené účinné opatrenia primerané povahe a rozsahu operácie, ako aj jej potenciálnym environmentálnym a sociálnym rizikám a vplyvom s cieľom zabezpečiť:

a)

dodržiavanie sociálnych práv, čiže zabraňovanie porušovaniu sociálnych práv stanovených v právnych predpisoch EÚ, a riešenie všetkých nepriaznivých rizík a vplyvov v oblasti ľudských práv spôsobených jeho operáciou;

| b) | zmysluplné zapojenie zainteresovaných strán (23) vrátane primeraného mechanizmu na registráciu a riešenie sťažností, ako sa uplatňuje a vyžaduje podľa príslušných právnych predpisov; |
| --- | --- |

b)

zmysluplné zapojenie zainteresovaných strán (23) vrátane primeraného mechanizmu na registráciu a riešenie sťažností, ako sa uplatňuje a vyžaduje podľa príslušných právnych predpisov;

| 2. | jeho projektoví pracovníci (24):






  a) | nie sú vystavení nútenej či otrockej ani detskej práci; |
| --- | --- | --- |

2.

jeho projektoví pracovníci (24):

a)

nie sú vystavení nútenej či otrockej ani detskej práci;

| b) | požívajú rovnaké zaobchádzanie a rovnaké príležitosti (rovnaké odmeňovanie žien a mužov za prácu rovnakej hodnoty); |
| --- | --- |

b)

požívajú rovnaké zaobchádzanie a rovnaké príležitosti (rovnaké odmeňovanie žien a mužov za prácu rovnakej hodnoty);

| c) | nie sú diskriminovaní z dôvodu rasy, farby pleti, pohlavia, náboženstva, politických názorov, štátnej príslušnosti alebo sociálneho pôvodu; |
| --- | --- |

c)

nie sú diskriminovaní z dôvodu rasy, farby pleti, pohlavia, náboženstva, politických názorov, štátnej príslušnosti alebo sociálneho pôvodu;

| d) | majú zaručenú slobodu združovania (slobodu zakladať odbory a byť ich členmi) a právo organizovať sa (právo organizovať štrajky) a |
| --- | --- |

d)

majú zaručenú slobodu združovania (slobodu zakladať odbory a byť ich členmi) a právo organizovať sa (právo organizovať štrajky) a

| e) | majú právo na kolektívne vyjednávanie. |
| --- | --- |

e)

majú právo na kolektívne vyjednávanie.

1.5.   Hodnotenie v polovici trvania a preskúmanie tohto usmernenia

Podľa článku 29 nariadenia o Programe InvestEU musí Komisia do 30. septembra 2024 predložiť Európskemu parlamentu a Rade nezávislú priebežnú hodnotiacu správu o Programe InvestEU. Hodnotenie sa musí týkať aj uplatňovania overovania udržateľnosti. Na základe výsledkov tohto hodnotenia a pri zohľadnení vývoja na finančnom trhu, ako aj nadobudnutia účinnosti taxonómie EÚ (25) a aktualizovanej smernice o zverejňovaní nefinančných informácií (NFRD) (26) sa môžu požiadavky uvedené v tomto usmernení (na priame aj nepriame financovanie) časom upraviť.

Preto sa implementujúcim partnerom aj finančným sprostredkovateľom dôrazne odporúča zohľadniť tento pravdepodobný vývoj, keďže môže mať vplyv na budúce operácie.

2.   OVEROVANIE UDRŽATEĽNOSTI PRI PRIAMYCH OPERÁCIÁCH FINANCOVANIA

2.1.   Všeobecné zásady a celkový prístup k overovaniu

V tejto kapitole sa implementujúcim partnerom poskytujú metodiky a nástroje potrebné na vykonanie preverovania v rámci Programu InvestEU a overovania navrhovaných priamych operácií financovania a investičných operácií z hľadiska troch rozmerov udržateľnosti, ako sa to vyžaduje v článku 8 ods. 5 nariadenia o Programe InvestEU (27). V článku 8 ods. 6 sa uvádzajú ďalšie podrobnosti týkajúce sa cieľa usmernenia, ktoré musia umožňovať:

| a) | pokiaľ ide o adaptáciu, zabezpečenie odolnosti voči prípadným nepriaznivým vplyvom zmeny klímy prostredníctvom posudzovania zraniteľnosti voči zmene klímy a posudzovania rizík, a to aj prostredníctvom relevantných adaptačných opatrení, a pokiaľ ide o zmierňovanie, začlenenie nákladov vyplývajúcich z emisií skleníkových plynov a pozitívnych účinkov opatrení zmierňovania zmeny klímy do analýzy nákladov a prínosov; |
| --- | --- |

a)

pokiaľ ide o adaptáciu, zabezpečenie odolnosti voči prípadným nepriaznivým vplyvom zmeny klímy prostredníctvom posudzovania zraniteľnosti voči zmene klímy a posudzovania rizík, a to aj prostredníctvom relevantných adaptačných opatrení, a pokiaľ ide o zmierňovanie, začlenenie nákladov vyplývajúcich z emisií skleníkových plynov a pozitívnych účinkov opatrení zmierňovania zmeny klímy do analýzy nákladov a prínosov;

| b) | zohľadnenie celkového vplyvu projektov z hľadiska hlavných zložiek prírodného kapitálu, a to vzduchu, vody, zeme a biodiverzity; |
| --- | --- |

b)

zohľadnenie celkového vplyvu projektov z hľadiska hlavných zložiek prírodného kapitálu, a to vzduchu, vody, zeme a biodiverzity;

| c) | ohodnotenie vplyvu projektov na spoločnosť, a to aj na rodovú rovnosť, sociálne začleňovanie určitých oblastí alebo skupín obyvateľstva a hospodársky rozvoj oblastí a odvetví ovplyvnených náročnými štrukturálnymi otázkami, ako je napríklad potreba dekarbonizácie hospodárstva; |
| --- | --- |

c)

ohodnotenie vplyvu projektov na spoločnosť, a to aj na rodovú rovnosť, sociálne začleňovanie určitých oblastí alebo skupín obyvateľstva a hospodársky rozvoj oblastí a odvetví ovplyvnených náročnými štrukturálnymi otázkami, ako je napríklad potreba dekarbonizácie hospodárstva;

| d) | identifikovanie projektov, ktoré nie sú zlučiteľné s dosiahnutím cieľov v oblasti klímy; |
| --- | --- |

d)

identifikovanie projektov, ktoré nie sú zlučiteľné s dosiahnutím cieľov v oblasti klímy;

| e) | poskytnutie usmernenia na účely preverovania uvedeného v odseku 5 implementujúcim partnerom. |
| --- | --- |

e)

poskytnutie usmernenia na účely preverovania uvedeného v odseku 5 implementujúcim partnerom.

Na obrázku 1 sa vizualizuje navrhovaný prístup k overovaniu udržateľnosti priamych operácií financovania a investičných operácií v rámci Programu InvestEU. Obsahuje tieto kroky:

| — | Hodnotenie súladu s právnymi predpismi EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Toto hodnotenie je základným predpokladom všetkých operácií, ktoré sa majú financovať. Bude obsahovať hodnotenie súladu so zákonnými požiadavkami v rámci troch rozmerov udržateľnosti (klíma, životné prostredie, sociálna oblasť) a môže sa vykonávať počas celého procesu overovania súbežne s procesom náležitej starostlivosti, ak je to potrebné, pričom všeobecným pravidlom by malo byť, že by sa malo dokončiť pred podaním žiadosti o záruku EÚ. Ak to nie je možné, v právnej dokumentácii by sa mali stanoviť primerané podmienky na dosiahnutie plného súladu projektu s platnými právnymi predpismi. |
| --- | --- |

—

Hodnotenie súladu s právnymi predpismi EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Toto hodnotenie je základným predpokladom všetkých operácií, ktoré sa majú financovať. Bude obsahovať hodnotenie súladu so zákonnými požiadavkami v rámci troch rozmerov udržateľnosti (klíma, životné prostredie, sociálna oblasť) a môže sa vykonávať počas celého procesu overovania súbežne s procesom náležitej starostlivosti, ak je to potrebné, pričom všeobecným pravidlom by malo byť, že by sa malo dokončiť pred podaním žiadosti o záruku EÚ. Ak to nie je možné, v právnej dokumentácii by sa mali stanoviť primerané podmienky na dosiahnutie plného súladu projektu s platnými právnymi predpismi.

| — | Preverovanie v rámci Programu InvestEU s cieľom identifikovať potenciálne riziká a vplyvy navrhovaných operácií na dané tri rozmery. |
| --- | --- |

—

Preverovanie v rámci Programu InvestEU s cieľom identifikovať potenciálne riziká a vplyvy navrhovaných operácií na dané tri rozmery.

| — | Ďalšie posudzovanie a overovanie príslušných rizikových zložiek v rámci jednotlivých rozmerov na základe identifikovaných potenciálnych rizík a vplyvov vrátane identifikácie zmierňujúcich opatrení a posúdenia súladu s cieľmi v oblasti klímy (28). |
| --- | --- |

—

Ďalšie posudzovanie a overovanie príslušných rizikových zložiek v rámci jednotlivých rozmerov na základe identifikovaných potenciálnych rizík a vplyvov vrátane identifikácie zmierňujúcich opatrení a posúdenia súladu s cieľmi v oblasti klímy (28).

| — | Záver vyplývajúci z overovania udržateľnosti a predloženie správy investičnému výboru Fondu InvestEU, ktorá bude slúžiť ako poklad pri rozhodovaní o žiadosti o záruku EÚ. |
| --- | --- |

—

Záver vyplývajúci z overovania udržateľnosti a predloženie správy investičnému výboru Fondu InvestEU, ktorá bude slúžiť ako poklad pri rozhodovaní o žiadosti o záruku EÚ.

Obrázok 1

Prehľad prístupu k overovaniu udržateľnosti

Image 4

Všetky operácie podporené z Fondu InvestEU musia byť bez ohľadu na svoj rozsah v súlade s platnými právnymi predpismi EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Preto sa bude pri všetkých operáciách vyžadovať hodnotenie a potvrdenie dodržiavania právnych predpisov.

Ako už bolo uvedené v predchádzajúcej kapitole, uplatňujú sa prahové hodnoty vychádzajúce z rozsahu celkovej investičnej operácie, a ak operácia tieto prahové hodnoty nedosahuje, nevyžaduje sa žiadne ďalšie preverovanie ani overovanie. Výnimkou z tohto pravidla sú projekty, v prípade ktorých sa podľa smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie vyžaduje posúdenie vplyvov na životné prostredie (projekty v prílohe I alebo projekty v prílohe II podliehajúce preverovaniu), pri ktorých sa bude bez ohľadu na celkové náklady na projekt vyžadovať overovanie vplyvov identifikovaných v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie (29) z hľadiska environmentálneho, sociálneho a klimatického rozmeru, z ktorého sa bude následne vychádzať. Takýto prístup je v súlade s požiadavkami nariadenia o Programe InvestEU.

V prípade projektov nedosahujúcich prahovú hodnotu sa však implementujúci partneri a predkladatelia projektov dôrazne vyzývajú, aby pri každej konkrétnej investičnej operácii individuálne posúdili, či: i) predstavuje významné potenciálne riziká v rámci jedného alebo viacerých rozmerov udržateľnosti a ii) bolo by vhodné, aby prešla aspoň fázou preverovania opísanou v nasledujúcich oddieloch.

S cieľom podporiť využívanie pozitívneho programu sa implementujúcim partnerom v spolupráci s predkladateľmi projektov/konečnými prijímateľmi dôrazne odporúča zvážiť možnosť zvýšenia pozitívnych vplyvov projektov, ktoré financujú, a tým zvýšiť ich celkovú výkonnosť v oblasti udržateľnosti. Na pomoc pri identifikovaní príležitostí na zvýšenie pozitívnych vplyvov boli v tejto súvislosti vypracované kontrolné zoznamy (pozri prílohu 3), ktorých využívanie je dobrovoľné.

Napokon sa v tomto usmernení odporúča vykonať integrované posúdenie troch rozmerov tak, aby sa zvýšená pozornosť venovala prepojeniam a synergiám v rámci týchto rozmerov (30).

Projekty infraštruktúry si vyžadujú relatívne dlhý čas, kým prejdú všetkými právnymi postupmi na získanie povolení a oprávnení. Pri projektoch, v prípade ktorých z overovania vyplynula potreba dodatočných opatrení a ktoré už získali všetky príslušné oprávnenia a povolenia, možno v niektorých prípadoch odporučiť a vykonať iba obmedzené dodatočné opatrenia (napríklad opatrenia, ktoré mohli byť vykonané v skorších fázach cyklu vývoja projektu, už vykonať nemožno). Implementujúci partner a navrhovatelia projektov budú teda môcť navrhnúť iba také dodatočné opatrenia, ktoré možno reálne uskutočniť v prípade projektov v takejto pokročilej fáze vývoja. Tieto situácie by sa mali osobitne zdôrazniť a riadne vysvetliť v dokumentácii, ktorá sa predkladá investičnému výboru (najmä, ak boli odporúčané a vykonané akékoľvek dodatočné opatrenia).

S cieľom zabrániť nedorozumeniam v súvislosti s terminológiou použitou v celkovom kontexte Programu InvestEU (napr. v investičných usmerneniach) navrhujeme používať v tejto kapitole termín projekt podľa vymedzenia v kapitole 1.1, ak sa používa na označenie príslušných operácií, na ktoré sa bude vzťahovať preverovanie v rámci Programu InvestEU a overovanie (podľa situácie) (31).

2.2.   Klimatický rozmer

2.2.1.   Úvod

Tento oddiel sa týka metodiky, ktorú je potrebné uplatňovať pri vykonávaní overovania udržateľnosti v súvislosti s klimatickým rozmerom v kontexte priameho financovania z Fondu InvestEU.

Ako sa vyžaduje v článku 8 ods. 6 nariadenia o Programe InvestEU, táto metodika sa zameriava na poskytnutie zásad a nástrojov implementujúcim partnerom s cieľom: a) pokiaľ ide o adaptáciu, zabezpečiť odolnosť voči prípadným nepriaznivým vplyvom zmeny klímy posudzovaním zraniteľnosti voči zmene klímy a posudzovaním rizík a vykonaním primeraných relevantných adaptačných opatrení, a b) pokiaľ ide o zmierňovanie, posúdiť zlučiteľnosť s ambíciami a záväzkami EÚ v oblasti klímy, začleniť náklady vyplývajúce z emisií skleníkových plynov v súvislosti s navrhovanými projektmi, ako aj pozitívne účinky opatrení zmierňovania zmeny klímy do analýzy možností, ekonomického hodnotenia a/alebo analýzy nákladov a prínosov.

Metodika uvedená v tomto usmernení je do veľkej miery odzrkadlením metodiky, ktorá je podrobne opísaná v oznámení Komisie o technickom usmernení k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027 (ďalej len „usmernenie k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027“) (32). Metodika uvedená v tomto dokumente preto čerpá z medzinárodne uznávaných metodík v oblasti posudzovania zraniteľnosti a posudzovania rizík dôsledkov zmeny klímy, ako aj posudzovania a zmierňovania emisií skleníkových plynov.

Táto metodika sa zameriava na identifikovanie: i) povahy a rozsahu, v akom môžu zmena klímy a jej vplyvy poškodiť daný projekt, s cieľom rozhodnúť o primeraných adaptačných opatreniach a ii) spôsobu, akým môže projekt prispieť k dosahovaniu celkových cieľov v oblasti znižovania objemu skleníkových plynov, a to aj vtedy, ak je projekt súčasťou koherentného rámca plánovania (napr. súčasťou integrovaného plánu rozvoja miest) a súvisiaceho investičného programu. Hoci bola metodika vypracovaná pre projekty v oblasti infraštruktúry, odporúčané prístupy a nástroje by sa mohli využiť aj nad rámec toho, čo možno striktne považovať za infraštruktúru, a to na identifikovanie rizík dôsledkov zmeny klímy, ktorým je projekt vystavený, alebo na posúdenie emisií skleníkových plynov v súvislosti s projektom, pokiaľ ide o ciele EÚ v oblasti klímy.

Ako sa opisuje v usmernení k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027, v prípade adaptácie na zmenu klímy je okrem prístupov a metodických rámcov, z ktorých sa čerpá v usmernení, naďalej možné na posudzovanie rizík dôsledkov zmeny klímy v rámci projektov využiť aj iné novšie a medzinárodne uznávané prístupy a/alebo metodické rámce (napr. piatu hodnotiacu správu IPCC, AR5) (33), keďže možno predpokladať, že používateľ pomocou nich dospeje k rovnocenným záverom.

V prípade zmierňovania zmeny klímy sa pri posudzovaní emisií skleníkových plynov vychádza najmä z metodiky EIB pre uhlíkovú stopu (34), ako sa to odporúča v usmernení k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027. Alternatívne je možné využiť medzinárodne schválené a vydané metodiky pre uhlíkovú stopu. Uplatňovať možno aj interné metodiky implementujúcich partnerov, ak sú v súlade s rámcom medzinárodných finančných inštitúcií pre harmonizovaný prístup k účtovaniu emisií skleníkových plynov (35).

Každá použitá metodika by mala byť otvorene uvedená. Vo všetkých prípadoch je potrebné oznámiť absolútne (hrubé) a relatívne (čisté) emisie súvisiace s projektmi. Rozsah podávania správ o projekte (t. j. či sa správa podáva za celý projekt alebo len jeho časť), ako aj výber základného scenára na výpočet relatívnych emisií skleníkových plynov by mali byť transparentné.

V Parížskej dohode (36) sa stanovuje medzinárodne schválený cieľ obmedzenia zvýšenia globálnej priemernej teploty a celosvetový cieľ v oblasti rozvoja odolného voči zmene klímy alebo v oblasti adaptácie na zmenu klímy. Prístup prezentovaný v celej tejto kapitole je zameraný na podporu rozvoja investičných operácií, ktoré sú v súlade s cieľmi Parížskej dohody a po prijatí klimatického predpisu EÚ aj s jeho cieľmi.

2.2.2.   Všeobecný prístup k overovaniu udržateľnosti z hľadiska klímy

Overenie zohľadnenia problematiky zmeny klímy je vhodnou skratkou na označenie procesu, v rámci ktorého sa do rozvoja existujúcich aktív a/alebo plánovaných investičných operácií začleňujú aspekty adaptácie na zmenu klímy a aspekty zmierňovania zmeny klímy. Na obrázku 2 sú znázornené hlavné kroky overenia zohľadnenia problematiky zmeny klímy.

Obrázok 2

Prehľad procesu overenia zohľadnenia problematiky zmeny klímy

Image 5

| Zdroj: | Usmernenie k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027. |
| --- | --- |

Zdroj:

V schéme sú znázornené dva piliere overenia zohľadnenia problematiky zmeny klímy. Pilier napravo je zameraný na odolnosť voči zmene klímy a adaptáciu na zmenu klímy. Pilier naľavo je zameraný na klimatickú neutralitu a zmierňovanie zmeny klímy.

Každý pilier analýzy je rozdelený na dve fázy. Prvá fáza zahŕňa krok preverovania, v ktorom sa má na jednej strane identifikovať významnosť potenciálnych rizík dôsledkov zmeny klímy pre posudzovanú investíciu (na účely adaptácie) a na strane druhej sa má posúdiť zlučiteľnosť so záväzkami EÚ v oblasti klímy a majú sa kvantifikovať príslušné emisie skleníkových plynov (na účely zmierňovania). Od výsledku fázy preverovania závisí, či bude potrebná druhá fáza spočívajúca v ďalšom podrobnom posúdení.

V Programe InvestEU sa overenie zohľadnenia problematiky zmeny klímy v prípade priamych investícií zameriava na jednotlivé projekty, ktoré sú v rôznych fázach vývoja a do ktorých sú zapojené rôzne typy zainteresovaných strán (verejné alebo súkromné). Vzhľadom na to je začleňovanie klimatických aspektov do prípravy investície kontinuálnym procesom, ktorý je potrebné vždy, keď je to množné, zvažovať od samého začiatku a potom aj vo všetkých fázach cyklu projektu (37) a pri súvisiacich procesoch a analýzach.

V usmernení k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027 sa poskytuje viac informácií o procese overenia zohľadnenia problematiky zmeny klímy v rôznych krokoch cyklu projektu (38).

2.2.3.   Dodržiavanie právnych predpisov

V súlade s odôvodneniami 8, 9 a 10 nariadenia o Programe InvestEU by mali projekty financované z Fondu InvestEU prispievať k dosahovaniu ambícií a záväzkov EÚ v oblasti klímy, ako aj cieľa EÚ v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050 a nových cieľov Únie v oblasti klímy do roku 2030. Okrem toho sa v článku 8 ods. 5 stanovuje, že projekty, ktoré nie sú zlučiteľné s cieľmi v oblasti klímy, nie sú oprávnené na podporu podľa nariadenia o programe InvestEU.

Aspekty zmeny klímy tvoria aj významnú zložku posudzovania vplyvov projektu na životné prostredie (pozri nasledujúcu kapitolu 2.3 o overovaní zohľadnenia problematiky životného prostredia). Týka sa to oboch pilierov overovania zohľadnenia problematiky zmeny klímy, t. j. zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy.

V prípade podsúboru investičných operácií, pri ktorých sa vyžaduje posúdenie vplyvov na životné prostredie (projekty v prílohe I alebo projekty v prílohe II podliehajúce preverovaniu) vykonávané v súlade s požiadavkami smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie v znení zmien, sa do správy o posúdení vplyvov na životné prostredie začlení aj výsledok overenia zohľadnenia problematiky zmeny klímy. Posudzovanie vplyvov na životné prostredie a ďalšie environmentálne posudzovania by sa mali zvyčajne plánovať a začleňovať do životného cyklu projektu po riadnom zvážení procesu overenia zohľadnenia problematiky zmeny klímy.

Po vykonaní kontroly dodržiavania požiadaviek uvedených v právnych predpisoch a v závislosti od celkových projektových investičných nákladov postúpi projekt na krok preverovania.

V prípade operácií nedosahujúcich prahovú hodnotu 10 miliónov EUR, pri ktorých sa nevyžaduje posudzovanie vplyvov na životné prostredie (projekty v prílohe II vyňaté z preverovania alebo projekty, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie), sa nevyžaduje žiadne overenie zohľadnenia problematiky zmeny klímy. S cieľom podporiť pozitívny prístup k riešeniu aspektov zmeny klímy a zvyšovať informovanosť o rizikách dôsledkov zmeny klímy (a súvisiacich vplyvoch) navrhovanej investície sa však predkladatelia projektov a implementujúci partneri dôrazne vyzývajú, aby:

| — | zvážili vykonanie kroku preverovania odolnosti voči zmene klímy, ktorý je opísaný v nasledujúcich oddieloch, a na jeho základe identifikovali potenciálne riziká súvisiace s klímou pre navrhovaný projekt (a súvisiace aktíva). V prípade potreby by mali naplánovať aj primerané adaptačné opatrenia, ktoré sa majú začleniť do projektu, |
| --- | --- |

—

zvážili vykonanie kroku preverovania odolnosti voči zmene klímy, ktorý je opísaný v nasledujúcich oddieloch, a na jeho základe identifikovali potenciálne riziká súvisiace s klímou pre navrhovaný projekt (a súvisiace aktíva). V prípade potreby by mali naplánovať aj primerané adaptačné opatrenia, ktoré sa majú začleniť do projektu,

| — | v súvislosti s posudzovaním uhlíkovej stopy by mohli implementujúci partneri a predkladatelia projektov vykonať posúdenie aj v prípade investičných projektov nedosahujúcich prahovú hodnotu 10 miliónov EUR, a to najmä ak: a) existujú pochybnosti o tom, či by navrhovaná investícia mohla mať za následok zvýšenie/zníženie emisií nad prahové hodnoty uvedené v oddiele 2.2.5.1, a b) ak je navrhovaný projekt súčasťou rozsiahlejšieho investičného programu, v rámci ktorého sa vykonalo celkové posúdenie emisií skleníkových plynov (39). |
| --- | --- |

—

v súvislosti s posudzovaním uhlíkovej stopy by mohli implementujúci partneri a predkladatelia projektov vykonať posúdenie aj v prípade investičných projektov nedosahujúcich prahovú hodnotu 10 miliónov EUR, a to najmä ak: a) existujú pochybnosti o tom, či by navrhovaná investícia mohla mať za následok zvýšenie/zníženie emisií nad prahové hodnoty uvedené v oddiele 2.2.5.1, a b) ak je navrhovaný projekt súčasťou rozsiahlejšieho investičného programu, v rámci ktorého sa vykonalo celkové posúdenie emisií skleníkových plynov (39).

V prípade operácií prekračujúcich prahovú hodnotu 10 miliónov EUR bez ohľadu na to, či sa v ich prípade vyžaduje posúdenie vplyvov na životné prostredie, musí posudzovanie pokračovať procesom preverovania v rámci Programu InvestEU a prípadne procesom overovania v súlade s usmerneniami k odolnosti voči zmene klímy a klimatickej neutralite, ako sa to opisuje v nasledujúcich oddieloch.

2.2.4.   Odolnosť voči zmene klímy

2.2.4.1.   Preverenie odolnosti voči zmene klímy – adaptácia na zmenu klímy

Ako sa odporúča v usmernení k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027, krok preverovania odolnosti voči zmene klímy je prvým krokom procesu overovania a je zameraný na identifikovanie a posúdenie súčasných a budúcich potenciálnych rizík súvisiacich so zmenou klímy pre projekty navrhnuté na prijatie podpory z Fondu InvestEU.

Posudzovanie v rámci preverovania sa skladá z týchto troch krokov:

Image 6

Cieľom posudzovania zraniteľnosti (40) je identifikovať závažné klimatické nebezpečenstvá (41) daného špecifického typu projektu v plánovanej lokalite.

Zraniteľnosť projektu sa určuje na základe kombinácie dvoch aspektov: i) miery citlivosti zložiek projektu na klimatické nebezpečenstvá vo všeobecnosti (citlivosť) a ii) pravdepodobnosti výskytu týchto nebezpečenstiev v lokalite realizácie projektu v súčasnosti a budúcnosti (expozícia). Tieto dva aspekty možno podrobne posúdiť osobitne (ako sa opisuje ďalej) alebo spoločne.

Cieľom analýzy citlivosti je identifikovať, ktoré klimatické nebezpečenstvá sú relevantné pre špecifický typ investície, a to bez ohľadu na lokalitu. V rámci analýzy citlivosti by sa k projektu malo pristupovať komplexne, pričom by sa mali posúdiť jeho jednotlivé zložky, ako aj fungovanie projektov v širšej sieti alebo systéme.

Ku každej téme alebo klimatickému nebezpečenstvu by sa mal priradiť vysoký, stredný alebo nízky stupeň citlivosti.

| — | Vysoký stupeň citlivosti: klimatické nebezpečenstvo môže mať významný vplyv na aktíva a procesy, vstupy, výstupy a dopravné spojenia. |
| --- | --- |

—

Vysoký stupeň citlivosti: klimatické nebezpečenstvo môže mať významný vplyv na aktíva a procesy, vstupy, výstupy a dopravné spojenia.

| — | Stredný stupeň citlivosti: klimatické nebezpečenstvo môže mať mierny vplyv na aktíva a procesy, vstupy, výstupy a dopravné spojenia. |
| --- | --- |

—

Stredný stupeň citlivosti: klimatické nebezpečenstvo môže mať mierny vplyv na aktíva a procesy, vstupy, výstupy a dopravné spojenia.

| — | Nízky stupeň citlivosti: klimatické nebezpečenstvo nemá žiadny (alebo má nevýznamný) vplyv. |
| --- | --- |

—

Nízky stupeň citlivosti: klimatické nebezpečenstvo nemá žiadny (alebo má nevýznamný) vplyv.

Obrázok 3

Analýza citlivosti na klimatické nebezpečenstvá

Image 7

| Zdroj: | Usmernenie k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027. |
| --- | --- |

Zdroj:

Cieľom analýzy expozície je identifikovať, ktoré nebezpečenstvá sú relevantné pre plánovanú lokalitu realizácie projektu, a to bez ohľadu na typ projektu. Analýzu expozície možno rozdeliť na dve časti: i) na expozíciu voči súčasnej klíme a ii) na expozíciu voči očakávanej budúcej klíme. Na posúdenie súčasnej a minulej klimatickej expozície by sa mali použiť dostupné historické a aktuálne údaje o príslušnej lokalite. Na pochopenie možných zmien úrovne expozície v budúcnosti sa môžu využiť prognózy klimatického modelu (42). Osobitná pozornosť by sa mala venovať zmenám frekvencie a intenzity extrémnych poveternostných javov.

Ku každému klimatickému nebezpečenstvu v rámci súčasných aj budúcich expozícií by sa malo priradiť hodnotenie (t. j. vysoký, stredný alebo nízky stupeň expozície).

Obrázok 4

Analýza expozície

Image 8

| Zdroj: | Usmernenie k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027. |
| --- | --- |

Zdroj:

V analýze zraniteľnosti sa na základe kombinácie výsledkov analýzy citlivosti a analýzy expozície identifikujú najrelevantnejšie nebezpečenstvá pre navrhovanú investíciu (možno ich považovať za zraniteľnosti stredného alebo vysokého stupňa).

Obrázok 5

Analýza zraniteľnosti

Image 9

| Zdroj: | Usmernenie k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027. |
| --- | --- |

Zdroj:

Ak boli priradené nízke stupne citlivosti aj expozície alebo ak z kombinovaného posudzovania zraniteľnosti vyplynulo, že všetky zraniteľnosti sa opodstatnene považujú za nízke alebo nevýznamné, nemusí byť potrebné žiadne ďalšie posúdenie rizík (dôsledkov zmeny klímy). V takýchto prípadoch by sa proces overovania v rámci Programu InvestEU tu mohol skončiť, pričom výsledky vykonanej analýzy sa musia oznámiť spolu s potrebnými podrobnosťami a odôvodneniami.

Ak sa priradil stredný a/alebo vysoký stupeň citlivosti a/alebo expozície (alebo celkovej zraniteľnosti v prípade spoločného posudzovania), projekt musí prejsť posúdením rizík dôsledkov zmeny klímy podľa metodiky opísanej v nasledujúcom oddiele.

V každom prípade musí konečné rozhodnutie o pristúpení k podrobnému posúdeniu rizík na základe identifikovaných zraniteľností vychádzať z odôvodneného posúdenia konkrétnej situácie, v akej sa nachádza navrhovaná investícia, ktoré vypracoval implementujúci partner (toto posúdenie sa vykoná s podporou predkladateľa projektu a/alebo tímu vykonávajúceho posúdenie z hľadiska klímy) (43) (44).

Podrobnejšie metodické usmernenie k fáze preverovania nájdu implementujúci partneri a predkladatelia projektov v usmernení k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027.

2.2.4.2.   Posudzovanie rizík dôsledkov zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy

Pri projektoch, v prípade ktorých z posúdenia zraniteľnosti vyplynul stredný až vysoký stupeň potenciálneho rizika dôsledkov zmeny klímy, by sa malo vykonať podrobné posúdenie rizík dôsledkov zmeny klímy.

Posudzovanie rizík dôsledkov zmeny klímy predstavuje štruktúrovanú metódu analýzy príslušných klimatických nebezpečenstiev a ich súvisiacich vplyvov, na základe ktorej sa získajú informácie potrebné na prijatie rozhodnutia o navrhovanej investícii. Všetky potenciálne významné riziká vyplývajúce pre projekt zo zmeny klímy by sa mali riadiť a znížiť na prijateľnú úroveň príslušnými a primeranými adaptačnými opatreniami, ktoré by mali byť súčasťou projektu.

Tento proces možno uskutočniť prostredníctvom:

| — | posúdenia pravdepodobnosti a závažnosti vplyvov súvisiacich s nebezpečenstvami identifikovanými v posúdení zraniteľnosti, ktoré sa vykonalo vo fáze preverovania, |
| --- | --- |

—

posúdenia pravdepodobnosti a závažnosti vplyvov súvisiacich s nebezpečenstvami identifikovanými v posúdení zraniteľnosti, ktoré sa vykonalo vo fáze preverovania,

| — | posúdenia významnosti identifikovaných potenciálnych rizík pre konkrétnu investičnú operáciu, |
| --- | --- |

—

posúdenia významnosti identifikovaných potenciálnych rizík pre konkrétnu investičnú operáciu,

| — | identifikovania adaptačných opatrení na riešenie potenciálne významných rizík dôsledkov zmeny klímy. |
| --- | --- |

—

identifikovania adaptačných opatrení na riešenie potenciálne významných rizík dôsledkov zmeny klímy.

Pravdepodobnosť alebo možnosť výskytu vypovedá o tom, aká je pravdepodobnosť výskytu identifikovaných klimatických nebezpečenstiev za dané obdobie, napríklad počas trvania projektu. Možno ju zhrnúť do kvalitatívneho alebo kvantitatívneho odhadu jednotlivých príslušných klimatických nebezpečenstiev. Treba uviesť, že pravdepodobnosť sa môže počas trvania projektu významne zmeniť.

Vplyv (označovaný aj ako závažnosť alebo rozsah) vypovedá o tom, čo by sa stalo v prípade výskytu identifikovaného klimatického nebezpečenstva a aké dôsledky by to malo na investíciu. Vplyv jednotlivých nebezpečenstiev by sa mal posudzovať na stupnici vplyvu. Okrem iného sa budú pri tomto posúdení zvyčajne zvažovať: i) hmotný majetok a operácie; ii) zdravie a bezpečnosť; iii) vplyvy na životné prostredie; iv) sociálne vplyvy; v) finančné dôsledky a vi) riziko poškodenia dobrého mena. Posudzovanie sa musí týkať adaptívnej kapacity projektu a systému, v ktorom je prevádzkovaný, napríklad toho, ako dobre sa projekt dokáže vyrovnať s vplyvom a do akej miery dokáže tolerovať riziko. Takisto je potrebné zvážiť, do akej miery je tento investičný projekt významný pre širšiu sieť alebo systém (t. j. kritickosť) a či môže mať za následok dodatočné širšie vplyvy a kaskádové účinky.

Úroveň významnosti každého potenciálneho rizika možno určiť na základe kombinácie dvoch faktorov – pravdepodobnosti a vplyvu. Riziká možno zmapovať v matici rizík s cieľom identifikovať najvýznamnejšie potenciálne riziká a riziká, pri ktorých je v budúcnosti potrebný zásah prostredníctvom adaptačných opatrení.

Obrázok 6

Prehľad posudzovania rizík

Image 10

| Zdroj: | Usmernenie k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027. |
| --- | --- |

Zdroj:

O tom, čo predstavuje prijateľnú úroveň rizika alebo ktoré riziko je významné, rozhoduje predkladateľ projektu a tím odborníkov vykonávajúcich posúdenie na základe konkrétnych okolností projektu. V každom prípade by sa však toto posúdenie vždy malo zrozumiteľne a logicky opísať a koherentne začleniť do celkového posúdenia rizík projektu. Tieto informácie sú veľmi dôležité aj pre implementujúceho partnera, keďže naplnenie rizík bude mať závažný vplyv na navrhovanú investíciu a mohlo by mať za následok zlyhanie podporenej operácie.

Ak sa v posúdení rizík dospeje k záveru, že pre projekt vyplývajú zo zmeny klímy potenciálne významné riziká, tieto riziká sa musia riadiť a znížiť na prijateľnú úroveň (45).

Obrázok 7

Prehľad identifikácie, hodnotenia a plánovania/začlenenia príslušných možností adaptácie

Image 11

| Zdroj: | Usmernenie k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027. |
| --- | --- |

Zdroj:

V prípade každého identifikovaného významného rizika sa musia zvážiť a posúdiť príslušné adaptačné opatrenia. Adaptácia bude často zahŕňať prijatie kombinácie štrukturálnych opatrení (napr. zmeny návrhu alebo špecifikácie hmotného majetku a infraštruktúry, prípadne prijatie alternatívnych či vylepšených riešení) a neštrukturálnych opatrení (napr. územné plánovanie, rozšírené programy monitorovania alebo reakcie na núdzové situácie, odborná príprava zamestnancov a výmena poznatkov, vypracovanie strategických posúdení rizík dôsledkov zmeny klímy a finančné riešenia, ako napríklad poistenie).

S cieľom nájsť správne opatrenie alebo kombináciu opatrení by sa mali posúdiť rôzne možnosti adaptácie, alebo by sa dokonca malo zvážiť odloženie realizácie (flexibilné/adaptívne opatrenia), čím je možné znížiť riziko na prijateľnú úroveň. Uprednostňované opatrenia by sa potom mali začleniť do návrhu projektu a/alebo jeho prevádzkovania s cieľom posilniť jeho odolnosť voči zmene klímy (46).

A napokon sa ako osvedčený postup riadenia predkladateľovi projektu odporúča priebežné monitorovanie počas prevádzkovej životnosti investície s cieľom: i) skontrolovať presnosť posúdenia a využiť to ako podklad pri budúcich posúdeniach a projektoch a ii) identifikovať pravdepodobnosť dosiahnutia špecifických hraničných bodov alebo prahových hodnôt poukazujúcich na potrebu dodatočných adaptačných opatrení.

2.2.5.   Klimatická neutralita a zmiernenie (47)
  zmeny klímy

2.2.5.1.   Preverovanie na účely zmiernenia zmeny klímy

Zmiernenie zmeny klímy znamená úsilie o zníženie emisií skleníkových plynov alebo zvýšenie sekvestrácie skleníkových plynov. Toto úsilie sa riadi cieľmi EÚ v oblasti zníženia emisií na roky 2030 a 2050. Plnenie cieľov EÚ a na globálnej úrovni cieľov Parížskej dohody si vyžaduje významný posun našich hospodárstiev smerom od vysokouhlíkových činností k zavádzaniu nízkouhlíkových riešení a riešení s nulovou bilanciou uhlíka, akými sú energia z obnoviteľných zdrojov a sekvestrácia CO2, v kombinácii s významným pokrokom v oblasti energetickej efektívnosti a efektívnosti využívania zdrojov. V zásade prvoradosti energetickej efektívnosti sa zdôrazňuje potreba prioritizovať pri prijímaní investičných rozhodnutí alternatívne nákladovo a energeticky efektívne opatrenia, a to najmä nákladovo efektívne úspory konečného využitia energie atď. (48) Kvantifikácia a peňažné vyjadrenie emisií skleníkových plynov môžu podporiť investičné rozhodnutia prijímané na základe tejto zásady.

Na účely overenia a posúdenia súladu navrhovaných projektov s cieľmi EÚ v oblasti klimatickej neutrality môžu implementujúci partneri a predkladatelia projektov v súvislosti so zmierňovaním zmeny klímy v čo najväčšej miere uplatňovať kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ uvedené v nariadení o taxonómii EÚ. Alternatívne môžu implementujúci partneri a predkladatelia projektov odkazovať na nízkouhlíkové kritériá EIB zosúladené s Parížskou dohodou, ktoré boli zverejnené v pláne EIB pre klimatickú banku, alebo môžu využiť inú medzinárodne uznávanú a uverejnenú metodiku posudzovania nízkouhlíkových cieľov zosúladených s Parížskou dohodou.

Okrem toho budú mnohé projekty podporené z Fondu InvestEU v období 2021 – 2027 zahŕňať aktíva s trvaním presahujúcim rok 2050. Preto je potrebná odborná analýza, ktorou sa overí, či je projekt zlučiteľný napríklad s prevádzkou, údržbou a ukončením v celkovom kontexte nulovej bilancie emisií skleníkových plynov a klimatickej neutrality. Včasná a neustála pozornosť venovaná emisiám skleníkových plynov v rôznych fázach vývoja projektov prispeje k zmierňovaniu zmeny klímy. Veľký výber možností, a to najmä vo fázach plánovania a návrhu, môže mať vplyv na celkové emisie skleníkových plynov projektu počas celého jeho trvania od fázy výstavby a prevádzkovania až po ukončenie.

V tejto súvislosti sa preverovanie operácie Programu InvestEU v súvislosti s emisiami skleníkových plynov zameriava na identifikovanie toho, či sa musí v prípade navrhovaného projektu vykonať posudzovanie uhlíkovej stopy. Je to dôležité na určenie toho, či je v tejto súvislosti potrebné podrobnejšie posúdenie a začlenenie peňažných hodnôt takýchto externalít do ekonomického hodnotenia investície.

Hoci emisie CO2 by sa mali odhadovať pri všetkých projektoch, v tabuľke 1 nižšie sa uvádzajú údaje o kategóriách projektov, pri ktorých sa očakáva, že emisie s najväčšou pravdepodobnosťou budú, resp. nebudú významné, na základe čoho sa vykonáva preverovanie v rámci Programu InvestEU.

V súlade s usmernením k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027 sa bude musieť vykonať posudzovanie uhlíkovej stopy pri tých projektoch financovaných z Fondu InvestEU, v prípade ktorých sú pravdepodobné:

| — | absolútne emisie vyššie ako 20 000 ton ekvivalentu CO2 ročne (kladné alebo záporné), |
| --- | --- |

—

absolútne emisie vyššie ako 20 000 ton ekvivalentu CO2 ročne (kladné alebo záporné),

| — | relatívne emisie vyššie ako 20 000 ton ekvivalentu CO2 ročne (kladné alebo záporné). |
| --- | --- |

—

relatívne emisie vyššie ako 20 000 ton ekvivalentu CO2 ročne (kladné alebo záporné).

V tejto súvislosti má kategorizácia projektov uvedená v tabuľke 1 len informatívny charakter.

Implementujúci partneri a predkladatelia projektov môžu určiť, či projekt pravdepodobne presiahne alebo nedosiahne uvedené prahové hodnoty, na základe kvantitatívneho posúdenia, odborných poznatkov vyplývajúcich z predchádzajúcich projektov alebo iných publikovaných zdrojov. V prípade neistoty treba uhlíkovú stopu vypočítať, aby bolo možné posúdiť, či projekt pravdepodobne presiahne alebo nedosiahne prahové hodnoty.

Tabuľka 1

Zoznam týkajúci sa preverovania v súvislosti s uhlíkovou stopou – orientačné príklady kategórií projektov

| Preverovanie: | Kategórie projektov |
| --- | --- |
| Vo všeobecnosti platí, že v závislosti od rozsahu projektu sa posudzovanie uhlíkovej stopy NEBUDE pre tieto kategórie vyžadovať, ak sa v dôsledku projektu neočakávajú významné emisie CO2 alebo iných skleníkových plynov. | — | telekomunikačné služby |

Preverovanie:

Kategórie projektov

Vo všeobecnosti platí, že v závislosti od rozsahu projektu sa posudzovanie uhlíkovej stopy NEBUDE pre tieto kategórie vyžadovať, ak sa v dôsledku projektu neočakávajú významné emisie CO2 alebo iných skleníkových plynov.

—

telekomunikačné služby

| — | siete zásobovania pitnou vodou |
| --- | --- |

—

siete zásobovania pitnou vodou

| — | kanalizačné siete pre dažďovú a odpadovú vodu |
| --- | --- |

—

kanalizačné siete pre dažďovú a odpadovú vodu

| — | úprava priemyselných odpadových vôd a komunálnych odpadových vôd v malom rozsahu |
| --- | --- |

—

úprava priemyselných odpadových vôd a komunálnych odpadových vôd v malom rozsahu

| — | výstavba nehnuteľností (49) |
| --- | --- |

—

výstavba nehnuteľností (49)

| — | zariadenia na spracovanie mechanického/biologického odpadu |
| --- | --- |

—

zariadenia na spracovanie mechanického/biologického odpadu

| — | činnosti výskumu a vývoja |
| --- | --- |

—

činnosti výskumu a vývoja

| — | farmaceutické výrobky a biotechnológia |
| --- | --- |

—

farmaceutické výrobky a biotechnológia

| — | všetky ostatné kategórie projektov alebo rozsah projektu, v prípade ktorých je jednoznačné, že absolútne a/alebo relatívne emisie neprekračujú 20 000  ton ekvivalentu CO2 ročne (kladné alebo záporné), a možno to bez pochybností potvrdiť (50) |
| --- | --- |

—

všetky ostatné kategórie projektov alebo rozsah projektu, v prípade ktorých je jednoznačné, že absolútne a/alebo relatívne emisie neprekračujú 20 000  ton ekvivalentu CO2 ročne (kladné alebo záporné), a možno to bez pochybností potvrdiť (50)

Vo všeobecnosti platí, že posudzovanie uhlíkovej stopy sa BUDE vyžadovať.

| — | skládky tuhého komunálneho odpadu |
| --- | --- |

—

skládky tuhého komunálneho odpadu

| — | spaľovne komunálneho odpadu |
| --- | --- |

—

spaľovne komunálneho odpadu

| — | veľké čistiarne odpadových vôd |
| --- | --- |

—

veľké čistiarne odpadových vôd

| — | spracovateľský priemysel |
| --- | --- |

—

spracovateľský priemysel

| — | chemické továrne a rafinérie |
| --- | --- |

—

chemické továrne a rafinérie

| — | ťažba a základné kovy |
| --- | --- |

—

ťažba a základné kovy

| — | drevospracujúci priemysel |
| --- | --- |

—

drevospracujúci priemysel

| — | nákupy železničných koľajových vozidiel, plavidiel, dopravnej flotily |
| --- | --- |

—

nákupy železničných koľajových vozidiel, plavidiel, dopravnej flotily

| — | cestná a železničná infraštruktúra (51), mestská doprava |
| --- | --- |

—

cestná a železničná infraštruktúra (51), mestská doprava

| — | prístavy a logistické platformy |
| --- | --- |

—

prístavy a logistické platformy

| — | elektrické prenosové vedenia |
| --- | --- |

—

elektrické prenosové vedenia

| — | obnoviteľné zdroje energie |
| --- | --- |

—

obnoviteľné zdroje energie

| — | výroba, spracovanie, skladovanie a preprava paliva |
| --- | --- |

—

výroba, spracovanie, skladovanie a preprava paliva

| — | výroba cementu a vápna |
| --- | --- |

—

výroba cementu a vápna

| — | výroba skla |
| --- | --- |

—

výroba skla

| — | teplárne a elektrárne |
| --- | --- |

—

teplárne a elektrárne

| — | siete diaľkového vykurovania |
| --- | --- |

—

siete diaľkového vykurovania

| — | zariadenia na skvapalňovanie a spätné splyňovanie zemného plynu |
| --- | --- |

—

zariadenia na skvapalňovanie a spätné splyňovanie zemného plynu

| — | infraštruktúra na prepravu plynu |
| --- | --- |

—

infraštruktúra na prepravu plynu

| — | všetky ostatné kategórie projektov alebo rozsah projektu, v prípade ktorých môžu absolútne a/alebo relatívne emisie prekročiť 20 000  ton ekvivalentu CO2 ročne (kladné alebo záporné) |
| --- | --- |

—

všetky ostatné kategórie projektov alebo rozsah projektu, v prípade ktorých môžu absolútne a/alebo relatívne emisie prekročiť 20 000  ton ekvivalentu CO2 ročne (kladné alebo záporné)

| Zdroj: | Usmernenie k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027. |
| --- | --- |

Zdroj:

Projekty s očakávanými úrovňami emisií presahujúcimi prahové hodnoty sa musia ďalej posudzovať v nasledujúcej fáze overovania zohľadnenia problematiky zmierňovania zmeny klímy (52).

2.2.5.2.   Uhlíková stopa a peňažné vyjadrenie emisií skleníkových plynov

Ako už bolo uvedené, zmiernenie zmeny klímy spočíva v znižovaní emisií skleníkových plynov a obmedzovaní globálneho otepľovania. K tomu môžu prispieť projekty a iné typy investícií, a to napríklad prostredníctvom návrhu a výberu nízkouhlíkových alternatív.

V tomto usmernení sa v záujme podpory nízkouhlíkových aspektov a riešení uhlíková stopa nepoužíva len na odhad emisií skleníkových plynov investície pripravenej na realizáciu, ale na rovnako významnej úrovni aj na podporu zváženia a začlenenia nízkouhlíkových riešení vo fázach plánovania a navrhovania, a to aj vo fáze hodnotenia a výberu alternatívnych investičných možností (53). Preto sa odporúča od samého začiatku začleniť overenie zohľadnenia problematiky zmeny klímy do prípravy navrhovaných investícií a riadne zvážiť odhady emisií skleníkových plynov spojených s investíciou aj pri analýze možností, ako aj v ekonomickom hodnotení alebo analýze nákladov a prínosov.

V prípade projektov s potenciálom významných absolútnych a/alebo relatívnych emisií, ktorý vyplynul z preverovania v rámci Programu InvestEU, budú implementujúci partneri požiadaní o potvrdenie zlučiteľnosti navrhovaných projektov s cieľmi EÚ v oblasti klimatickej neutrality a o vykonanie kvantifikácie (v spolupráci s predkladateľom projektu) emisií skleníkových plynov projektu pomocou medzinárodne akceptovanej metodiky pre uhlíkovú stopu alebo o vyžiadanie tejto kvantifikácie od predkladateľa projektu (54).

Tieto emisie by sa potom mali peňažne vyjadriť a začleniť do ekonomického hodnotenia, ako aj do výberu nízkouhlíkových možností a oznámiť investičnému výboru v rámci procesu overovania udržateľnosti.

V usmernení k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027 sa ako hlavný odkaz na výpočet uhlíkovej stopy používa metodika EIB pre uhlíkovú stopu (55). Táto odporúčaná metodika zahŕňa štandardné prístupy k výpočtu emisií pre rôzne odvetvia, ako napríklad:

| — | úprava odpadových vôd a čistiarenských kalov, |
| --- | --- |

—

úprava odpadových vôd a čistiarenských kalov,

| — | zariadenia na spracovanie odpadu a nakladanie s odpadom, |
| --- | --- |

—

zariadenia na spracovanie odpadu a nakladanie s odpadom,

| — | skládka tuhého komunálneho odpadu, |
| --- | --- |

—

skládka tuhého komunálneho odpadu,

| — | cestná doprava, |
| --- | --- |

—

cestná doprava,

| — | železničná doprava, |
| --- | --- |

—

železničná doprava,

| — | mestská doprava, |
| --- | --- |

—

mestská doprava,

| — | renovácia budov, |
| --- | --- |

—

renovácia budov,

| — | prístavy, |
| --- | --- |

—

prístavy,

| — | letiská, |
| --- | --- |

—

letiská,

| — | lesníctvo. |
| --- | --- |

—

lesníctvo.

Ako už bolo uvedené, možno použiť aj alternatívne medzinárodne schválené a zdokumentované metodiky pre uhlíkovú stopu, a to za predpokladu splnenia minimálnych požiadaviek uvedených v kapitole 2.2.1.

Podrobnejšie informácie o práci s metodikou pre uhlíkovú stopu nájdu implementujúci partneri v usmernení k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027.

Pri uhlíkovej stope sa vyskytujú rôzne formy neistoty vrátane neistoty týkajúcej sa identifikácie sekundárnych účinkov, základných scenárov a základných odhadov emisií. Odhady skleníkových plynov sú preto vo svojej podstate približné. Inherentné neistoty odhadov alebo výpočtov skleníkových plynov treba čo najviac zmierniť a pri metódach odhadov by sa malo zabrániť skresleniu.

V prípade existencie neistôt by údaje a predpoklady použité na kvantifikovanie emisií skleníkových plynov mali byť konzervatívne. Konzervatívne hodnoty a predpoklady sú také, v ktorých sa s väčšou pravdepodobnosťou preceňujú absolútne emisie a „kladné“ relatívne emisie (čisté zvýšenia) a podceňujú „záporné“ relatívne emisie (čisté zníženia).

Po kvantifikovaní by sa mali emisie skleníkových plynov peňažne vyjadriť a začleniť do ekonomického hodnotenia navrhovanej investičnej operácie. Toto peňažné vyjadrenie by sa malo uskutočniť na základe stanovených a medzinárodne uznávaných „tieňových nákladov na uhlík“. Použitie tieňových nákladov na uhlík na zmenu emisií vyplývajúcich z projektu má za následok peňažné vyjadrenie jeho uhlíkovej náročnosti a odmeňovanie projektov, ktoré vedú k znižovaniu emisií.

V tomto usmernení sa odporúča použiť tieňové náklady na uhlík, ktoré EIB nedávno stanovila ako najlepší dostupný dôkaz o tieňových nákladoch na dosahovanie teplotného cieľa podľa Parížskej dohody (t. j. cieľovej hodnoty 1,5 °C) (56). Toto odporúčanie je v súlade s usmernením k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027 a prispieva k zabezpečeniu porovnateľnosti údajov medzi rôznymi projektmi predloženými na schválenie investičnému výboru.

Tieňové náklady na uhlík za jednotlivé roky v období 2020 až 2050 sú uvedené v tabuľke 2.

Tabuľka 2

Tieňové náklady na uhlík pre emisie skleníkových plynov a ich zníženia v EUR/t ekvivalentu CO2, v cenách za rok 2016

| Rok | EUR/t ekvivalentu CO2 | Rok | EUR/t ekvivalentu CO2 | Rok | EUR/t ekvivalentu CO2 | Rok | EUR/t ekvivalentu CO2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | 80 | 2030 | 250 | 2040 | 525 | 2050 | 800 |
| 2021 | 97 | 2031 | 278 | 2041 | 552 | | |
| 2022 | 114 | 2032 | 306 | 2042 | 579 | | |
| 2023 | 131 | 2033 | 334 | 2043 | 606 | | |
| 2024 | 148 | 2034 | 362 | 2044 | 633 | | |
| 2025 | 165 | 2035 | 390 | 2045 | 660 | | |
| 2026 | 182 | 2036 | 417 | 2046 | 688 | | |
| 2027 | 199 | 2037 | 444 | 2047 | 716 | | |
| 2028 | 216 | 2038 | 471 | 2048 | 744 | | |
| 2029 | 233 | 2039 | 498 | 2049 | 772 | | |

Rok

EUR/t ekvivalentu CO2

Rok

EUR/t ekvivalentu CO2

Rok

EUR/t ekvivalentu CO2

Rok

EUR/t ekvivalentu CO2

2020

80

2030

250

2040

525

2050

800

2021

97

2031

278

2041

552

2022

114

2032

306

2042

579

2023

131

2033

334

2043

606

2024

148

2034

362

2044

633

2025

165

2035

390

2045

660

2026

182

2036

417

2046

688

2027

199

2037

444

2047

716

2028

216

2038

471

2048

744

2029

233

2039

498

2049

772

| Zdroj: | Usmernenie k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027. |
| --- | --- |

Zdroj:

Uvedené náklady na znižovanie uhlíka predstavujú minimálnu odporúčanú hodnotu, ktorá sa má použiť na peňažné vyjadrenie emisií skleníkových plynov. Povolené bude aj použitie vyšších nákladov na uhlík (57), napríklad vtedy, ak sa používajú v konkrétnom členskom štáte alebo ich používa dotknutý implementujúci partner. Okrem toho sa môžu tieňové náklady na uhlík upraviť, keď bude k dispozícii viac informácií.

Peňažné vyjadrenie vplyvov projektu na zmenu klímy je súčasťou komplexnejšieho ekonomického hodnotenia, ktoré zvyčajne vypracúvajú implementujúci partneri. Ďalšie informácie o tom, ako začleniť peňažne vyjadrené emisie skleníkových plynov do ekonomického hodnotenia, ktoré sa očakáva pri investíciách v rámci Fondu InvestEU, sú uvedené v kapitole 2.6.

2.2.6.   Podávanie správ a monitorovanie

Výsledky overovania odolnosti voči zmene klímy by mal implementujúci partner oznámiť v dokumentácii o výsledku celkového overovania udržateľnosti, ktorá sa predkladá investičnému výboru, ako sa podrobnejšie opisuje v kapitole 4.2.2.

V prípade adaptácie na zmenu klímy by mala obsahovať zhrnutie výsledkov uskutočneného procesu spolu s jednoznačnými závermi o identifikovaných potenciálnych rizikách zmeny klímy pre investíciu, pričom by sa v nej mali opisovať:

| — | metodika použitá pri overovaní odolnosti voči zmene klímy so stručným uvedením zdrojov údajov a informácií použitých v posúdení, |
| --- | --- |

—

metodika použitá pri overovaní odolnosti voči zmene klímy so stručným uvedením zdrojov údajov a informácií použitých v posúdení,

| — | uskutočnené kroky a možné neistoty v rámci východiskových údajov a analýz, |
| --- | --- |

—

uskutočnené kroky a možné neistoty v rámci východiskových údajov a analýz,

| — | fáza vývoja projektu, v ktorej sa uskutočnilo posúdenie zraniteľnosti a rizík, a |
| --- | --- |

—

fáza vývoja projektu, v ktorej sa uskutočnilo posúdenie zraniteľnosti a rizík, a

| — | súvisiace identifikované adaptačné opatrenia, ktoré boli v prípade potreby začlenené do rozsahu investície s cieľom znížiť riziká na prijateľnú úroveň. |
| --- | --- |

—

súvisiace identifikované adaptačné opatrenia, ktoré boli v prípade potreby začlenené do rozsahu investície s cieľom znížiť riziká na prijateľnú úroveň.

Úrovne zraniteľnosti a rizík musia byť doložené podrobnými vysvetleniami, v ktorých sa kvalifikujú a zdôvodňujú závery posúdenia. Úroveň podrobností posudzovania rizík bude závisieť od rozsahu projektu (jeho typu, veľkosti a relatívnej dôležitosti) a fázy vývoja projektu. Pri každom identifikovanom významnom riziku sa v dokumentácii uvádza aj spôsob súčasného alebo budúceho začlenenia uprednostňovaných adaptačných opatrení do návrhu projektu a/alebo jeho operácií s cieľom posilniť jeho odolnosť v príslušných fázach vývoja.

V prípade potreby musí dokumentácia obsahovať aj výsledok overovania aspektov zmierňovania zmeny klímy a objasnenie spôsobu, akým sa overovanie vykonalo. V prípade projektov, pri ktorých bolo vykonané úplné posúdenie zmierňovania zmeny klímy, implementujúci partner podáva správu aj o:

| — | súlade navrhovaných projektov s cieľmi EÚ v oblasti znižovania emisií, |
| --- | --- |

—

súlade navrhovaných projektov s cieľmi EÚ v oblasti znižovania emisií,

| — | metodike použitej na odhadnutie a peňažné vyjadrenie emisií skleníkových plynov, rozsahu podávania správ (t. j. ktoré zložky projektu sú začlenené do výpočtu alebo vylúčené z výpočtu) a podrobnostiach použitého základného scenára, |
| --- | --- |

—

metodike použitej na odhadnutie a peňažné vyjadrenie emisií skleníkových plynov, rozsahu podávania správ (t. j. ktoré zložky projektu sú začlenené do výpočtu alebo vylúčené z výpočtu) a podrobnostiach použitého základného scenára,

| — | kvantifikácii absolútnych (hrubých) a relatívnych (čistých) emisií skleníkových plynov investície, |
| --- | --- |

—

kvantifikácii absolútnych (hrubých) a relatívnych (čistých) emisií skleníkových plynov investície,

| — | cenách uhlíka použitých na peňažné vyjadrenie kvantifikovaných emisií skleníkových plynov a o tom, ako bolo peňažné vyjadrenie emisií skleníkových plynov začlenené do celkového ekonomického hodnotenia investície. |
| --- | --- |

—

cenách uhlíka použitých na peňažné vyjadrenie kvantifikovaných emisií skleníkových plynov a o tom, ako bolo peňažné vyjadrenie emisií skleníkových plynov začlenené do celkového ekonomického hodnotenia investície.

Počas realizačnej fázy investície sa predkladateľovi projektu odporúča zrevidovať overenie zohľadnenia problematiky zmeny klímy a východiskové predpoklady a krížovo ich overiť na základe príslušných zistení, najnovších vedeckých poznatkov, prognóz a údajov týkajúcich sa zmeny klímy, ako aj upravených cieľov politiky v oblasti klímy a oznámiť zistenia implementujúcemu partnerovi.

2.3.   Environmentálny rozmer

2.3.1.   Všeobecný prístup k overovaniu zohľadnenia problematiky životného prostredia

Overovanie zohľadnenia problematiky životného prostredia v rámci Programu InvestEU sa uskutočňuje pomocou metódy zohľadnenia celkového vplyvu projektu z hľadiska hlavných zložiek prírodného kapitálu, a to ovzdušia, vody, zeme (58)
  a biodiverzity, ako sa to vyžaduje v článku 8 ods. 6 nariadenia o Programe InvestEU. Patria k nim pozitívne aj negatívne vplyvy, či už sú priame, alebo nepriame.

Prírodný kapitál zabezpečuje tok ekosystémových služieb alebo prínosov (59). Tieto služby môžu zabezpečovať ekonomické, sociálne, environmentálne, kultúrne alebo iné spoločenské prínosy. Hodnota týchto prínosov sa môže v závislosti od kontextu chápať kvalitatívne alebo kvantitatívne (aj v peňažnom vyjadrení).

Vysvetlenie kľúčových environmentálnych termínov zohľadňovaných na účely overovania sa uvádza ďalej:

| — | Prírodný kapitál: je to iný termín pre zásobu obnoviteľných a neobnoviteľných zdrojov (napr. rastlín, zvierat, ovzdušia, vody, pôdy a minerálov). Projekty môžu ovplyvniť rozsah týchto zdrojov (napr. zmenou využívania pôdy), ako aj ich kvalitu (napr. stav biotopov). |
| --- | --- |

—

Prírodný kapitál: je to iný termín pre zásobu obnoviteľných a neobnoviteľných zdrojov (napr. rastlín, zvierat, ovzdušia, vody, pôdy a minerálov). Projekty môžu ovplyvniť rozsah týchto zdrojov (napr. zmenou využívania pôdy), ako aj ich kvalitu (napr. stav biotopov).

| — | Ekosystémové služby: prírodný kapitál poskytuje ekosystémové služby, ako sú potrava, drevo, čistý vzduch, čistá voda, regulácia klímy a rekreácia. |
| --- | --- |

—

Ekosystémové služby: prírodný kapitál poskytuje ekosystémové služby, ako sú potrava, drevo, čistý vzduch, čistá voda, regulácia klímy a rekreácia.

| — | Vplyvy: sú to zmeny prírodného kapitálu alebo ekosystémových služieb, ktoré poskytuje. Účtovanie prírodného kapitálu zahŕňa meranie týchto vplyvov s cieľom zlepšiť ich zohľadňovanie v rozhodovacom procese:






  — | Prostredníctvom kvantifikácie, často ako tokov. Odber vody napríklad ovplyvňuje zásoby vody a môže ovplyvniť dostupnosť vody v budúcnosti (možno ho merať v m3 ročne). Ďalším príkladom je vypúšťanie znečisťujúcich látok, ktoré ovplyvňuje stav ovzdušia alebo vody (a ktoré možno merať v prekračovaní limitných hodnôt za deň). Ďalším kvantifikovateľným tokom sú zmeny využívania pôdy: tie môžu ovplyvniť počet rekreačných výletov na dané miesto (počet výletov ročne) alebo môžu spôsobiť menší pôžitok z týchto výletov (úroveň pôžitku na jeden výlet). |
| --- | --- | --- |

—

Vplyvy: sú to zmeny prírodného kapitálu alebo ekosystémových služieb, ktoré poskytuje. Účtovanie prírodného kapitálu zahŕňa meranie týchto vplyvov s cieľom zlepšiť ich zohľadňovanie v rozhodovacom procese:

—

Prostredníctvom kvantifikácie, často ako tokov. Odber vody napríklad ovplyvňuje zásoby vody a môže ovplyvniť dostupnosť vody v budúcnosti (možno ho merať v m3 ročne). Ďalším príkladom je vypúšťanie znečisťujúcich látok, ktoré ovplyvňuje stav ovzdušia alebo vody (a ktoré možno merať v prekračovaní limitných hodnôt za deň). Ďalším kvantifikovateľným tokom sú zmeny využívania pôdy: tie môžu ovplyvniť počet rekreačných výletov na dané miesto (počet výletov ročne) alebo môžu spôsobiť menší pôžitok z týchto výletov (úroveň pôžitku na jeden výlet).

| — | Ak je to vhodné (možné a opodstatnené), vplyvy sa uvádzajú v peňažnom vyjadrení. Peňažné ocenenie umožňuje premeniť vplyvy na náklady na odhadované škody (alebo odhadované prínosy), ako sú napríklad: i) hodnota vody, ktorú už nebude možné využiť (vyjadrená v EUR na 3 ročne); ii) náklady vzniknuté v dôsledku zvýšenia zdravotných problémov vyplývajúcich zo znečistenia ovzdušia (v EUR na prípad ochorenia ročne) alebo iii) strata biodiverzity (v EUR). |
| --- | --- |

—

Ak je to vhodné (možné a opodstatnené), vplyvy sa uvádzajú v peňažnom vyjadrení. Peňažné ocenenie umožňuje premeniť vplyvy na náklady na odhadované škody (alebo odhadované prínosy), ako sú napríklad: i) hodnota vody, ktorú už nebude možné využiť (vyjadrená v EUR na 3 ročne); ii) náklady vzniknuté v dôsledku zvýšenia zdravotných problémov vyplývajúcich zo znečistenia ovzdušia (v EUR na prípad ochorenia ročne) alebo iii) strata biodiverzity (v EUR).

V tabuľke 3 sa uvádzajú príklady súvislostí medzi prírodným kapitálom a vplyvmi.

Tabuľka 3

Súvislosť medzi vplyvmi a príslušnými zmenami fyzického prostredia a škodami či prínosmi

| Prírodný kapitál | Zmeny prírodného kapitálu alebo ekosystémových služieb | Príklady vplyvov (pozitívnych a negatívnych) |
| --- | --- | --- |
| Ovzdušie |
| Znečistenie ovzdušia | Objem emitovaných znečisťujúcich látok | — | Vplyvy na zdravie ľudí |

Prírodný kapitál

Zmeny prírodného kapitálu alebo ekosystémových služieb

Príklady vplyvov (pozitívnych a negatívnych)

Ovzdušie

Znečistenie ovzdušia

Objem emitovaných znečisťujúcich látok

—

Vplyvy na zdravie ľudí

| — | Vplyvy na budovy (napr. korózia) |
| --- | --- |

—

Vplyvy na budovy (napr. korózia)

Voda

Znečistenie vody

Objem vypustených znečisťujúcich látok

| — | Vplyvy na zdravie ľudí |
| --- | --- |

—

Vplyvy na zdravie ľudí

| — | Vplyvy na kvalitu vnútrozemských alebo morských vôd |
| --- | --- |

—

Vplyvy na kvalitu vnútrozemských alebo morských vôd

Spotreba vody

Objem odobratej vody

| — | Vplyvy na činnosti závislé od vody |
| --- | --- |

—

Vplyvy na činnosti závislé od vody

| — | Vplyvy na fyzické prostredia závislé od vody |
| --- | --- |

—

Vplyvy na fyzické prostredia závislé od vody

| — | Vplyvy na hydrologický cyklus (napr. záplavy, nízky prietok) |
| --- | --- |

—

Vplyvy na hydrologický cyklus (napr. záplavy, nízky prietok)

Zem

Vznik odpadu

Množstvo vytvoreného odpadu

| — | Vplyvy na náklady na nakladanie s odpadom |
| --- | --- |

—

Vplyvy na náklady na nakladanie s odpadom

| — | Vplyvy na fyzické prostredie (napr. v dôsledku skládky alebo emisií zo spaľovania), a tým aj na toky |
| --- | --- |

—

Vplyvy na fyzické prostredie (napr. v dôsledku skládky alebo emisií zo spaľovania), a tým aj na toky

Zmena využívania pôdy

Hektáre s rozvinutým alebo intenzívnym využívaním pôdy

| — | Zmeny výstupov a materiálov pochádzajúcich z pôdy |
| --- | --- |

—

Zmeny výstupov a materiálov pochádzajúcich z pôdy

| — | Zmeny v sekvestrácii a uskladňovaní uhlíka |
| --- | --- |

—

Zmeny v sekvestrácii a uskladňovaní uhlíka

| — | Zmeny nákladov na poskytovanie služieb, ktoré by boli poskytované prirodzene |
| --- | --- |

—

Zmeny nákladov na poskytovanie služieb, ktoré by boli poskytované prirodzene

| — | Vplyvy na interakcie in situ a vo vonkajšom prostredí |
| --- | --- |

—

Vplyvy na interakcie in situ a vo vonkajšom prostredí

| — | Zmeny kultúrnej hodnoty zeme |
| --- | --- |

—

Zmeny kultúrnej hodnoty zeme

Biodiverzita

Účinky na druhy

Podiel ovplyvnených druhov, úroveň ohrozenia a/alebo ochrany ovplyvnených druhov

| — | Zmeny miestnej populácie a stavu ochrany druhov |
| --- | --- |

—

Zmeny miestnej populácie a stavu ochrany druhov

| — | Zmeny hodnoty genetických zdrojov (môže ísť o náklady obetovanej príležitosti) |
| --- | --- |

—

Zmeny hodnoty genetických zdrojov (môže ísť o náklady obetovanej príležitosti)

| — | Zmeny nákladov na poskytovanie služieb, ktoré by boli poskytované prirodzene (napr. ochrana pred škodcami) |
| --- | --- |

—

Zmeny nákladov na poskytovanie služieb, ktoré by boli poskytované prirodzene (napr. ochrana pred škodcami)

| — | Zmeny kultúrnej hodnoty druhov |
| --- | --- |

—

Zmeny kultúrnej hodnoty druhov

Účinky na biotopy a ekosystémy

Oblasť s úbytkom biotopu alebo ekosystému, prípadne biotopu alebo ekosystému so zhoršeným stavom

| — | Zmeny stavu ochrany biotopu alebo stavu ekosystému (60) |
| --- | --- |

—

Zmeny stavu ochrany biotopu alebo stavu ekosystému (60)

| — | Zmeny výstupov a zdrojov pochádzajúcich zo zeme a mora |
| --- | --- |

—

Zmeny výstupov a zdrojov pochádzajúcich zo zeme a mora

| — | Zmeny nákladov na poskytovanie služieb, ktoré by boli poskytované prirodzene |
| --- | --- |

—

Zmeny nákladov na poskytovanie služieb, ktoré by boli poskytované prirodzene

| — | Zmeny kultúrnej hodnoty zeme a mora |
| --- | --- |

—

Zmeny kultúrnej hodnoty zeme a mora

| — | Zmeny odolnosti (napríklad prírodné katastrofy) |
| --- | --- |

—

Zmeny odolnosti (napríklad prírodné katastrofy)

| Zdroj: | Technický podporný dokument na overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia v investíciách v rámci Programu InvestEU. |
| --- | --- |

Zdroj:

V súlade s kapitolou 2.1 je prístup k overovaniu udržateľnosti z hľadiska environmentálneho rozmeru založený na niekoľkých krokoch. Tieto kroky zahŕňajú rozhodnutie (na základe úrovne rizika, ktorá bola zistená počas preverovania projektu pri jednej alebo viacerých zložkách), teda moment, keď možno rozhodnúť o tom, že v prípade potenciálne nízkeho rizika nie je potrebné žiadne ďalšie overovanie vplyvov (t. j. vplyvy pravdepodobne nebudú významné) (61).

Pri projektoch, v prípade ktorých sa vyžaduje posúdenie vplyvov na životné prostredie (projekty v prílohe I alebo projekty v prílohe II podliehajúce preverovaniu), implementujúci partner:

| — | preskúma identifikované vplyvy a riziká, ako aj navrhované opatrenia s cieľom zabrániť a predísť pravdepodobným významným negatívnym vplyvom na životné prostredie alebo ich zmierniť (zmierňujúce opatrenia) a v krajnom prípade kompenzovať (kompenzačné opatrenia). Uvedené informácie by mali byť súčasťou správy o posúdení vplyvov na životné prostredie a ďalšej dokumentácie, ako sú povolenia, dodatočné štúdie alebo správy z iných posúdení, |
| --- | --- |

—

preskúma identifikované vplyvy a riziká, ako aj navrhované opatrenia s cieľom zabrániť a predísť pravdepodobným významným negatívnym vplyvom na životné prostredie alebo ich zmierniť (zmierňujúce opatrenia) a v krajnom prípade kompenzovať (kompenzačné opatrenia). Uvedené informácie by mali byť súčasťou správy o posúdení vplyvov na životné prostredie a ďalšej dokumentácie, ako sú povolenia, dodatočné štúdie alebo správy z iných posúdení,

| — | preskúma, či bolo vypracované posúdenie rizík akýchkoľvek významných negatívnych vplyvov zostávajúcich po vykonaní zmierňovania (t. j. v rámci správy o posúdení vplyvov na životné prostredie by sa mali posúdiť zostávajúce vplyvy):






  — | ak boli v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie identifikované zostávajúce vplyvy so stredným a/alebo s vysokým rizikom, implementujúci partner by mal vykonať overovanie týchto významných negatívnych vplyvov. Ak je to uskutočniteľné, overovanie by malo obsahovať aj kvantifikáciu a peňažné vyjadrenie. Dôsledkom tohto ďalšieho posúdenia je prijatie dodatočných (kompenzačných) opatrení, ako sa vysvetľuje ďalej v tejto kapitole, |
| --- | --- | --- |

—

preskúma, či bolo vypracované posúdenie rizík akýchkoľvek významných negatívnych vplyvov zostávajúcich po vykonaní zmierňovania (t. j. v rámci správy o posúdení vplyvov na životné prostredie by sa mali posúdiť zostávajúce vplyvy):

—

ak boli v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie identifikované zostávajúce vplyvy so stredným a/alebo s vysokým rizikom, implementujúci partner by mal vykonať overovanie týchto významných negatívnych vplyvov. Ak je to uskutočniteľné, overovanie by malo obsahovať aj kvantifikáciu a peňažné vyjadrenie. Dôsledkom tohto ďalšieho posúdenia je prijatie dodatočných (kompenzačných) opatrení, ako sa vysvetľuje ďalej v tejto kapitole,

| — | ak bol v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie identifikovaný zostávajúci vplyv s nízkym rizikom, nie je potrebné žiadne ďalšie overovanie. |
| --- | --- |

—

ak bol v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie identifikovaný zostávajúci vplyv s nízkym rizikom, nie je potrebné žiadne ďalšie overovanie.

Pri projektoch vyňatých z preverovania so zmierňujúcimi opatreniami implementujúci partner:

| — | preskúma identifikované vplyvy a riziká, ako aj zmierňujúce opatrenia navrhnuté v rozhodnutí o preverovaní a podpornej dokumentácii s cieľom zabrániť alebo predísť vzniku inak pravdepodobne významných negatívnych vplyvov na životné prostredie:






  — | ak boli identifikované zostávajúce vplyvy so stredným a/alebo s vysokým rizikom (napr. v dokumentácii o preverovaní alebo počas procesu preskúmania), malo by sa vykonať overovanie týchto významných negatívnych vplyvov. Ak je to uskutočniteľné, overovanie by malo obsahovať aj kvantifikáciu a peňažné vyjadrenie, |
| --- | --- | --- |

—

preskúma identifikované vplyvy a riziká, ako aj zmierňujúce opatrenia navrhnuté v rozhodnutí o preverovaní a podpornej dokumentácii s cieľom zabrániť alebo predísť vzniku inak pravdepodobne významných negatívnych vplyvov na životné prostredie:

—

ak boli identifikované zostávajúce vplyvy so stredným a/alebo s vysokým rizikom (napr. v dokumentácii o preverovaní alebo počas procesu preskúmania), malo by sa vykonať overovanie týchto významných negatívnych vplyvov. Ak je to uskutočniteľné, overovanie by malo obsahovať aj kvantifikáciu a peňažné vyjadrenie,

| — | ak boli identifikované zostávajúce vplyvy len s nízkym rizikom, nie je potrebné žiadne ďalšie overovanie. |
| --- | --- |

—

ak boli identifikované zostávajúce vplyvy len s nízkym rizikom, nie je potrebné žiadne ďalšie overovanie.

Pri projektoch vyňatých z preverovania bez zmierňujúcich opatrení a projektoch mimo rozsahu pôsobnosti smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie implementujúci partner:

| — | v spolupráci s predkladateľom projektu zistí, či je potrebné vypracovať dodatočné štúdie alebo správy, preskúma vplyvy a riziká identifikované v týchto dodatočných štúdiách a správach a zváži možné zmierňujúce opatrenia s cieľom zabrániť alebo predísť vzniku inak pravdepodobne významných negatívnych vplyvov na životné prostredie, |
| --- | --- |

—

v spolupráci s predkladateľom projektu zistí, či je potrebné vypracovať dodatočné štúdie alebo správy, preskúma vplyvy a riziká identifikované v týchto dodatočných štúdiách a správach a zváži možné zmierňujúce opatrenia s cieľom zabrániť alebo predísť vzniku inak pravdepodobne významných negatívnych vplyvov na životné prostredie,

| — | ak je to primerané (možné a opodstatnené), vykoná aj kvantifikáciu a peňažné vyjadrenie identifikovaných vplyvov. |
| --- | --- |

—

ak je to primerané (možné a opodstatnené), vykoná aj kvantifikáciu a peňažné vyjadrenie identifikovaných vplyvov.

Pri všetkých projektoch:

| — | Implementujúcemu partnerovi sa dôrazne odporúča, aby na účely identifikovania možností zlepšenia výkonnosti projektu využil pozitívny kontrolný zoznam. |
| --- | --- |

—

Implementujúcemu partnerovi sa dôrazne odporúča, aby na účely identifikovania možností zlepšenia výkonnosti projektu využil pozitívny kontrolný zoznam.

| — | Implementujúci partner musí investičnému výboru Fondu InvestEU podávať správy a musí monitorovať projekt. |
| --- | --- |

—

Implementujúci partner musí investičnému výboru Fondu InvestEU podávať správy a musí monitorovať projekt.

Treba zabezpečiť zlučiteľnosť požiadaviek v rámci jednotlivých zložiek prírodného kapitálu a zároveň zohľadňovať potrebu primeranosti (možnosti a opodstatnenosti) overovania. Pri skúmaní projektov, ktoré sa majú financovať z Fondu InvestEU, vykoná implementujúci partner tieto kroky posudzovania na základe dokumentácie poskytnutej zo strany predkladateľa projektu (napr. environmentálnych správ, rozhodnutí, povolení). Táto dokumentácia môže byť doplnená o dotazníky určené na vyplnenie predkladateľom projektu (napr. na základe vlastných postupov náležitej starostlivosti implementujúceho partnera) alebo o ďalšie štúdie a správy, ktoré sa považujú za potrebné.

Napokon je pri všetkých projektoch podmienkou dodržiavať právne predpisy.

Obrázok 8

Prehľad preverovania v oblasti životného prostredia – overovanie

Image 12

V nasledujúcich oddieloch sa poskytuje usmernenie, ako by implementujúci partneri s podporou predkladateľa projektu mohli vykonávať jednotlivé kroky posúdenia.

2.3.2.   Dodržiavanie právnych predpisov

Všetky operácie podporované z Fondu InvestEU musia byť bez ohľadu na to, či sa v ich prípade vykonalo overovanie udržateľnosti, v súlade s platnými právnymi predpismi EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Dodržiavanie právnych predpisov je základným predpokladom poskytnutia akejkoľvek podpory. Implementujúci partneri musia zaviesť alebo preskúmať svoje existujúce postupy s cieľom overiť (62) dosiahnutie tohto súladu.

S cieľom zabezpečiť uplatňovanie prijateľných noriem všetkými implementujúcimi partnermi sa v tomto oddiele:

| — | stanovujú všeobecné zásady kontrol dodržiavania právnych predpisov a |
| --- | --- |

—

stanovujú všeobecné zásady kontrol dodržiavania právnych predpisov a

| — | navrhujú špecifické kontroly dodržiavania kľúčových smerníc EÚ v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

—

navrhujú špecifické kontroly dodržiavania kľúčových smerníc EÚ v oblasti životného prostredia.

Všeobecné zásady sú uvedené v zarážkach ďalej v texte:

| — | Požadované právne predpisy sa budú dodržiavať v súlade s pokrokom procesu náležitej starostlivosti, ktorý zvyčajne uplatňuje implementujúci partner (63). |
| --- | --- |

—

Požadované právne predpisy sa budú dodržiavať v súlade s pokrokom procesu náležitej starostlivosti, ktorý zvyčajne uplatňuje implementujúci partner (63).

| — | Financovanie z Fondu InvestEU sa odporúča zvážiť v prípade projektov patriacich do kategórií uvedených v prílohe I k smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, ako aj projektov v prílohe II, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvov na životné prostredie (t. j. projektov s významnými a/alebo pravdepodobnými významnými vplyvmi), ak sa nachádzajú v dostatočne pokročilej fáze. Tým sa implementujúcemu partnerovi umožní vykonať väčšiu časť kontrol dodržiavania právnych predpisov pred vyčlenením finančných prostriedkov. Vo výnimočných prípadoch je v prípade tohto odporúčania možná pružnosť, čiže projekty sa môžu zvažovať na financovanie v skoršej fáze. V takýchto výnimočných prípadoch by podmienkou vyplatenia príslušných finančných prostriedkov bolo dokončenie postupov a splnenie požiadaviek na dodržiavanie právnych predpisov (64). Projekty uvedené v prílohe I k smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie však môžu byť predložené investičnému výboru iba vtedy, ak sa nachádzajú v primerane pokročilej fáze, čo znamená, že sa dokončila správa o posúdení vplyvov na životné prostredie a verejná konzultácia. |
| --- | --- |

—

Financovanie z Fondu InvestEU sa odporúča zvážiť v prípade projektov patriacich do kategórií uvedených v prílohe I k smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, ako aj projektov v prílohe II, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvov na životné prostredie (t. j. projektov s významnými a/alebo pravdepodobnými významnými vplyvmi), ak sa nachádzajú v dostatočne pokročilej fáze. Tým sa implementujúcemu partnerovi umožní vykonať väčšiu časť kontrol dodržiavania právnych predpisov pred vyčlenením finančných prostriedkov. Vo výnimočných prípadoch je v prípade tohto odporúčania možná pružnosť, čiže projekty sa môžu zvažovať na financovanie v skoršej fáze. V takýchto výnimočných prípadoch by podmienkou vyplatenia príslušných finančných prostriedkov bolo dokončenie postupov a splnenie požiadaviek na dodržiavanie právnych predpisov (64). Projekty uvedené v prílohe I k smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie však môžu byť predložené investičnému výboru iba vtedy, ak sa nachádzajú v primerane pokročilej fáze, čo znamená, že sa dokončila správa o posúdení vplyvov na životné prostredie a verejná konzultácia.

| — | Vo výnimočných prípadoch projektov, ktoré sa nenachádzajú v dostatočne pokročilej fáze (napr. nemajú dokončené posúdenia vplyvov na životné prostredie a/alebo postupy udeľovania povolení), bude potrebné projekt posúdiť na základe dostupných informácií. Toto posúdenie sa môže v prvom kroku obmedzovať na identifikovanie uplatniteľných kľúčových smerníc o životnom prostredí a stanovenie konkrétneho času, do ktorého možno potvrdiť dodržiavanie právnych predpisov. V prípade projektov uvedených v prílohe II k smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie vo všeobecnosti platí, že rozhodnutie o preverovaní vydané príslušnými orgánmi by malo byť k dispozícii pri predkladaní projektu na schválenie investičnému výboru. V riadne odôvodnených prípadoch sa však projekt môže nachádzať v menej pokročilej fáze (napr. sa očakávajú menšie riziká, ako v prípade projektov nabíjacích staníc). V takých prípadoch môže implementujúci partner vykonať overovanie len na základe kontrolných zoznamov navrhnutých v tomto usmernení. V prípade potenciálne problematických projektov (napr. z dôvodu ich pravdepodobných významných účinkov na lokality sústavy Natura 2000 alebo nesúhlasu verejnosti) by mal implementujúci partner navrhnúť environmentálne podmienky špecifické pre projekt a začleniť ich do zmluvy o financovaní. Ako už bolo uvedené, bez ohľadu na podmienky špecifické pre projekt (ak sa vyžadujú) by mala zmluva o financovaní vždy v prípade takýchto menej pokročilých projektov obsahovať štandardnú všeobecnú podmienku týkajúcu sa predkladania chýbajúcich posúdení a/alebo povolení. Tieto podmienky musia byť splnené najneskôr pred vyplatením príslušných finančných prostriedkov, pričom v tejto fáze by mala byť dokončená a oznámená investičnému výboru aj kontrola dodržiavania právnych predpisov (65). Ak z posúdenia vyplynie, že projekt nie je dostatočne pokročilý a predstavuje príliš veľa rizík, nemal by dostať podporu a implementujúci partner by mal v neskoršej fáze požiadať o záruku EÚ. |
| --- | --- |

—

Vo výnimočných prípadoch projektov, ktoré sa nenachádzajú v dostatočne pokročilej fáze (napr. nemajú dokončené posúdenia vplyvov na životné prostredie a/alebo postupy udeľovania povolení), bude potrebné projekt posúdiť na základe dostupných informácií. Toto posúdenie sa môže v prvom kroku obmedzovať na identifikovanie uplatniteľných kľúčových smerníc o životnom prostredí a stanovenie konkrétneho času, do ktorého možno potvrdiť dodržiavanie právnych predpisov. V prípade projektov uvedených v prílohe II k smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie vo všeobecnosti platí, že rozhodnutie o preverovaní vydané príslušnými orgánmi by malo byť k dispozícii pri predkladaní projektu na schválenie investičnému výboru. V riadne odôvodnených prípadoch sa však projekt môže nachádzať v menej pokročilej fáze (napr. sa očakávajú menšie riziká, ako v prípade projektov nabíjacích staníc). V takých prípadoch môže implementujúci partner vykonať overovanie len na základe kontrolných zoznamov navrhnutých v tomto usmernení. V prípade potenciálne problematických projektov (napr. z dôvodu ich pravdepodobných významných účinkov na lokality sústavy Natura 2000 alebo nesúhlasu verejnosti) by mal implementujúci partner navrhnúť environmentálne podmienky špecifické pre projekt a začleniť ich do zmluvy o financovaní. Ako už bolo uvedené, bez ohľadu na podmienky špecifické pre projekt (ak sa vyžadujú) by mala zmluva o financovaní vždy v prípade takýchto menej pokročilých projektov obsahovať štandardnú všeobecnú podmienku týkajúcu sa predkladania chýbajúcich posúdení a/alebo povolení. Tieto podmienky musia byť splnené najneskôr pred vyplatením príslušných finančných prostriedkov, pričom v tejto fáze by mala byť dokončená a oznámená investičnému výboru aj kontrola dodržiavania právnych predpisov (65). Ak z posúdenia vyplynie, že projekt nie je dostatočne pokročilý a predstavuje príliš veľa rizík, nemal by dostať podporu a implementujúci partner by mal v neskoršej fáze požiadať o záruku EÚ.

| — | Hlavným referenčným bodom na vykonanie kontrol dodržiavania právnych predpisov by mali byť smernice EÚ v oblasti životného prostredia transponované do vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

—

Hlavným referenčným bodom na vykonanie kontrol dodržiavania právnych predpisov by mali byť smernice EÚ v oblasti životného prostredia transponované do vnútroštátnych právnych predpisov.

| — | Dokončená kontrola dodržiavania uplatniteľných právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia v rámci projektu by mala vyústiť do jednoznačného záveru o tom, či sa v rámci projektu predpisy dodržiavajú alebo nie. Táto kontrola by sa mala podložiť dôkazmi vo forme povolení, schválení alebo licencií, ktoré vydávajú príslušné orgány buď na základe príslušných smerníc, alebo transponovaných vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

—

Dokončená kontrola dodržiavania uplatniteľných právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia v rámci projektu by mala vyústiť do jednoznačného záveru o tom, či sa v rámci projektu predpisy dodržiavajú alebo nie. Táto kontrola by sa mala podložiť dôkazmi vo forme povolení, schválení alebo licencií, ktoré vydávajú príslušné orgány buď na základe príslušných smerníc, alebo transponovaných vnútroštátnych právnych predpisov.

| — | V prípade závažných pochybností o tom, či sa v projekte dodržiavajú právne predpisy EÚ a/alebo vnútroštátne právne predpisy, by mali implementujúci partneri konzultovať s členskými štátmi a/alebo Komisiou (66). |
| --- | --- |

—

V prípade závažných pochybností o tom, či sa v projekte dodržiavajú právne predpisy EÚ a/alebo vnútroštátne právne predpisy, by mali implementujúci partneri konzultovať s členskými štátmi a/alebo Komisiou (66).

V nasledujúcich pododdieloch sa rozoberajú kľúčové smernice o životnom prostredí, ktorých dodržiavanie sa kontroluje.

a)   Smernica o posudzovaní vplyvov na životné prostredie

Smernica o posudzovaní vplyvov na životné prostredie sa týka širokého rozsahu verejných a súkromných projektov, ktoré sú stanovené v prílohách I a II k tejto smernici:

| — | povinné posúdenie vplyvov na životné prostredie: všetky projekty uvedené v prílohe I sa považujú za projekty s významnými účinkami na životné prostredie, a preto si vyžadujú posúdenie vplyvov na životné prostredie, |
| --- | --- |

—

povinné posúdenie vplyvov na životné prostredie: všetky projekty uvedené v prílohe I sa považujú za projekty s významnými účinkami na životné prostredie, a preto si vyžadujú posúdenie vplyvov na životné prostredie,

| — | posúdenie vplyvov na životné prostredie po určení členskými štátmi (preverovanie): v prípade projektov uvedených v prílohe II musia o prípadnej potrebe posúdenia vplyvov na životné prostredie rozhodnúť vnútroštátne orgány. Toto rozhodnutie sa prijíma prostredníctvom „postupu preverovania“, ktorým sa stanovujú účinky projektov na základe prahových hodnôt/kritérií alebo preskúmania jednotlivých prípadov. Vnútroštátne orgány musia prihliadnuť na kritériá stanovené v prílohe III k smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. |
| --- | --- |

—

posúdenie vplyvov na životné prostredie po určení členskými štátmi (preverovanie): v prípade projektov uvedených v prílohe II musia o prípadnej potrebe posúdenia vplyvov na životné prostredie rozhodnúť vnútroštátne orgány. Toto rozhodnutie sa prijíma prostredníctvom „postupu preverovania“, ktorým sa stanovujú účinky projektov na základe prahových hodnôt/kritérií alebo preskúmania jednotlivých prípadov. Vnútroštátne orgány musia prihliadnuť na kritériá stanovené v prílohe III k smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie.

Na základe kontroly súladu so smernicou o posudzovaní vplyvov na životné prostredie by sa malo potvrdiť, že projekt spĺňa kľúčové požiadavky uvedenej smernice. V tejto súvislosti je dôležité uviesť, že niektoré projekty mohli byť povolené ešte na základe predchádzajúceho „nerevidovaného“ režimu (smernica 2011/92/EÚ), a nie na základe súčasného „revidovaného“ režimu posudzovania vplyvov na životné prostredie [smernica 2011/92/EÚ zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/52/EÚ (67)]. Kontrola súladu so smernicou o posudzovaní vplyvov na životné prostredie by sa mala vykonať na základe uplatniteľnej smernice, ktorá je účinná v čase začatia procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie (pozri podrobnosti v článku 3 smernice 2014/52).

V kontrolnom zozname 0 (pozri prílohu 3) sa navrhuje zoznam otázok, podľa ktorých môžu implementujúci partneri postupovať pri overovaní súladu so smernicou o posudzovaní vplyvov na životné prostredie.

b)   Smernica o ochrane voľne žijúceho vtáctva a smernica o biotopoch

Sústava Natura 2 000 bola zriadená na základe smernice o biotopoch (68). Podľa tejto smernice musia členské štáty označiť osobitné chránené územia s cieľom zabezpečiť priaznivý stav ochrany: i) typov biotopov uvedených v prílohe I k smernici v celom ich rozsahu na území EÚ a ii) druhov uvedených v prílohe II k smernici v celom ich rozsahu na území EÚ. Podľa smernice o ochrane voľne žijúceho vtáctva (69) musí sústava obsahovať osobitne chránené územia určené pre 194 obzvlášť ohrozených druhov a všetky druhy sťahovavých vtákov.

Akýkoľvek plán alebo projekt, ktorý bude mať pravdepodobne významný účinok na lokalitu sústavy Natura 2000, či už sám osebe alebo v kombinácii s inými plánmi alebo projektmi, musí členský štát (podľa článku 6) podrobiť primeranému posúdeniu. Pri tomto posúdení sa musia určiť dosahy projektu alebo plánu na danú lokalitu z hľadiska cieľov ochrany lokality (70). Príslušné orgány môžu plán alebo projekt schváliť až po tom, ako sa presvedčia, že nepriaznivo neovplyvní integritu príslušnej lokality (článok 6 ods. 3 smernice o biotopoch (71)).

Za výnimočných okolností môže projekt pokračovať aj napriek negatívnemu posúdeniu, ak: i) neexistujú alternatívne riešenia a ii) plán alebo projekt sa považuje za odôvodnený z naliehavých dôvodov prevažujúceho verejného záujmu vrátane dôvodov sociálnej alebo ekonomickej povahy. V takýchto prípadoch musí členský štát prijať primerané kompenzačné opatrenia na zabezpečenie toho, že celková koherencia sústavy Natura 2000 bude ochránená (článok 6 ods. 4 smernice o biotopoch). Komisia musí byť o týchto opatreniach informovaná prostredníctvom štandardného oznamovacieho formulára Informácie pre Európsku komisiu podľa článku 6 ods. 4 smernice o biotopoch (72). V niektorých prípadoch, keď je významne ovplyvnený prioritný biotop alebo druh a projekt je odôvodnený sociálno-ekonomickými dôvodmi, sa vyžaduje stanovisko Komisie. Ďalšie informácie doplňujúce tento oddiel sa nachádzajú v metodickom usmernení k ustanoveniam článku 6 ods. 3 a článku 6 ods. 4 smernice 92/43/EHS o biotopoch (73).

Implementujúci partneri majú pri kontrole súladu so smernicou o biotopoch a smernicou o ochrane voľne žijúceho vtáctva k dispozícii tri možné scenáre:

| — | orgány členského štátu vyňali projekt z povinnosti vykonať primerané posúdenie, t. j. projekt pravdepodobne nebude mať významné negatívne účinky na lokalitu (lokality) sústavy Natura 2000, alebo |
| --- | --- |

—

orgány členského štátu vyňali projekt z povinnosti vykonať primerané posúdenie, t. j. projekt pravdepodobne nebude mať významné negatívne účinky na lokalitu (lokality) sústavy Natura 2000, alebo

| — | v prípade projektu vykonali orgány členského štátu primerané posúdenie, výsledkom ktorého bol pozitívny záver orgánov, že projekt významne neovplyvní lokalitu (lokality) sústavy Natura 2000 (na základe článku 6 ods. 3 smernice o biotopoch), alebo |
| --- | --- |

—

v prípade projektu vykonali orgány členského štátu primerané posúdenie, výsledkom ktorého bol pozitívny záver orgánov, že projekt významne neovplyvní lokalitu (lokality) sústavy Natura 2000 (na základe článku 6 ods. 3 smernice o biotopoch), alebo

| — | v prípade projektu sa vykonalo primerané posúdenie, ktorého výsledkom bol negatívny záver orgánov členského štátu (t. j. projekt významne ovplyvňuje lokality sústavy Natura 2000 na základe článku 6 ods. 4 smernice o biotopoch). |
| --- | --- |

—

v prípade projektu sa vykonalo primerané posúdenie, ktorého výsledkom bol negatívny záver orgánov členského štátu (t. j. projekt významne ovplyvňuje lokality sústavy Natura 2000 na základe článku 6 ods. 4 smernice o biotopoch).

V kontrolnom zozname 0 (pozri prílohu 3) sa navrhuje zoznam otázok, podľa ktorých možno v závislosti od (uvedeného) scenára uplatniteľného na konkrétnu operáciu postupovať pri overovaní súladu so smernicou o biotopoch a smernicou o ochrane voľne žijúceho vtáctva.

c)   Rámcová smernica o vode

V rámcovej smernici o vode (2000/60/ES) sa zabezpečuje úplné začlenenie ekonomických a ekologických hľadísk do hospodárenia s vodou z hľadiska kvantity aj kvality. Smernica sa týka sladkých, pobrežných a brakických vôd a zabezpečuje sa ňou integrovaný prístup k hospodáreniu s vodami, ktorým sa zachováva integrita celých ekosystémov.

Základným cieľom smernice je dosiahnuť (do roku 2015 (74)) dobrý stav viac ako 111 000 útvarov povrchových vôd (napr. riek, jazier, pobrežných vôd) a viac ako 13 000 útvarov podzemných vôd na území EÚ. Dosiahnutie „dobrého stavu“ znamená zabezpečenie dobrého ekologického a chemického stavu povrchových vôd a dobrého kvantitatívneho a chemického stavu podzemných vôd (podzemné vody sú hlavným zdrojom odberu pitnej vody).

V rámcovej smernici o vode sa zavádza aj požiadavka na vykonávanie vodohospodárskeho manažmentu na základe povodí (t. j. prirodzenej geografickej a hydrologickej jednotky), a nie na základe administratívnych alebo politických hraníc. V pláne manažmentu povodia sa podrobne opisuje spôsob dosiahnutia cieľov stanovených pre povodie (ciele týkajúce sa ekologického stavu, kvantitatívneho stavu, chemického stavu a chráneného územia) v požadovanej lehote.

Implementujúci partneri majú pri kontrole súladu s rámcovou smernicou o vode k dispozícii dva scenáre:

| — | V prvom scenári je súčasťou projektu nová modifikácia fyzikálnych vlastností útvaru povrchovej vody alebo zmeny úrovne hladiny útvarov podzemnej vody, ktoré NEBUDÚ zhoršovať stav vodného útvaru alebo znemožňovať dosiahnutie dobrého stavu/potenciálu vôd. V tomto prípade musí implementujúci partner preskúmať odôvodnenie predložené predkladateľom projektu na podporu tohto záveru. |
| --- | --- |

—

V prvom scenári je súčasťou projektu nová modifikácia fyzikálnych vlastností útvaru povrchovej vody alebo zmeny úrovne hladiny útvarov podzemnej vody, ktoré NEBUDÚ zhoršovať stav vodného útvaru alebo znemožňovať dosiahnutie dobrého stavu/potenciálu vôd. V tomto prípade musí implementujúci partner preskúmať odôvodnenie predložené predkladateľom projektu na podporu tohto záveru.

| — | V druhom scenári je súčasťou projektu nová modifikácia fyzikálnych vlastností útvaru povrchovej vody alebo zmeny úrovne hladiny útvarov podzemnej vody, ktoré zhoršujú stav vodného útvaru alebo znemožňujú dosiahnutie dobrého stavu/potenciálu vôd. V takýchto prípadoch by mali implementujúci partneri preskúmať, či sú splnené všetky podmienky podľa článku 4 ods. 7, t. j.:






  — | boli prijaté všetky realizovateľné zmierňujúce opatrenia na zmiernenie negatívnych vplyvov, |
| --- | --- | --- |

—

V druhom scenári je súčasťou projektu nová modifikácia fyzikálnych vlastností útvaru povrchovej vody alebo zmeny úrovne hladiny útvarov podzemnej vody, ktoré zhoršujú stav vodného útvaru alebo znemožňujú dosiahnutie dobrého stavu/potenciálu vôd. V takýchto prípadoch by mali implementujúci partneri preskúmať, či sú splnené všetky podmienky podľa článku 4 ods. 7, t. j.:

—

boli prijaté všetky realizovateľné zmierňujúce opatrenia na zmiernenie negatívnych vplyvov,

| — | prínosy projektu prevažujú nad prínosmi dosahovania cieľov rámcovej smernice o vode a/alebo ide o projekt prevažujúceho verejného záujmu, |
| --- | --- |

—

prínosy projektu prevažujú nad prínosmi dosahovania cieľov rámcovej smernice o vode a/alebo ide o projekt prevažujúceho verejného záujmu,

| — | neexistujú podstatne lepšie environmentálne možnosti na dosiahnutie cieľa projektu, ktoré by boli technicky uskutočniteľné a zároveň by neboli neprimerane nákladné, a |
| --- | --- |

—

neexistujú podstatne lepšie environmentálne možnosti na dosiahnutie cieľa projektu, ktoré by boli technicky uskutočniteľné a zároveň by neboli neprimerane nákladné, a

| — | projekt a uvedené odôvodnenia sú súčasťou plánu manažmentu povodia. |
| --- | --- |

—

projekt a uvedené odôvodnenia sú súčasťou plánu manažmentu povodia.

V kontrolnom zozname 0 (pozri prílohu 3) sa navrhujú otázky, podľa ktorých možno postupovať pri overovaní súladu s rámcovou smernicou o vode.

d)   Ďalšie relevantné smernice

V závislosti od povahy operácií patriacich do konkrétnej oblasti podpory sa od implementujúcich partnerov očakáva, že overia súlad so špecifickými smernicami na základe oprávnení, povolení, licencií atď. predložených predkladateľmi projektov. Môže ísť o tieto smernice:

Smernica 2001/42/ES (75) – smernica o strategickom environmentálnom posudzovaní

V prípade niektorých operácií citlivých z hľadiska životného prostredia sa z dôvodu ich povahy, rozsahu alebo lokality odporúča, aby implementujúci partner preskúmal, či je projekt v súlade s rámcom plánovania (napr. odvetvovým alebo územným plánom), najmä pokiaľ ide o alternatívy alebo kumulatívne účinky.

Smernica 2010/75/EÚ (76) – smernica o priemyselných emisiách

Implementujúci partner by mal potvrdiť súlad projektu so smernicou o priemyselných emisiách na základe:

| — | povolenia (ktoré nie je vždy uplatniteľné a dostupné v čase podania žiadosti): t. j. či je v súlade s emisnými limitmi stanovenými na základe smernice, prípadne so súvisiacimi úrovňami emisií stanovenými vo vykonávacích rozhodnutiach o najlepších dostupných technikách, alebo |
| --- | --- |

—

povolenia (ktoré nie je vždy uplatniteľné a dostupné v čase podania žiadosti): t. j. či je v súlade s emisnými limitmi stanovenými na základe smernice, prípadne so súvisiacimi úrovňami emisií stanovenými vo vykonávacích rozhodnutiach o najlepších dostupných technikách, alebo

| — | environmentálnej projektovej dokumentácie predloženej ako súčasť žiadosti (napr. environmentálnych povolení atď.). |
| --- | --- |

—

environmentálnej projektovej dokumentácie predloženej ako súčasť žiadosti (napr. environmentálnych povolení atď.).

Smernica 2008/98/ES (77) – rámcová smernica o odpade

Implementujúci partner overí súlad projektu s rámcovou smernicou o odpade vrátane odôvodnenia podloženého odkazom na kľúčové požiadavky smernice. Konkrétne treba v odôvodnení vysvetliť:

| — | ako je projekt zlučiteľný s hierarchiou odpadového hospodárstva (článok 4), |
| --- | --- |

—

ako je projekt zlučiteľný s hierarchiou odpadového hospodárstva (článok 4),

| — | ako projekt prispieva k dosahovaniu cieľov prípravy na opätovné použitie a cieľov recyklácie (článok 11 ods. 2), |
| --- | --- |

—

ako projekt prispieva k dosahovaniu cieľov prípravy na opätovné použitie a cieľov recyklácie (článok 11 ods. 2),

| — | či je projekt zlučiteľný s príslušným programom odpadového hospodárstva (a zahrnutý do tohto programu ako podmienka sine qua non) a programom predchádzania vzniku odpadu (články 28 a 29). |
| --- | --- |

—

či je projekt zlučiteľný s príslušným programom odpadového hospodárstva (a zahrnutý do tohto programu ako podmienka sine qua non) a programom predchádzania vzniku odpadu (články 28 a 29).

Smernica 2012/18/EÚ (78) – smernica Seveso III

Smernica Seveso III (2012/18/EÚ) je zameraná na prevenciu závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok. Keďže sa však havárie môžu napriek tomu vyskytnúť, táto smernica sa zameriava aj na obmedzenie ich následkov nielen na zdravie ľudí, ale aj na životné prostredie. Smernica sa vzťahuje na podniky, v ktorých môžu byť prítomné nebezpečné látky (napr. počas spracovania alebo skladovania) v množstvách prekračujúcich určité prahové hodnoty. Z pôsobnosti smernice sú vylúčené niektoré priemyselné činnosti, na ktoré sa vzťahujú iné právne predpisy zabezpečujúce podobnú úroveň ochrany (napr. jadrové zariadenia alebo preprava nebezpečných látok).

Podľa objemu prítomných nebezpečných látok sa podniky rozdeľujú na nižšiu a vyššiu úroveň, pričom na vyššiu úroveň sa uplatňujú prísnejšie požiadavky. Implementujúci partner overí súlad projektu so smernicou Seveso III na základe environmentálnej projektovej dokumentácie predloženej ako súčasť žiadosti (napr. posúdenia vplyvov na životné prostredie, environmentálnych povolení atď.). Konkrétne implementujúci partner overí, či projekty patriace po dokončení do rozsahu pôsobnosti smernice Seveso budú musieť spĺňať požiadavky na nižšiu alebo vyššiu úroveň (najmä povinnosť predkladateľa vypracovať politiku prevencie závažných havárií alebo bezpečnostnú správu, ktorá sa bude musieť predložiť príslušnému orgánu členského štátu).

2.3.3.   Preverovanie v rámci Programu InvestEU týkajúce sa environmentálneho rozmeru

V prípade projektov, ktoré sa podrobujú posudzovaniu vplyvov na životné prostredie alebo podliehajú rozhodnutiu o potrebe takéhoto posudzovania, sa očakáva, že výsledkom tohto procesu a úsilia bude kľúčový prínos k preverovaniu v rámci Programu InvestEU a k procesu overovania, keďže v smernici sa vyžaduje:

| — | aby v prípade projektov, pri ktorých sa vyžaduje posudzovanie vplyvov na životné prostredie, správa o posúdení vplyvov na životné prostredie obsahovala opis vlastností projektu a/alebo plánovaných opatrení, ktorých cieľom je zabrániť pravdepodobným významným nepriaznivým vplyvom na životné prostredie, predchádzať im, zmierniť ich, a ak je to možné, kompenzovať ich, |
| --- | --- |

—

aby v prípade projektov, pri ktorých sa vyžaduje posudzovanie vplyvov na životné prostredie, správa o posúdení vplyvov na životné prostredie obsahovala opis vlastností projektu a/alebo plánovaných opatrení, ktorých cieľom je zabrániť pravdepodobným významným nepriaznivým vplyvom na životné prostredie, predchádzať im, zmierniť ich, a ak je to možné, kompenzovať ich,

| — | aby sa v prípade projektov, pri ktorých sa v rozhodnutí o preverovaní určí, že posudzovanie vplyvov na životné prostredie nie je potrebné, v rozhodnutí uviedli všetky vlastnosti projektu a/alebo plánované opatrenia, ak sú navrhnuté, ktorých cieľom je zabrániť alebo predísť tomu, čo by inak mohlo predstavovať významné nepriaznivé vplyvy na životné prostredie. |
| --- | --- |

—

aby sa v prípade projektov, pri ktorých sa v rozhodnutí o preverovaní určí, že posudzovanie vplyvov na životné prostredie nie je potrebné, v rozhodnutí uviedli všetky vlastnosti projektu a/alebo plánované opatrenia, ak sú navrhnuté, ktorých cieľom je zabrániť alebo predísť tomu, čo by inak mohlo predstavovať významné nepriaznivé vplyvy na životné prostredie.

V týchto prípadoch by sa v kroku preverovania v rámci Programu InvestEU preskúmali zostávajúce vplyvy identifikované v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie (po identifikovaní zmierňujúcich opatrení počas environmentálnej procedúry), ktoré sa týkajú štyroch zložiek životného prostredia (ovzdušia, vody, zeme a pôdy, biodiverzity), ako aj prierezových tém hluku a zápachu.

Pri projektoch mimo rozsahu pôsobnosti smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie alebo projektoch vyňatých z preverovania bez zmierňujúcich opatrení v dôsledku plnenia prahových hodnôt alebo kritérií stanovených na vnútroštátnej úrovni sa v kroku preverovania v rámci Programu InvestEU takisto preskúmajú vplyvy na tie isté zložky a prierezové témy.

Prvým krokom by malo byť preskúmanie (zostávajúcich (79)) vplyvov na životné prostredie pomocou kontrolného zoznamu 1 (80) (pozri prílohu 3). V stĺpci 1 kontrolného zoznamu 1 by sa mala uvádzať existencia alebo neexistencia (zostávajúcich) vplyvov.

Ako už bolo uvedené, toto preskúmanie sa bude uskutočňovať na základe environmentálnej dokumentácie, ktorú predloží predkladateľ projektu. Táto dokumentácia môže obsahovať správy o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, rozhodnutia a povolenia, dodatočné štúdie alebo správy, ak sa považujú za potrebné. Po identifikovaní (zostávajúceho) vplyvu by sa mal tento vplyv kvalifikovať z hľadiska rizika, a to zohľadnením kombinácie významnosti a pravdepodobnosti jeho výskytu.

Implementujúci partner by mal na určenie významnosti (zostávajúceho) vplyvu (stĺpec 2 kontrolného zoznamu 1) na základe informácií poskytnutých predkladateľom projektu využiť tri kvalifikácie:

Nízka
 Image 13
Stredná
 Image 14
Významná/nepriaznivá

Na účely kategorizácie významnosti vplyvu použije implementujúci partner východiskovú environmentálnu dokumentáciu, dodatočné správy, ak sa považujú za potrebné, ako aj odborné posúdenie týkajúce sa zložiek, ako sú objemy emisií, povaha identifikovaného vplyvu atď. Podrobnejšie informácie o jednotlivých zložkách prírodného kapitálu sa uvádzajú v Technickom podpornom dokumente na overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia v investíciách, ako aj v tabuľkách:

| Tabuľka Ovzdušie S3 – 1 | pre vplyvy na kvalitu ovzdušia |
| --- | --- |
| Tabuľka Voda S2 – 5 a tabuľka Voda S3 – 3 | pre vplyvy na vodné prostredie |
| Tabuľka Zem S2 – 2 a tabuľka Zem S3 – 1 | pre vplyvy na pôdu/zem |
| Tabuľka Biodiverzita S2 – 1 a tabuľka Biodiverzita S3 – 1 | pre vplyvy na biodiverzitu |
| Tabuľka CC S3 – 1 | pre vplyvy týkajúce sa hluku |
| Tabuľka CC S3 – 2 | pre vplyvy týkajúce sa zápachu |

Tabuľka Ovzdušie S3 – 1

pre vplyvy na kvalitu ovzdušia

Tabuľka Voda S2 – 5 a tabuľka Voda S3 – 3

pre vplyvy na vodné prostredie

Tabuľka Zem S2 – 2 a tabuľka Zem S3 – 1

pre vplyvy na pôdu/zem

Tabuľka Biodiverzita S2 – 1 a tabuľka Biodiverzita S3 – 1

pre vplyvy na biodiverzitu

Tabuľka CC S3 – 1

pre vplyvy týkajúce sa hluku

Tabuľka CC S3 – 2

pre vplyvy týkajúce sa zápachu

Implementujúci partner by mal na základe informácií a posúdení vykonaných predkladateľom projektu uviesť aj pravdepodobnosť výskytu vplyvu (stĺpec 3 kontrolného zoznamu 1):

Nízka (nepravdepodobný výskyt)
 Image 15
  Stredná (môže, ale nemusí sa vyskytnúť)
 Image 16
  Vysoká (pravdepodobný výskyt)

Potom sa na základe kombinácie identifikovanej významnosti a pravdepodobnosti (pozri maticu na obrázku 8) posúdi úroveň rizika (stĺpec 4 kontrolného zoznamu 1) jednotlivých vplyvov. Správy súvisiace s projektmi, pri ktorých sa vykonalo posudzovanie vplyvov na životné prostredie, by mali obsahovať posúdenie významnosti zostávajúcich vplyvov.

Obrázok 9

Kvalifikácia rizika jednotlivých identifikovaných vplyvov

Image 17

Ak sú vplyvy stredne rizikové a/alebo vysokorizikové, implementujúci partner musí vykonať overovanie. V prípade nízkorizikových vplyvov nie je potrebné vykonať žiadne ďalšie overovanie.

Okrem uvedeného sa implementujúcemu partnerovi dôrazne odporúča vykonať overovanie pozitívneho programu (pozri kapitolu 2.3.5).

2.3.4.   Overovanie: zmierňovanie, kvantifikácia a peňažné vyjadrenie

Pri projektoch, v prípade ktorých sa vyžaduje posudzovanie vplyvov na životné prostredie, alebo projektoch vyňatých z preverovania so zmierňujúcimi opatreniami: Implementujúci partner bude pre každý zostávajúci vplyv identifikovaný na úrovni stredného a/alebo vysokého rizika od predkladateľa projektu vyžadovať (dobrovoľné) preskúmanie uskutočniteľnosti dodatočných (napríklad zmierňujúcich) opatrení, ktorými by sa mohla znížiť úroveň zostávajúceho rizika.

Pri projektoch mimo rozsahu pôsobnosti smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie alebo vyňatých z preverovania bez zmierňujúcich opatrení: Ak implementujúci partner v spolupráci s predkladateľom projektu na základe kontrolného zoznamu 1 identifikuje vplyvy na úrovni stredného a/alebo vysokého rizika, mali by identifikovať zmierňujúce opatrenia, ak sú uskutočniteľné, s cieľom znížiť úroveň rizika.

Pri všetkých opatreniach vyplývajúcich z uvedeného by sa mali dodržať zásady hierarchie zmierňovania relevantné pre zložku prírodného kapitálu:

| — | zabránenie negatívnym vplyvom (ak je to uskutočniteľné), |
| --- | --- |

—

zabránenie negatívnym vplyvom (ak je to uskutočniteľné),

| — | zníženie rozsahu akýchkoľvek vplyvov, ktorým sa nedá zabrániť, vzhľadom na trvanie, intenzitu a typ vplyvu (priamy, nepriamy a kumulatívny), |
| --- | --- |

—

zníženie rozsahu akýchkoľvek vplyvov, ktorým sa nedá zabrániť, vzhľadom na trvanie, intenzitu a typ vplyvu (priamy, nepriamy a kumulatívny),

| — | rekultivácia a obnova na zabezpečenie obnovy zásob, ktoré boli znehodnotené alebo negatívne ovplyvnené projektom, |
| --- | --- |

—

rekultivácia a obnova na zabezpečenie obnovy zásob, ktoré boli znehodnotené alebo negatívne ovplyvnené projektom,

| — | kompenzácia sa môže považovať za poslednú možnosť v prípade negatívnych vplyvov (so stredným až s vysokým rizikom), ktorým nemožno zabrániť a ktoré nemožno minimalizovať ani vyvážiť obnovou. |
| --- | --- |

—

kompenzácia sa môže považovať za poslednú možnosť v prípade negatívnych vplyvov (so stredným až s vysokým rizikom), ktorým nemožno zabrániť a ktoré nemožno minimalizovať ani vyvážiť obnovou.

Obrázok 10

Hierarchia zmierňovania

Image 18

| Zdroj: | Európska komisia – Technický podporný dokument na overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia v investíciách. |
| --- | --- |

Zdroj:

Správne zmierňovanie závisí od súvislostí a lokality, ako aj od vplyvu, ktorý sa má zmierniť. Príklady zmierňujúcich opatrení sa uvádzajú v Technickom podpornom dokumente na overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia v investíciách.

Ak predkladateľ projektu dokáže navrhnúť uskutočniteľné dodatočné opatrenia, implementujúci partner by ho mal požiadať o opätovné posúdenie zostávajúceho rizika (pozri kontrolný zoznam 1).

Implementujúci partner poskytne, ak je to možné, v spolupráci s predkladateľom projektu na základe existujúcej dokumentácie (environmentálnej správy, povolení atď.) kvantifikáciu zostávajúcich vplyvov, ktoré majú po zmiernení (zmiernenie v dôsledku environmentálnych procedúr a/alebo zmiernenie navrhované v súvislosti s overovaním udržateľnosti v rámci Programu InvestEU) strednú a/alebo vysokú úroveň rizika.

Usmernenie ku kvantifikácii sa nachádza v Technickom podpornom dokumente na overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia v investíciách, ako aj v tabuľkách:

| Tabuľka Ovzdušie S3 – 1 | pre vplyvy na kvalitu ovzdušia |
| --- | --- |
| Tabuľka Voda S3 – 3 | pre vplyvy na vodné prostredie |
| Tabuľka Zem S3 – 1 | pre vplyvy na pôdu/zem |
| Tabuľka Biodiverzita S3 – 1 a S3 – 2 | pre vplyvy na biodiverzitu |
| Tabuľka CC S3 – 1 | pre vplyvy týkajúce sa hluku |
| Tabuľka CC S3 – 2 | pre vplyvy týkajúce sa zápachu |

Tabuľka Ovzdušie S3 – 1

pre vplyvy na kvalitu ovzdušia

Tabuľka Voda S3 – 3

pre vplyvy na vodné prostredie

Tabuľka Zem S3 – 1

pre vplyvy na pôdu/zem

Tabuľka Biodiverzita S3 – 1 a S3 – 2

pre vplyvy na biodiverzitu

Tabuľka CC S3 – 1

pre vplyvy týkajúce sa hluku

Tabuľka CC S3 – 2

pre vplyvy týkajúce sa zápachu

Kvantifikácia umožňuje implementujúcim partnerom pochopiť závažnosť (zostávajúcich) environmentálnych vplyvov po určení všetkých zmierňujúcich opatrení a ich začlenení do navrhovaného projektu. Je aj predpokladom začlenenia peňažného ocenenia týchto vplyvov (ak je vykonanie takého ocenenia primerané a opodstatnené) do celkového ekonomického hodnotenia projektu.

Ako sa rozoberá v Technickom podpornom dokumente na overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia v investíciách a v Príručke EK pre analýzu nákladov a prínosov investičných projektov (2014), peňažné ocenenie vplyvov na životné prostredie zvyčajne vychádza z koncepcie celkovej ekonomickej hodnoty, ktorá pozostáva z úžitkových a neúžitkových hodnôt (81). Môže sa merať pomocou viacerých techník oceňovania, ktoré často (nie však výlučne) vychádzajú z prieskumov a/alebo metód skúmania výberu.

Tieto techniky sú zvyčajne náročné na zdroje (vyžadujú si veľké množstvo projektových údajov a analýz). Preto sa prístup prenosu prínosov častejšie využíva, ak sa v štúdiách dostupných v literatúre už uvádzajú referenčné hodnoty za jednotlivé krajiny (t. j. jednotkové náklady) týkajúce sa vplyvov na životné prostredie, ktoré možno využiť v procese oceňovania.

V oddieloch 4 až 8 Technického podporného dokumentu na overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia v investíciách sa uvádza preskúmanie jednotkových hodnôt na účely uľahčenia využívania prenosu prínosov pri peňažnom ocenení (82). Okrem toho sa v pripravovanej príručke Economic Appraisal Vademecum (Vademékum ekonomického hodnotenia), ktorú pripravuje GR REGIO s podporou nástroja JASPERS, uvádzajú osvedčené postupy pri ekonomickom posudzovaní vplyvov viacerých vybraných odvetví na životné prostredie.

Použitie peňažného vyjadrenia preto závisí od viacerých faktorov, ako sú dostupné údaje, rozsah projektu, typ vplyvu atď.

Použitie týchto techník sa ponecháva na odborný úsudok implementujúceho partnera/predkladateľa projektu, a to vrátane toho, či a ako uskutočniť na základe zásady proporcionality peňažné ocenenie vplyvov na životné prostredie po zmiernení.

Ak sa peňažné ocenenie vplyvov projektu na životné prostredie uskutoční, začlení sa do komplexnejšieho ekonomického hodnotenia projektu, ktoré zvyčajne implementujúci partneri vypracúvajú v súvislosti s projektmi podporenými z finančných prostriedkov EÚ, ako sa to uvádza v tomto usmernení v kapitole 2.6 (Ekonomické hodnotenie).

2.3.5.   Pozitívny program

Predkladatelia projektov sa dôrazne vyzývajú, aby zvážili kontrolný zoznam 2 pozitívneho programu (vypracovaný pre každú zložku životného prostredia, pozri prílohu 3) v prípade potenciálnych opatrení, ktorými možno prispieť k posilneniu pozitívnych účinkov projektu. Dobrovoľný kontrolný zoznam pozitívneho programu sa môže využívať pri všetkých typoch projektov vrátane tých, ktoré prahovú hodnotu nedosahujú, aj tých, ktoré ju presahujú, a v prípade všetkých kategórií rizík. Po vyplnení kontrolného zoznamu pozitívneho programu sa predkladatelia projektov nabádajú, aby navrhli dodatočné opatrenia na zlepšenie environmentálnych vlastností operácie. Po identifikovaní dodatočných opatrení na zlepšenie environmentálnych vlastností projektu a ich začlenení do projektu sa predkladatelia nabádajú, aby kvantifikovali výsledné pozitívne vplyvy a (ak je to primerané a opodstatnené) aby ich na účely začlenenia do celkového ekonomického hodnotenia projektu aj peňažne vyjadrili.

Kontrolný zoznam pozitívneho programu môže okrem iného obsahovať informácie o:

| — | ovzduší (podpore energetickej efektívnosti a využívania obnoviteľných zdrojov, minimalizovaní emisií znečisťujúcich látok a používania nebezpečných látok), |
| --- | --- |

—

ovzduší (podpore energetickej efektívnosti a využívania obnoviteľných zdrojov, minimalizovaní emisií znečisťujúcich látok a používania nebezpečných látok),

| — | vodnom prostredí (zlepšení kvality sladkej a morskej vody, podpore efektívneho využívania vody, obmedzení odberu a vypúšťania), |
| --- | --- |

—

vodnom prostredí (zlepšení kvality sladkej a morskej vody, podpore efektívneho využívania vody, obmedzení odberu a vypúšťania),

| — | zemi a pôde (podpore zmierňovania erózie, zlepšení organickej hmoty pôdy a biodiverzity, zmiernení znehodnocovania pôdy, rekultivácii znečistených plôch), |
| --- | --- |

—

zemi a pôde (podpore zmierňovania erózie, zlepšení organickej hmoty pôdy a biodiverzity, zmiernení znehodnocovania pôdy, rekultivácii znečistených plôch),

| — | biodiverzite (ochrane území bohatých na biodiverzitu a/alebo chránených území, obnove biodiverzity a ekosystémov, zvýšenej odolnosti ekosystémov, regulácii alebo odstraňovaní nepôvodných druhov, ochrane pôvodných druhov alebo genetickej diverzity), |
| --- | --- |

—

biodiverzite (ochrane území bohatých na biodiverzitu a/alebo chránených území, obnove biodiverzity a ekosystémov, zvýšenej odolnosti ekosystémov, regulácii alebo odstraňovaní nepôvodných druhov, ochrane pôvodných druhov alebo genetickej diverzity),

| — | hluku (znížení úrovní hluku), |
| --- | --- |

—

hluku (znížení úrovní hluku),

| — | zápachu (znížení objemu zapáchajúcich emisií). |
| --- | --- |

—

zápachu (znížení objemu zapáchajúcich emisií).

2.3.6.   Podávanie správ a monitorovanie

Ako sa opisuje v kapitole 4, na konci procesu preverovania a overovania v oblasti životného prostredia musí implementujúci partner predložiť investičnému výboru Fondu InvestEU zhrnutie overovania udržateľnosti, ktoré zahŕňa tieto kľúčové zložky:

| — | v prípade všetkých projektov potvrdenie o dodržiavaní kľúčových právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia (ako sa uvádza v kontrolnom zozname 0), |
| --- | --- |

—

v prípade všetkých projektov potvrdenie o dodržiavaní kľúčových právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia (ako sa uvádza v kontrolnom zozname 0),

| — | výsledok každého preverovania:






  — | či sa identifikovali vplyvy na úrovni stredného a/alebo vysokého rizika (stĺpec 4 kontrolného zoznamu 1), |
| --- | --- | --- |

—

výsledok každého preverovania:

—

či sa identifikovali vplyvy na úrovni stredného a/alebo vysokého rizika (stĺpec 4 kontrolného zoznamu 1),

| — | všetky (dodatočné) dobrovoľné zmierňujúce opatrenia pre tieto vplyvy so stredným a/alebo s vysokým rizikom (stĺpec 5 kontrolného zoznamu 1) a či sa riziko v dôsledku týchto opatrení znížilo, |
| --- | --- |

—

všetky (dodatočné) dobrovoľné zmierňujúce opatrenia pre tieto vplyvy so stredným a/alebo s vysokým rizikom (stĺpec 5 kontrolného zoznamu 1) a či sa riziko v dôsledku týchto opatrení znížilo,

| — | (zostávajúce) riziko po každom dodatočnom zmiernení navrhnutom v súvislosti s overovaním v rámci Programu InvestEU (stĺpec 6 kontrolného zoznamu 1), |
| --- | --- |

—

(zostávajúce) riziko po každom dodatočnom zmiernení navrhnutom v súvislosti s overovaním v rámci Programu InvestEU (stĺpec 6 kontrolného zoznamu 1),

| — | posúdenie (pokiaľ možno kvantifikované) zostávajúcich vplyvov so stredným a/alebo s vysokým rizikom (stĺpec 6 kontrolného zoznamu 1), a ak je to primerané (t. j. ak je to opodstatnené a možné), aj peňažné vyjadrenie týchto vplyvov, |
| --- | --- |

—

posúdenie (pokiaľ možno kvantifikované) zostávajúcich vplyvov so stredným a/alebo s vysokým rizikom (stĺpec 6 kontrolného zoznamu 1), a ak je to primerané (t. j. ak je to opodstatnené a možné), aj peňažné vyjadrenie týchto vplyvov,

| — | všetky aspekty súvisiace s pozitívnym programom (pozri kontrolný zoznam 2). |
| --- | --- |

—

všetky aspekty súvisiace s pozitívnym programom (pozri kontrolný zoznam 2).

V súvislosti s monitorovaním požadovaným v rámci Programu InvestEU by mal implementujúci partner na základe monitorovania uskutočneného v rámci svojich interných postupov a/alebo vyžiadaného od predkladateľov projektov potvrdiť a oznámiť:

| — | všetky významné zmeny pôvodne oznámeného výsledku overovania, ktoré by vyplynuli z dokončenia postupov udeľovania povolení, |
| --- | --- |

—

všetky významné zmeny pôvodne oznámeného výsledku overovania, ktoré by vyplynuli z dokončenia postupov udeľovania povolení,

| — | vykonanie zmierňujúcich opatrení spojených s nepriaznivými a vysokorizikovými vplyvmi, |
| --- | --- |

—

vykonanie zmierňujúcich opatrení spojených s nepriaznivými a vysokorizikovými vplyvmi,

| — | splnenie prípadných environmentálnych podmienok a záväzkov zo strany predkladateľa projektu. |
| --- | --- |

—

splnenie prípadných environmentálnych podmienok a záväzkov zo strany predkladateľa projektu.

2.4.   Sociálny rozmer

2.4.1.   Všeobecný prístup k overovaniu sociálnej udržateľnosti

Cieľom operácií financovania a investičných operácií v rámci Fondu InvestEU je zabezpečenie pozitívneho sociálneho vplyvu na celú spoločnosť. Môžu však existovať aj projekty s nepriaznivými vplyvmi na určitých jednotlivcov alebo spoločenstvá. Môže napríklad existovať projekt v oblasti infraštruktúry s potenciálnymi vplyvmi na prehlbovanie priestorových odlišností alebo verejné zdravie, ktorého súčasťou sú zmena využívania pôdy a/alebo vplyvy na rôzne aspekty života občanov. Potenciálne účinky s negatívnym vplyvom na sociálne podmienky by sa mali identifikovať čo najskôr, a ak je to uskutočniteľné, návrh takýchto projektov by sa mal upraviť tak, aby sa týmto vplyvom zabránilo alebo aby sa minimalizovali, a/alebo by sa mali identifikovať primerané zmierňujúce opatrenia na riadenie vplyvov, ktorým nie je možné zabrániť. Procesom overovania sa zabezpečí identifikovanie, posúdenie a riadne riešenie takýchto situácií predkladateľmi projektov.

Odvetvové normy na posudzovanie sociálneho rozmeru sú do veľkej miery navzájom zosúladené. Stále sa však pri jednotlivých účastníkoch trhu mierne líšia. Počiatočné preverovanie operácií by sa malo v najväčšej možnej miere zameriavať na identifikovanie priamych, nepriamych a kumulatívnych vplyvov na základné sociálne aspekty. Sociálnym overovaním, t. j. zlepšovaním počiatočného návrhu, sa v prípade potreby prispeje k minimalizovaniu škodlivých vplyvov a maximalizovaniu prínosov sociálneho rozmeru.

Na tento účel by malo preskúmanie sociálnych aspektov projektov obsahovať minimálne tieto kľúčové zložky:

| — | preverenie a určenie pozitívnych vplyvov projektov a súvisiaceho rizika, |
| --- | --- |

—

preverenie a určenie pozitívnych vplyvov projektov a súvisiaceho rizika,

| — | kategorizácia rizík v prípade priamo financovaných projektov presahujúcich prahovú hodnotu na základe posúdenia potenciálnych negatívnych vplyvov, |
| --- | --- |

—

kategorizácia rizík v prípade priamo financovaných projektov presahujúcich prahovú hodnotu na základe posúdenia potenciálnych negatívnych vplyvov,

| — | preverenie sociálnej výkonnosti projektov na základe kritérií sociálneho preverovania opísaných v nasledujúcich oddieloch a v prípade potreby začlenenie všetkých podmienok projektu, |
| --- | --- |

—

preverenie sociálnej výkonnosti projektov na základe kritérií sociálneho preverovania opísaných v nasledujúcich oddieloch a v prípade potreby začlenenie všetkých podmienok projektu,

| — | odporúčania na posilnenie pozitívnych sociálnych vplyvov na základe kontrolného zoznamu pozitívneho programu opísaného v kapitole 2.4.6 tohto usmernenia. |
| --- | --- |

—

odporúčania na posilnenie pozitívnych sociálnych vplyvov na základe kontrolného zoznamu pozitívneho programu opísaného v kapitole 2.4.6 tohto usmernenia.

V nasledujúcom vývojovom diagrame je zobrazený celý proces overovania sociálnej udržateľnosti.

Image 19

2.4.2.   Rámec dodržiavania právnych predpisov s ohľadom na sociálny rozmer

Program InvestEU je koncipovaný a navrhnutý tak, aby prispieval aj k sociálnej udržateľnosti v EÚ, čím sa podporí obnova hospodárstva, vytváranie kvalitných pracovných miest a zlepšovanie životných a pracovných podmienok. Príslušné zákonné požiadavky EÚ a členských štátov uplatňované na projekty a operácie, ktoré sa majú podporiť v rámci niektorého zo segmentov Fondu InvestEU, predstavujú bezpečnú základňu na dosahovanie sociálne udržateľných vplyvov.

Podobne ako pri aspektoch životného prostredia, aj príslušné právne predpisy v sociálnej oblasti tvoria pevný základ procesu overovania sociálnej udržateľnosti. EÚ má pevný legislatívny rámec, ktorým sa zabezpečujú práva Európanov ako občanov, pracovníkov (bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť) a zainteresovaných strán v mnohých oblastiach vrátane bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, pracovných podmienok, zverejňovania informácií a konzultácií s pracovníkmi a verejnosťou, rodovej rovnosti a nediskriminácie (83). V porovnaní s právnymi predpismi v oblasti životného prostredia sú však právomoci EÚ v sociálnej oblasti obmedzenejšie, pričom sociálne aspekty sa v prvom rade riešia vo vnútroštátnych právnych predpisoch. V nariadení o Programe InvestEU sa však osobitne vyžaduje, aby sa ohodnotil vplyv projektov na spoločnosť, a to aj na rodovú rovnosť, sociálne začleňovanie určitých oblastí alebo skupín obyvateľstva a hospodársky rozvoj oblastí a odvetví ovplyvnených náročnými štrukturálnymi otázkami, ako je napríklad potreba dekarbonizácie hospodárstva.

Základom overovania sociálnej udržateľnosti bude preto úsilie o dosahovanie sociálneho pokroku prostredníctvom zásahov v rámci Fondu InvestEU, pričom sa zohľadní súlad s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi a právnymi predpismi EÚ týkajúcimi sa týchto oblastí.. Skúmanie dodržiavania právnych predpisov bude pokračovať v priebehu celého procesu, keďže v prvotnej fáze nemusia byť známe všetky príslušné zákonné požiadavky (pozri rámec dodržiavania právnych predpisov v prílohe 1) (84). Od predkladateľa projektu sa preto bude očakávať zabezpečenie dodržiavania právnych predpisov, venovanie pozornosti možnostiam pozitívneho programu (pozri kapitolu 2.4.6) a na požiadanie predloženie dôkazov implementujúcim partnerom (85).

2.4.3.   Sociálne preverovanie operácií

Po vykonaní kontroly dodržiavania právnych predpisov a v závislosti od celkových projektových investičných nákladov prejdú operácie na krok preverovania.

Na účely identifikovania rozsahu a zložitosti potenciálnych sociálnych vplyvov a rizík by mal implementujúci partner preveriť navrhovaný projekt. Rozsah a zložitosť sociálnych otázok sa líši v závislosti od projektu. Projekty môžu mať negatívne aj pozitívne sociálne vplyvy. Implementujúci partner musí zabezpečiť: i) identifikovanie nepriaznivých sociálnych vplyvov projektov prostredníctvom procesu preverovania opísaného ďalej a ii) stimulovanie pozitívnych sociálnych vplyvov prostredníctvom používania kontrolného zoznamu pozitívneho programu (86). Zohľadniť by sa mali aj všetky príležitosti na maximalizáciu pozitívnych vplyvov, ktoré môžu byť identifikované v rámci procesu preverovania.

Pri vykonávaní procesu overovania sociálnej udržateľnosti budú implementujúci partneri vychádzať z existujúcich noriem a postupov a využívať ich, pričom ich podľa potreby doplnia na základe požiadaviek tohto usmernenia.

V prípade projektov nedosahujúcich prahovú hodnotu 10 miliónov EUR sa tým proces overovania v zásade končí. V prípade projektov nedosahujúcich prahovú hodnotu, na ktoré sa vzťahuje posudzovanie podľa smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (87), sa budú v rámci procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie posudzovať niektoré sociálne aspekty. V takýchto prípadoch sa implementujúci partneri dôrazne vyzývajú, aby doplnili proces posudzovania vplyvov na životné prostredie o sociálne preverovanie uvedené v tomto usmernení. Podobne sa dôrazne vyzývajú, aby zohľadnili odporúčania na zintenzívnenie pozitívnych sociálnych vplyvov na základe kontrolného zoznamu pozitívneho programu bez ohľadu na rozsah projektu. Minimálne záruky v oblasti práce, zdravia, bezpečnosti a iných príslušných požiadaviek na sociálnu udržateľnosť stanovené v práve EÚ sa musia dodržať vo všetkých prípadoch.

V prípade projektov prekračujúcich prahovú hodnotu 10 miliónov EUR by sa preverovali príslušné sociálne vplyvy a riziká projektu. Za kľúčové sociálne aspekty, ktoré je potrebné zvážiť pri vykonávaní posudzovania sociálneho rozmeru ex ante, sa budú považovať tieto body:

| 1. | práca a pracovné podmienky; |
| --- | --- |

1.

práca a pracovné podmienky;

| 2. | ochrana zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosť a ochrana; |
| --- | --- |

2.

ochrana zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosť a ochrana;

| 3. | ochrana a začlenenie zraniteľných osôb a/alebo skupín (88); |
| --- | --- |

3.

ochrana a začlenenie zraniteľných osôb a/alebo skupín (88);

| 4. | rodová rovnosť; |
| --- | --- |

4.

rodová rovnosť;

| 5. | nadobúdanie a vyvlastňovanie pôdy (89); |
| --- | --- |

5.

nadobúdanie a vyvlastňovanie pôdy (89);

| 6. | ochrana kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

6.

ochrana kultúrneho dedičstva;

| 7. | zapojenie zainteresovaných strán (90). |
| --- | --- |

7.

zapojenie zainteresovaných strán (90).

Počiatočné preverovanie projektov má v čo najväčšej miere usmerniť predkladateľa projektu pri zohľadňovaní a implementujúceho partnera pri identifikovaní kľúčových očakávaných sociálnych vplyvov a rizík projektu. Implementujúci partner by mal pri tom zohľadniť aj schopnosť predkladateľa projektu, súvislosti, lokalitu, odvetvie a typ projektu.

Proces sociálneho preverovania sa bude zohľadňovať popri zložkách zmeny klímy a zložkách životného prostredia a v prípade operácií, ktoré podliehajú posudzovaniu podľa smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, sa v ňom bude prihliadať na všetky relevantné sociálne zložky procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie. Sociálne aspekty budú zodpovedať príslušným požiadavkám na predkladateľov projektov vo fáze overovania. Poskytnuté informácie by mali implementujúcim partnerom umožniť posúdiť, či neexistujú žiadne zjavné porušenia ani prebiehajúce vyšetrovania. Počiatočné preverovanie týchto aspektov by takisto malo implementujúceho partnera stimulovať k navrhovaniu zlepšení projektu vrátane podpory prostredníctvom technickej pomoci s cieľom riadiť potenciálne škodlivé vplyvy a/alebo maximalizovať pozitívne vplyvy.

Implementujúci partner môže na základe procesu preverovania v rámci Programu InvestEU zistiť, že jeden alebo viaceré sociálne aspekty opísané ďalej nie sú dostatočne zohľadnené a predstavujú stredné alebo vysoké riziko podľa kategorizácie rizík opísanej v kapitole 2.4.4 tohto usmernenia. V takom prípade sa začne overovanie príslušnej oblasti a konečný prijímateľ bude požiadaný o vykonanie ďalšieho primeraného posúdenia a nápravu situácie.

Práca a pracovné podmienky

Celkovým cieľom tohto sociálneho aspektu je zabezpečiť ochranu základných práv zamestnancov a podporiť fungujúce vzťahy medzi zamestnancami a manažmentom, a to na základe vytvorenia spravodlivých pracovných podmienok a v súlade s vnútroštátnymi pracovnoprávnymi predpismi a právnymi predpismi v oblasti zamestnanosti a sociálneho zabezpečenia, ako aj so základnými zásadami a s normami zakotvenými v práve EÚ a hlavných dohovoroch MOP.

Dodržiavanie uvedených pracovnoprávnych predpisov sa bude vyžadovať od predkladateľov projektov/konečných prijímateľov v súvislosti so všetkými projektovými pracovníkmi vrátane zamestnancov na plný pracovný čas, zamestnancov na kratší pracovný čas, dočasných agentúrnych zamestnancov, pracovníkov na určitý čas, sezónnych a migrujúcich pracovníkov bez ohľadu na to, či ich zamestnáva priamo klient alebo tretia strana, a takisto sa bude vyžadovať od primárnych dodávateľov (91).

Vo fáze preverovania
  by mal implementujúci partner:

| — | identifikovať pravdepodobnosť rizík: detskej práce, nútenej práce, diskriminácie a nerovnakého zaobchádzania s migrujúcimi pracovníkmi alebo pracovníkmi s inou štátnou príslušnosťou, rodovej nerovnosti, diskriminácie a/alebo obmedzení slobody združovania alebo iných rizík porušovania základných pracovných práv z dôvodu situácie v krajine, odvetvia, predkladateľa či dodávateľského reťazca (92), |
| --- | --- |

—

identifikovať pravdepodobnosť rizík: detskej práce, nútenej práce, diskriminácie a nerovnakého zaobchádzania s migrujúcimi pracovníkmi alebo pracovníkmi s inou štátnou príslušnosťou, rodovej nerovnosti, diskriminácie a/alebo obmedzení slobody združovania alebo iných rizík porušovania základných pracovných práv z dôvodu situácie v krajine, odvetvia, predkladateľa či dodávateľského reťazca (92),

| — | v prípade identifikovaných pracovných rizík zvážiť, či majú predkladatelia projektov riadiacu schopnosť primeranú pracovnej sile a rozsahu projektu a zlučiteľnú s vnútroštátnymi právnymi predpismi. |
| --- | --- |

—

v prípade identifikovaných pracovných rizík zvážiť, či majú predkladatelia projektov riadiacu schopnosť primeranú pracovnej sile a rozsahu projektu a zlučiteľnú s vnútroštátnymi právnymi predpismi.

Ochrana zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosť a ochrana
   (93)

V súlade so zásadou 10 Európskeho piliera sociálnych práv týkajúcou sa zdravého, bezpečného a prispôsobeného pracovného prostredia a ochrany údajov pracovníkov je cieľom tohto sociálneho aspektu zabezpečiť, presadzovať a chrániť zdravie, bezpečnosť a ochranu všetkých jednotlivcov zapojených do projektu. Malo by sa to dosahovať vytváraním zdravých a bezpečných pracovných podmienok; vyhodnocovaním a riadením zdravotných a bezpečnostných rizík; ako aj predchádzaním všetkým nepriaznivým vplyvom v oblasti zdravia, bezpečnosti a ochrany. Počas procesu overovania je potrebné všade tam, kde je to nevyhnutné a relevantné, prihliadnuť na špecifické aspekty týkajúce sa bezpečnosti nebezpečných materiálov, prírodných nebezpečenstiev, bezpečnosti ako takej, vystavenia chorobám, dopravy a bezpečnosti na cestách, ako aj pripravenosti na núdzové situácie.

Vo fáze preverovania
  by mal implementujúci partner:

| — | identifikovať pravdepodobnosť nepriaznivých vplyvov a rizík, ktoré projekt predstavuje v oblasti ochrany zdravia pri práci, verejného zdravia, bezpečnosti a ochrany (94), |
| --- | --- |

—

identifikovať pravdepodobnosť nepriaznivých vplyvov a rizík, ktoré projekt predstavuje v oblasti ochrany zdravia pri práci, verejného zdravia, bezpečnosti a ochrany (94),

| — | v prípade identifikovaných nepriaznivých vplyvov a rizík zohľadniť schopnosť predkladateľa projektu v oblasti riadenia ochrany zdravia pri práci, verejného zdravia, bezpečnosti a/alebo ochrany. |
| --- | --- |

—

v prípade identifikovaných nepriaznivých vplyvov a rizík zohľadniť schopnosť predkladateľa projektu v oblasti riadenia ochrany zdravia pri práci, verejného zdravia, bezpečnosti a/alebo ochrany.

Ochrana a začlenenie zraniteľných osôb a/alebo skupín
   (95)

V súlade so zásadami 2, 3 a 17 Európskeho piliera sociálnych práv, ktoré sa týkajú rodovej rovnosti, rovnakých príležitostí a začleňovania ľudí so zdravotným postihnutím, je celkovým cieľom tohto sociálneho aspektu dodržiavať a podporovať práva a záujmy zraniteľných skupín a/alebo jednotlivcov, identifikovať všetky riziká a/alebo nepriaznivé vplyvy, ktoré na nich môžu pôsobiť, a zabezpečiť primerané opatrenia na ochranu týchto skupín a/alebo jednotlivcov počas trvania projektu. V prípade potreby by to malo zahŕňať aj zváženie príslušných povinností a/alebo prijatie pozitívnych opatrení na odstránenie prekážok, aby sa mohli osoby, ktoré sú často vylučované z dôvodu svojho zdravotného postihnutia, zúčastňovať na procese vývoja, využívať svoje práva a plne sa podieľať na spoločenskom a ekonomickom živote.

V prípade projektov, ktoré majú vplyv na domorodé obyvateľstvo (96), je cieľom zabezpečiť, aby sa v rámci projektu v plnej miere dodržiavali jeho práva, umožňovalo napĺňanie ambícií a zachovanie identity, kultúry a živobytia, a rokovať v dobrej viere s domorodým obyvateľstvom, na ktoré má projekt vplyv, s cieľom získať jeho slobodný, predbežný a informovaný súhlas (97).

Vo fáze preverovania
  by mal implementujúci partner:

| — | identifikovať pravdepodobnosť výskytu neprimeraných nepriaznivých vplyvov projektu na zraniteľných, marginalizovaných a diskriminovaných jednotlivcov a/alebo skupiny, ako je prehlbovanie nerovností, napríklad prostredníctvom vplyvu na cenovú dostupnosť, prístupnosť a kvalitu služieb a bývania vrátane energie, vzdelávania a zdravia, |
| --- | --- |

—

identifikovať pravdepodobnosť výskytu neprimeraných nepriaznivých vplyvov projektu na zraniteľných, marginalizovaných a diskriminovaných jednotlivcov a/alebo skupiny, ako je prehlbovanie nerovností, napríklad prostredníctvom vplyvu na cenovú dostupnosť, prístupnosť a kvalitu služieb a bývania vrátane energie, vzdelávania a zdravia,

| — | identifikovať pravdepodobnosť akýchkoľvek rizík a/alebo nepriaznivých vplyvov, ktoré môžu mať neprimeraný dosah na osoby so zdravotným postihnutím, pokiaľ ide o spravodlivé pracovné prostredie, nediskrimináciu, predchádzanie všetkým formám násilia, prekážky pri prístupe k službám alebo prínosom projektu (98), |
| --- | --- |

—

identifikovať pravdepodobnosť akýchkoľvek rizík a/alebo nepriaznivých vplyvov, ktoré môžu mať neprimeraný dosah na osoby so zdravotným postihnutím, pokiaľ ide o spravodlivé pracovné prostredie, nediskrimináciu, predchádzanie všetkým formám násilia, prekážky pri prístupe k službám alebo prínosom projektu (98),

| — | identifikovať pravdepodobnosť vplyvu projektu na domorodé obyvateľstvo, |
| --- | --- |

—

identifikovať pravdepodobnosť vplyvu projektu na domorodé obyvateľstvo,

| — | ak bude mať projekt pravdepodobne vplyv na uvedené osoby alebo skupiny, zvážiť schopnosť predkladateľa projektu prijať zmierňujúce opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby projekt nemal na tieto osoby a/alebo skupiny neprimeraný vplyv. |
| --- | --- |

—

ak bude mať projekt pravdepodobne vplyv na uvedené osoby alebo skupiny, zvážiť schopnosť predkladateľa projektu prijať zmierňujúce opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby projekt nemal na tieto osoby a/alebo skupiny neprimeraný vplyv.

Rodová rovnosť

V súlade so zásadou 2 Európskeho piliera sociálnych práv, ktorá sa týka rodovej rovnosti, je celkovým cieľom tohto sociálneho aspektu zabezpečiť rovnaké príležitosti žien a mužov na pracovisku, predchádzať akejkoľvek diskriminácii v súvislosti s rodom, podporiť rovnaké zaobchádzanie so ženami a s mužmi a prijať rovnaké opatrenia v oblasti zdravia, bezpečnosti a ochrany pre všetkých pracovníkov bez ohľadu na ich pohlavie. Hoci účasť žien na trhu práce sa v Európe zvýšila, stále pretrvávajú nerovnosti, napríklad rozdiely v odmeňovaní žien a mužov, ktoré vplývajú na posilnenie postavenia žien. V rámci rodovej rovnosti, ktorá tvorí kľúčovú zložku stratégie EÚ pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (99) a cieľov udržateľného rozvoja (100), sa podporujú rovnaké príležitosti, povinnosti a rovnaká účasť žien a mužov.

Vo fáze preverovania
  by mal implementujúci partner:

| — | identifikovať pravdepodobnosť toho, že projekt bude mať významné vplyvy, ktoré môžu mať neprimeraný dosah na ženy a dievčatá, alebo že sa s ním spájajú špecifické rodové riziká alebo diskriminačné rodové sociálne normy, |
| --- | --- |

—

identifikovať pravdepodobnosť toho, že projekt bude mať významné vplyvy, ktoré môžu mať neprimeraný dosah na ženy a dievčatá, alebo že sa s ním spájajú špecifické rodové riziká alebo diskriminačné rodové sociálne normy,

| — | identifikovať pravdepodobnosť výskytu významných rizík projektu v súvislosti s rodovou diskrimináciou a/alebo rodovo motivovaným násilím a obťažovaním vrátane napr. minulých sťažností na tieto aspekty, negatívneho informovania médiami/mimovládnymi organizáciami o projekte a/alebo predkladateľovi projektu, |
| --- | --- |

—

identifikovať pravdepodobnosť výskytu významných rizík projektu v súvislosti s rodovou diskrimináciou a/alebo rodovo motivovaným násilím a obťažovaním vrátane napr. minulých sťažností na tieto aspekty, negatívneho informovania médiami/mimovládnymi organizáciami o projekte a/alebo predkladateľovi projektu,

| — | v prípade identifikovaných rizík zvážiť, či má predkladateľ projektu schopnosť ich primerane riadiť. |
| --- | --- |

—

v prípade identifikovaných rizík zvážiť, či má predkladateľ projektu schopnosť ich primerane riadiť.

Ochrana kultúrneho dedičstva

Celkovým cieľom v rámci tohto aspektu je prispieť k ochrane kultúrneho dedičstva pri projektoch financovaných z Fondu InvestEU, chrániť kultúrne dedičstvo pred nepriaznivými vplyvmi projektových činností podporou posúdenia a riadenia vplyvov na kultúrne dedičstvo, a ak je to relevantné a uskutočniteľné, posilniť informovanosť o kultúrnom dedičstve a ocenenie kultúrneho dedičstva. Predkladateľ projektu bude mať teda povinnosti v oblasti správy kultúrneho dedičstva. V rámci týchto povinností sa bude od predkladateľa projektu vyžadovať prijatie opatrení na identifikovanie, posúdenie, prijímanie a vykonávanie rozhodnutí o vplyve operácií podporených z Fondu InvestEU na kultúrne dedičstvo.

Vo fáze preverovania
  by mal implementujúci partner:

| — | identifikovať pravdepodobnosť vplyvu projektu na hmotné a/alebo nehmotné kultúrne dedičstvo, ako aj na jeho význam, |
| --- | --- |

—

identifikovať pravdepodobnosť vplyvu projektu na hmotné a/alebo nehmotné kultúrne dedičstvo, ako aj na jeho význam,

| — | zvážiť schopnosť predkladateľa projektu riadiť všetky prípadné identifikované vplyvy na kultúrne dedičstvo a viesť konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami, |
| --- | --- |

—

zvážiť schopnosť predkladateľa projektu riadiť všetky prípadné identifikované vplyvy na kultúrne dedičstvo a viesť konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami,

| — | zohľadniť v rámci povoľujúcej dokumentácie stanovisko príslušného orgánu zodpovedného za kultúrne dedičstvo (ak je už v tejto fáze k dispozícii). |
| --- | --- |

—

zohľadniť v rámci povoľujúcej dokumentácie stanovisko príslušného orgánu zodpovedného za kultúrne dedičstvo (ak je už v tejto fáze k dispozícii).

Nadobúdanie a vyvlastňovanie pôdy

Celkovým cieľom tohto sociálneho aspektu je podporiť práva na primerané bývanie, primeranú životnú úroveň a vlastnícke práva vysídlených osôb a riadiť nepriaznivé vplyvy vyplývajúce zo straty majetku alebo prístupu k majetku a/alebo obmedzení využívania pôdy. V prípade projektov, pri ktorých sa vyžaduje fyzické alebo ekonomické vysídlenie osôb, sa od predkladateľa projektu očakáva, že bude konať v súlade s platnými vnútroštátnymi alebo regionálnymi právnymi predpismi o nadobúdaní a/alebo vyvlastňovaní pôdy. Od predkladateľa projektu sa bude vyžadovať aj dodržiavanie Charty základných práv EÚ (najmä jej článku 17), Európskej sociálnej charty (najmä jej článku 31 a článku 34 ods. 3) a zásady 19 Európskeho piliera sociálnych práv. Osobitná pozornosť sa bude venovať projektom, v rámci ktorých sa vyžaduje vysídlenie osôb, ktoré obývajú alebo inak využívajú pôdu, prípadne nehnuteľnosť, bez oficiálneho nároku, ako sú napríklad obyvatelia slumov, squatteri alebo iné zraniteľné skupiny.

Vo fáze preverovania
  by mal implementujúci partner:

| — | identifikovať pravdepodobnosť, že sa bude v rámci projektu vyžadovať nadobudnutie a vyvlastnenie pôdy, |
| --- | --- |

—

identifikovať pravdepodobnosť, že sa bude v rámci projektu vyžadovať nadobudnutie a vyvlastnenie pôdy,

| — | identifikovať pravdepodobnosť, že sa bude v rámci projektu vyžadovať vysídlenie osôb, ktoré nehnuteľnosť obývajú alebo pôdu využívajú bez oficiálneho nároku, alebo že projekt ovplyvní využívanie pôdy týmito osobami. |
| --- | --- |

—

identifikovať pravdepodobnosť, že sa bude v rámci projektu vyžadovať vysídlenie osôb, ktoré nehnuteľnosť obývajú alebo pôdu využívajú bez oficiálneho nároku, alebo že projekt ovplyvní využívanie pôdy týmito osobami.

Zapojenie zainteresovaných strán
   (101)

Celkovým cieľom tohto sociálneho aspektu je podporiť efektívne a inkluzívne zapojenie zainteresovaných strán, aby sa zabezpečilo dodržiavanie práv na: i) prístup verejnosti k informáciám o životnom prostredí; ii) účasť verejnosti na rozhodovaní a iii) prístup k spravodlivosti (102). Toto zapojenie by malo byť primerané povahe a rozsahu projektu a jeho potenciálnym vplyvom a rizikám. Od predkladateľa sa očakáva, že bude podporovať príslušné orgány pri uskutočňovaní príslušného procesu účasti verejnosti, a to aj cezhranične.

Vo fáze preverovania
  by mal implementujúci partner:

| — | identifikovať pravdepodobnosť, že projekt môže predstavovať významné riziká poškodenia dobrého mena, že miestne spoločenstvá s ním nebudú súhlasiť alebo že prinesie právne spory (napr. prebiehajúce alebo očakávané súdne spory, sťažnosti, protesty a/alebo preskúmanie organizáciami občianskej spoločnosti), |
| --- | --- |

—

identifikovať pravdepodobnosť, že projekt môže predstavovať významné riziká poškodenia dobrého mena, že miestne spoločenstvá s ním nebudú súhlasiť alebo že prinesie právne spory (napr. prebiehajúce alebo očakávané súdne spory, sťažnosti, protesty a/alebo preskúmanie organizáciami občianskej spoločnosti),

| — | v prípade identifikovaných rizík zvážiť schopnosť predkladateľa projektu zabezpečiť primerané zapojenie zainteresovaných strán podľa potreby a/alebo podporovať príslušné orgány v procese zabezpečovania účasti verejnosti, |
| --- | --- |

—

v prípade identifikovaných rizík zvážiť schopnosť predkladateľa projektu zabezpečiť primerané zapojenie zainteresovaných strán podľa potreby a/alebo podporovať príslušné orgány v procese zabezpečovania účasti verejnosti,

| — | na základe identifikovaných environmentálnych a sociálnych vplyvov a rizík zvážiť úrovne zapojenia zainteresovaných strán, a to vrátane sprístupnenia informácií o projekte, uskutočňovania konzultácií a zabezpečenia prístupu k podávaniu sťažností, čo bude pravdepodobne pre projekt potrebné, alebo v prípade projektov v pokročilej fáze zvážiť doposiaľ uskutočnené zapájanie zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

—

na základe identifikovaných environmentálnych a sociálnych vplyvov a rizík zvážiť úrovne zapojenia zainteresovaných strán, a to vrátane sprístupnenia informácií o projekte, uskutočňovania konzultácií a zabezpečenia prístupu k podávaniu sťažností, čo bude pravdepodobne pre projekt potrebné, alebo v prípade projektov v pokročilej fáze zvážiť doposiaľ uskutočnené zapájanie zainteresovaných strán.

2.4.4.   Kategorizácia sociálneho rizika

Na základe procesu preverovania, ako aj sociálnych vplyvov identifikovaných v rámci tohto procesu by mali byť implementujúci partneri schopní určiť úroveň sociálneho rizika navrhovaného projektu. Pri určovaní úrovní sociálneho rizika by mal implementujúci partner zvážiť aj schopnosť predkladateľov projektov zmierniť tieto sociálne vplyvy a riziká.

Z počiatočného preverovania by malo vyplývať aj to, či je projekt prijateľný na získanie podpory z Fondu InvestEU. Ak napríklad na základe výsledku preverovania implementujúci partner dospeje k záveru, že navrhovaný projekt bude mať určité významné trvalé vplyvy, ktoré nemožno zmierniť ani kompenzovať, a predstavuje veľmi vysoké zostávajúce sociálne riziká, projekt nebude prijateľný na získanie financovania z Fondu InvestEU. V nasledujúcej tabuľke sa uvádza prehľad metódy kategorizácie sociálnych rizík pred uplatnením zmierňujúcich opatrení.

Tabuľka 4

Kategorizácia sociálnych rizík

| Kategória rizika | Vymedzenie | Príklady typov vplyvov a rizík | Potenciálne dôsledky na overovanie |
| --- | --- | --- | --- |
| Nízke riziko | Sociálne vplyvy vôbec neexistujú alebo existujú len zanedbateľné dočasné negatívne sociálne vplyvy, prípadne určité trvalé negatívne sociálne vplyvy, ktoré však nespôsobujú významné škody a ktorých účinky možno v plnej miere zmierniť. | — | Projekt nemá vplyv na žiadne zraniteľné osoby a/alebo skupiny alebo má vplyv len na ich veľmi malý počet. |

Kategória rizika

Vymedzenie

Príklady typov vplyvov a rizík

Potenciálne dôsledky na overovanie

Nízke riziko

Sociálne vplyvy vôbec neexistujú alebo existujú len zanedbateľné dočasné negatívne sociálne vplyvy, prípadne určité trvalé negatívne sociálne vplyvy, ktoré však nespôsobujú významné škody a ktorých účinky možno v plnej miere zmierniť.

—

Projekt nemá vplyv na žiadne zraniteľné osoby a/alebo skupiny alebo má vplyv len na ich veľmi malý počet.

| — | Projekt nepredstavuje žiadne významné pracovné riziká. |
| --- | --- |

—

Projekt nepredstavuje žiadne významné pracovné riziká.

| — | Riziko pre zdravie a bezpečnosť je minimálne. |
| --- | --- |

—

Riziko pre zdravie a bezpečnosť je minimálne.

| — | Doteraz uskutočnené zapájanie zainteresovaných strán je primerané a neboli identifikované žiadne riziká. |
| --- | --- |

—

Doteraz uskutočnené zapájanie zainteresovaných strán je primerané a neboli identifikované žiadne riziká.

Operácia tohto typu si nevyžaduje ďalšie overovanie.

Stredné riziko

Sociálne vplyvy možno jednoducho identifikovať, očakáva sa však, že hlavné nepriaznivé účinky sa zmiernia alebo obmedzia nápravnými a/alebo zmierňujúcimi opatreniami.

| — | Projekt si vyžaduje vysídlenie osôb, ktoré obývajú nehnuteľnosť alebo využívajú pôdu bez oficiálneho nároku, pričom závažnosť vplyvov vysídlenia je obmedzená a možno ju jednoducho vyriešiť zmierňujúcimi opatreniami. |
| --- | --- |

—

Projekt si vyžaduje vysídlenie osôb, ktoré obývajú nehnuteľnosť alebo využívajú pôdu bez oficiálneho nároku, pričom závažnosť vplyvov vysídlenia je obmedzená a možno ju jednoducho vyriešiť zmierňujúcimi opatreniami.

| — | Projekt negatívne a priamo ovplyvňuje zraniteľné osoby, potenciálne vplyvy sú však obmedzené a dajú sa jednoducho vyriešiť zmierňujúcimi opatreniami. |
| --- | --- |

—

Projekt negatívne a priamo ovplyvňuje zraniteľné osoby, potenciálne vplyvy sú však obmedzené a dajú sa jednoducho vyriešiť zmierňujúcimi opatreniami.

| — | Riziko pre zdravie a bezpečnosť je na strednej úrovni. |
| --- | --- |

—

Riziko pre zdravie a bezpečnosť je na strednej úrovni.

| — | Projekt bude mať pravdepodobne vplyvy na kultúrne dedičstvo, čo si bude vyžadovať primerané zmierňujúce opatrenia. |
| --- | --- |

—

Projekt bude mať pravdepodobne vplyvy na kultúrne dedičstvo, čo si bude vyžadovať primerané zmierňujúce opatrenia.

Operácia tohto typu si môže vyžadovať určité dodatočné posúdenie a/alebo opatrenia riadenia identifikovaných vplyvov a rizík. Môže si vyžadovať aj osobitné sociálne zmluvné podmienky a pravidelné monitorovanie a/alebo podávanie správ o identifikovaných sociálnych problémoch.

Vysoké riziko

Môžu existovať veľmi významné, nepriaznivé a/alebo dlhodobé sociálne vplyvy, ktorých závažnosť je zložité určiť vo fáze preverovania.

| — | Projekt si vyžaduje vysídlenie osôb, ktoré obývajú nehnuteľnosť alebo využívajú pôdu bez oficiálneho nároku, pričom vplyvy vysídlenia sú významné a vyžadujú si primerané zmierňujúce opatrenia. |
| --- | --- |

—

Projekt si vyžaduje vysídlenie osôb, ktoré obývajú nehnuteľnosť alebo využívajú pôdu bez oficiálneho nároku, pričom vplyvy vysídlenia sú významné a vyžadujú si primerané zmierňujúce opatrenia.

| — | Projekt má významné negatívne priame vplyvy na zraniteľné osoby, čo si bude vyžadovať primerané zmierňujúce opatrenia. |
| --- | --- |

—

Projekt má významné negatívne priame vplyvy na zraniteľné osoby, čo si bude vyžadovať primerané zmierňujúce opatrenia.

| — | Projekt bude mať pravdepodobne významné vplyvy na domorodé obyvateľstvo (napr. na jeho pôdu, obydlia, živobytie alebo kultúrne dedičstvo). |
| --- | --- |

—

Projekt bude mať pravdepodobne významné vplyvy na domorodé obyvateľstvo (napr. na jeho pôdu, obydlia, živobytie alebo kultúrne dedičstvo).

| — | Zo situácie v danej krajine, odvetví, dodávateľskom reťazci (103) alebo u predkladateľa či dodávateľa vyplýva existencia rizík detskej práce, nútenej práce, diskriminácie a/alebo obmedzení slobody združovania, prípadne iných rizík porušovania základných ľudských práv. |
| --- | --- |

—

Zo situácie v danej krajine, odvetví, dodávateľskom reťazci (103) alebo u predkladateľa či dodávateľa vyplýva existencia rizík detskej práce, nútenej práce, diskriminácie a/alebo obmedzení slobody združovania, prípadne iných rizík porušovania základných ľudských práv.

| — | Riziko pre zdravie a bezpečnosť je vysoké. |
| --- | --- |

—

Riziko pre zdravie a bezpečnosť je vysoké.

| — | Projekt bude mať za následok trvalé zničenie pamiatky kultúrneho dedičstva. |
| --- | --- |

—

Projekt bude mať za následok trvalé zničenie pamiatky kultúrneho dedičstva.

| — | Projekt predstavuje významné riziko poškodenia dobrého mena (napr. prebiehajúce alebo očakávané súdne spory, sťažnosti, protesty a/alebo preskúmanie organizáciami občianskej spoločnosti). |
| --- | --- |

—

Projekt predstavuje významné riziko poškodenia dobrého mena (napr. prebiehajúce alebo očakávané súdne spory, sťažnosti, protesty a/alebo preskúmanie organizáciami občianskej spoločnosti).

Operácia tohto typu si bude vo všeobecnosti vyžadovať ďalšie primerané posúdenie a opatrenia riadenia identifikovaných vplyvov a rizík. Môže si vyžadovať aj osobitné sociálne zmluvné podmienky a pravidelné monitorovanie a/alebo podávanie správ o identifikovaných sociálnych problémoch.

Neuplatňuje sa

Úroveň významnosti trvalých sociálnych vplyvov alebo rizík nie je prijateľná.

| — | Projekt je naviazaný na využívanie detskej a nútenej alebo otrockej práce. |
| --- | --- |

—

Projekt je naviazaný na využívanie detskej a nútenej alebo otrockej práce.

| — | Projekt môže viesť k obmedzovaniu individuálnych práv a slobôd alebo porušovaniu ľudských práv. |
| --- | --- |

—

Projekt môže viesť k obmedzovaniu individuálnych práv a slobôd alebo porušovaniu ľudských práv.

Financovanie operácie tohto typu z Fondu InvestEU sa bude považovať za neprijateľné.

Na základe úrovne sociálneho rizika projektu stanovenej podľa uvedenej metodiky budú implementujúci partneri musieť zvážiť postúpenie do fázy overovania, ako sa podrobne uvádza v ďalšom oddiele, a vykonať tieto opatrenia:

| i) | Projekty s vysokým sociálnym rizikom

  Vyžaduje sa podrobné posúdenie identifikovaných sociálnych vplyvov a rizík, pričom môžu byť potrebné zmierňujúce alebo nápravné opatrenia:






  — | Implementujúci partner identifikuje uplatniteľné zákonné požiadavky a overí, či je predkladateľ projektu oboznámený so všetkými potrebnými krokmi na získanie všetkých povolení, oprávnení atď., vykonáva ich a či koná v súlade s vnútroštátnym právom a medzinárodnými normami. |
| --- | --- | --- |

i)

Projekty s vysokým sociálnym rizikom

Vyžaduje sa podrobné posúdenie identifikovaných sociálnych vplyvov a rizík, pričom môžu byť potrebné zmierňujúce alebo nápravné opatrenia:

—

Implementujúci partner identifikuje uplatniteľné zákonné požiadavky a overí, či je predkladateľ projektu oboznámený so všetkými potrebnými krokmi na získanie všetkých povolení, oprávnení atď., vykonáva ich a či koná v súlade s vnútroštátnym právom a medzinárodnými normami.

| — | Implementujúci partner identifikuje potenciálne významné sociálne riziká, zainteresované strany, na ktoré môže mať projekt vplyv, a príslušné orgány, ktoré je potrebné kontaktovať/s ktorými je potrebné konzultovať:






  a) | uistí sa, že zapojenie zainteresovaných strán, a to aj do verejnej konzultácie, prebehlo v súlade so zákonnými požiadavkami, a že súvisiaca dokumentácia je verejne dostupná (podľa situácie); |
| --- | --- | --- |

—

Implementujúci partner identifikuje potenciálne významné sociálne riziká, zainteresované strany, na ktoré môže mať projekt vplyv, a príslušné orgány, ktoré je potrebné kontaktovať/s ktorými je potrebné konzultovať:

a)

uistí sa, že zapojenie zainteresovaných strán, a to aj do verejnej konzultácie, prebehlo v súlade so zákonnými požiadavkami, a že súvisiaca dokumentácia je verejne dostupná (podľa situácie);

| b) | v závislosti od fázy, v ktorej sa projekt nachádza (prvotný návrh projektu alebo už schválený projekt), je možné odporučiť úpravy návrhu projektu alebo zmierňujúce opatrenia, ako sa uvádza v nasledujúcom oddiele. |
| --- | --- |

b)

v závislosti od fázy, v ktorej sa projekt nachádza (prvotný návrh projektu alebo už schválený projekt), je možné odporučiť úpravy návrhu projektu alebo zmierňujúce opatrenia, ako sa uvádza v nasledujúcom oddiele.

| — | Predkladateľ projektu zodpovedá za vykonanie posúdenia vplyvov na životné prostredie, alebo za každú ďalšiu štúdiu, ktorú implementujúci partner považuje za potrebnú. |
| --- | --- |

—

Predkladateľ projektu zodpovedá za vykonanie posúdenia vplyvov na životné prostredie, alebo za každú ďalšiu štúdiu, ktorú implementujúci partner považuje za potrebnú.

| — | Do zmluvy o financovaní možno začleniť dohovory, vyplatenie finančných prostriedkov by mohlo byť podmienené získaním vyžadovaných povolení a oprávnení, vykonaním schválených zmierňujúcich opatrení atď. |
| --- | --- |

—

Do zmluvy o financovaní možno začleniť dohovory, vyplatenie finančných prostriedkov by mohlo byť podmienené získaním vyžadovaných povolení a oprávnení, vykonaním schválených zmierňujúcich opatrení atď.

| ii) | Projekty so stredným sociálnym rizikom

  V prípade týchto projektov sa bude vyžadovať obmedzené posúdenie oblastí, v ktorých boli identifikované špecifické vplyvy. V určitej miere môžu byť potrebné aj nápravné/zmierňujúce opatrenia, ich rozsah sa však obmedzuje na presné zásahy:






  a) | implementujúci partner identifikuje uplatniteľné zákonné požiadavky a overí, či je predkladateľ oboznámený so všetkými potrebnými krokmi na získanie všetkých povolení a oprávnení, vykonáva ich, prípadne či pripravuje správu o posúdení vplyvov na životné prostredie atď.; |
| --- | --- | --- |

ii)

Projekty so stredným sociálnym rizikom

V prípade týchto projektov sa bude vyžadovať obmedzené posúdenie oblastí, v ktorých boli identifikované špecifické vplyvy. V určitej miere môžu byť potrebné aj nápravné/zmierňujúce opatrenia, ich rozsah sa však obmedzuje na presné zásahy:

a)

implementujúci partner identifikuje uplatniteľné zákonné požiadavky a overí, či je predkladateľ oboznámený so všetkými potrebnými krokmi na získanie všetkých povolení a oprávnení, vykonáva ich, prípadne či pripravuje správu o posúdení vplyvov na životné prostredie atď.;

| b) | v príslušných oblastiach sa stále vyžaduje sociálne posúdenie; |
| --- | --- |

b)

v príslušných oblastiach sa stále vyžaduje sociálne posúdenie;

| c) | implementujúci partner môže vyžadovať vypracovanie osobitných štúdií na identifikovanie presných vplyvov; |
| --- | --- |

c)

implementujúci partner môže vyžadovať vypracovanie osobitných štúdií na identifikovanie presných vplyvov;

| d) | stále možno identifikovať presné zmierňujúce/nápravné opatrenia a implementujúci partner môže odporučiť predkladateľovi projektu ich vykonanie. |
| --- | --- |

d)

stále možno identifikovať presné zmierňujúce/nápravné opatrenia a implementujúci partner môže odporučiť predkladateľovi projektu ich vykonanie.

| iii) | Projekty s nízkym sociálnym rizikom

  Tieto projekty sú vylúčené z podrobnej analýzy a ďalšieho overovania v rámci sociálneho rozmeru. Môžu postúpiť na krok zvažovania kontrolného zoznamu pozitívneho programu. |
| --- | --- |

iii)

Projekty s nízkym sociálnym rizikom

Tieto projekty sú vylúčené z podrobnej analýzy a ďalšieho overovania v rámci sociálneho rozmeru. Môžu postúpiť na krok zvažovania kontrolného zoznamu pozitívneho programu.

2.4.5.   Sociálne overovanie (104)

Ak z preverovania v rámci Programu InvestEU vyplynie, že projekt má sociálny vplyv, ktorý si vyžaduje bližšie preskúmanie, sociálny rozmer musí prejsť posúdením overovania udržateľnosti. Inak povedané, overovanie sa vykoná len v prípade aspektov, ktoré boli identifikované ako významne ovplyvnené podporovanou operáciou. V súlade s článkom 8 ods. 5 nariadenia o Programe InvestEU platí, že ak implementujúci partner dospeje k záveru, že preverovanie udržateľnosti sa nemusí vykonať, musí poskytnúť investičnému výboru odôvodnenie.

Predkladateľ projektu/konečný prijímateľ by mal zabezpečiť primerané zohľadnenie noriem EÚ a medzinárodných noriem uplatniteľných v siedmich oblastiach uvedených v kapitole 2.4.2 pri navrhovaní projektu, v nových projektoch a projektoch v počiatočnej fáze vývoja. S cieľom podporiť holistický a komplexný prístup k riadeniu rizík (v čo najväčšej miere) by sa mali posúdiť vplyvy a ich riadenie by sa malo začleniť do ostatných zložiek posudzovania vplyvov na životné prostredie a/alebo sociálneho posúdenia.

Ovplyvňujúce faktory projektov, ktoré je potrebné pri tomto záväzku zvážiť, sú (okrem iných) tieto:

| — | schopnosť predkladateľa projektu riadiť identifikované vplyvy a súvisiace interné normy a postupy, |
| --- | --- |

—

schopnosť predkladateľa projektu riadiť identifikované vplyvy a súvisiace interné normy a postupy,

| — | závažnosť vplyvu vymedzená ako funkcia rozsahu pôsobnosti (t. j. typ vplyvu), rozsahu (t. j. počet ovplyvnených osôb a trvanie účinkov) a stupňa napraviteľnosti (t. j. do akej miery možno vplyvu zabrániť alebo ho zmierniť), |
| --- | --- |

—

závažnosť vplyvu vymedzená ako funkcia rozsahu pôsobnosti (t. j. typ vplyvu), rozsahu (t. j. počet ovplyvnených osôb a trvanie účinkov) a stupňa napraviteľnosti (t. j. do akej miery možno vplyvu zabrániť alebo ho zmierniť),

| — | záznamy o dodávateľoch a verejných/súkromných poskytovateľoch bezpečnosti zapojených do projektu, |
| --- | --- |

—

záznamy o dodávateľoch a verejných/súkromných poskytovateľoch bezpečnosti zapojených do projektu,

| — | možné právne spory. |
| --- | --- |

—

možné právne spory.

Projekty s identifikovanými strednými a vysokými sociálnymi rizikami budú podliehať ďalšiemu overovaniu tých istých sociálnych aspektov s cieľom:

| i) | vykonať ďalšie primerané posúdenie vplyvu alebo vypracovať príslušné štúdie a/alebo |
| --- | --- |

i)

vykonať ďalšie primerané posúdenie vplyvu alebo vypracovať príslušné štúdie a/alebo

| ii) | vypracovať primerané zmierňujúce opatrenia pre vplyvy, ktoré boli identifikované vo fáze preverovania. |
| --- | --- |

ii)

vypracovať primerané zmierňujúce opatrenia pre vplyvy, ktoré boli identifikované vo fáze preverovania.

Sociálne overovanie vychádzajúce zo sociálnych aspektov sa bude vykonávať takto:

Práca a pracovné podmienky. Pri tomto aspekte implementujúci partner overí, či sú v rámci projektu zavedené relevantné systémy na zabezpečovanie dodržiavania príslušných pravidiel EÚ a medzinárodných pravidiel platných pre oblasť práce a pracovných podmienok. V prípade výskytu akýchkoľvek potenciálnych významných rizík a vplyvov na pracovné práva projektových pracovníkov a/alebo na kolektívne pracovné práva by sa malo vykonať primerané ďalšie posúdenie a prijať primerané zmierňujúce opatrenia. V prípade projektov s vysokými identifikovanými pracovnými rizikami môže implementujúci partner od predkladateľa projektu vyžadovať najnovšie správy alebo stanovisko vydané národným inšpektorátom práce, ak je k dispozícii, vykonávanie posudzovania práce počas prípravy projektu alebo pravidelných inšpekcií práce počas realizácie projektu.

Ak z posúdení vyplynú potenciálne vplyvy a riziká, predkladateľ projektu by mal prijať opatrenia na ich nápravu. V závislosti od ovplyvnenej oblasti môže predkladateľ projektu zaviesť postupy na zabezpečenie a dodržiavanie zmluvných práv pracovníkov, mechanizmy urovnávania sporov a dobrý komunikačný systém pre pracovníkov na zabezpečenie prístupu k dostupným mechanizmom.

Implementujúci partner zváži najmä to, či má predkladateľ projektu zavedené interné postupy primerané rozsahu, prípadne typu projektu, ktoré sa týkajú:

| — | politík v oblasti ľudských zdrojov, napr. prijímania a zachovávania písomne zakotvených politík v oblasti ľudských zdrojov, ako aj riadiacich systémov alebo postupov, ktoré sa okrem iného týkajú rizík detskej a nútenej práce, |
| --- | --- |

—

politík v oblasti ľudských zdrojov, napr. prijímania a zachovávania písomne zakotvených politík v oblasti ľudských zdrojov, ako aj riadiacich systémov alebo postupov, ktoré sa okrem iného týkajú rizík detskej a nútenej práce,

| — | usmernení k nediskriminácii a rovnakým príležitostiam, t. j. rozhodnutí o prijatí do zamestnania, ktoré sa prijímajú na základe osobných znakov, ktoré nesúvisia s prirodzenými požiadavkami na pracovné miesto, ako sú pohlavie, rasa, štátna príslušnosť, politické názory, postavenie migranta, členstvo v odboroch, etnický, sociálny alebo domorodý pôvod, náboženstvo alebo viera, osobný alebo rodinný stav, zdravotné postihnutie, vek, sexuálna orientácia alebo rodová identita, |
| --- | --- |

—

usmernení k nediskriminácii a rovnakým príležitostiam, t. j. rozhodnutí o prijatí do zamestnania, ktoré sa prijímajú na základe osobných znakov, ktoré nesúvisia s prirodzenými požiadavkami na pracovné miesto, ako sú pohlavie, rasa, štátna príslušnosť, politické názory, postavenie migranta, členstvo v odboroch, etnický, sociálny alebo domorodý pôvod, náboženstvo alebo viera, osobný alebo rodinný stav, zdravotné postihnutie, vek, sexuálna orientácia alebo rodová identita,

| — | existencie mechanizmu urovnávania sporov alebo alternatívnych spôsobov, ktorými môžu pracovníci upozorniť na problémy na pracovisku. |
| --- | --- |

—

existencie mechanizmu urovnávania sporov alebo alternatívnych spôsobov, ktorými môžu pracovníci upozorniť na problémy na pracovisku.

| Príklady overovania v oblasti práce a pracovných podmienok |
| --- |
| Identifikované vplyvy a riziká | Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík | Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík |
| Ľudské zdroje, pracovná sila a zmluvné dojednania







  — | Vysoký počet migrujúcich pracovníkov [s výnimkou vysokokvalifikovaných osôb žijúcich v zahraničí] zamestnaných za iných podmienok, než aké majú štátni príslušníci. |

Príklady overovania v oblasti práce a pracovných podmienok

Identifikované vplyvy a riziká

Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík

Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík

Ľudské zdroje, pracovná sila a zmluvné dojednania

—

Vysoký počet migrujúcich pracovníkov [s výnimkou vysokokvalifikovaných osôb žijúcich v zahraničí] zamestnaných za iných podmienok, než aké majú štátni príslušníci.

Zapájanie pracovníkov a sloboda združovania

| — | Existujú (verejné) obvinenia z diskriminácie členov odborov alebo represálií voči nim. |
| --- | --- |

—

Existujú (verejné) obvinenia z diskriminácie členov odborov alebo represálií voči nim.

Formy donucovania

| — | Zamestnávateľ zadržiava pracovníkom doklady. |
| --- | --- |

—

Zamestnávateľ zadržiava pracovníkom doklady.

| — | Pracovníci musia zaplatiť odmenu za sprostredkovanie zamestnania alebo preplatiť zamestnávateľovi cestovné náklady. |
| --- | --- |

—

Pracovníci musia zaplatiť odmenu za sprostredkovanie zamestnania alebo preplatiť zamestnávateľovi cestovné náklady.

Mladí pracovníci

| — | Na projekte pracujú ľudia mladší ako 18 rokov. |
| --- | --- |

—

Na projekte pracujú ľudia mladší ako 18 rokov.

V počiatočnej fáze projektu sa môže vykonať posúdenie práce s cieľom identifikovať a podrobnejšie posúdiť pracovné riziká.

Vo fáze realizácie projektov možno v pravidelných intervaloch uskutočňovať inšpekcie práce.

Primerané zmierňujúce opatrenia na riešenie vnímaných nedostatkov (napr. migrujúci pracovník je zamestnaný za rovnakých podmienok ako miestny pracovník a bol prijatý na základe postupu spravodlivého zamestnávania) a ukazovatele na podávanie správ o zlepšeniach (napr. zlepšené pracovné podmienky, podpora zraniteľných skupín).

Osobitná pozornosť sa môže venovať tomu, ako zhotovitelia, subdodávatelia a/alebo dodávatelia zaobchádzajú s pracovnou silou.

Implementujúci partner a predkladateľ projektu sa môžu pred vyplatením finančných prostriedkov dohodnúť na ustanoveniach, ktorými sa zabezpečujú minimálne prijateľné normy, a tie sa potom môžu k spokojnosti implementujúceho partnera začleniť do zmluvnej dokumentácie.

Ochrana zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosť a ochrana. V rámci tohto sociálneho aspektu bude implementujúci partner overovať, či majú predkladatelia projektov/koneční prijímatelia na ochranu a podporu zdravia, bezpečnosti a ochrany pracovníkov zavedené primerané plány riadenia a opatrenia, ktorými sa počas celého trvania projektu zabezpečujú bezpečné a zdravé pracovné podmienky a riešia bezpečnostné riziká pre projektom ovplyvnené spoločenstvá a spotrebiteľov, ktoré vyplývajú z pravidelných aj nepravidelných činností.

Implementujúci partner by mal napríklad overiť, či majú pracovníci počas realizácie projektu k dispozícii primerané prostriedky na zabezpečenie ochrany, či sú zavedené postupy na riešenie zdravotných a bezpečnostných problémov, prípadne či existujú mechanizmy finančnej kompenzácie, a vyžadovať od predkladateľa projektu/konečného prijímateľa, aby to zabezpečil.

Implementujúci partner osobitne overí, či má konečný prijímateľ zavedené, primerane k rozsahu, prípadne typu projektu:

| — | posudzovanie rizík na vyhodnotenie hrozieb a nepriaznivých vplyvov na ochranu zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosť a ochranu počas projektových činností, |
| --- | --- |

—

posudzovanie rizík na vyhodnotenie hrozieb a nepriaznivých vplyvov na ochranu zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosť a ochranu počas projektových činností,

| — | plán riadenia zdravia, bezpečnosti a ochrany, ktorý by sa mal pravidelne aktualizovať, |
| --- | --- |

—

plán riadenia zdravia, bezpečnosti a ochrany, ktorý by sa mal pravidelne aktualizovať,

| — | primerané osobné ochranné prostriedky pre pracovníkov na zabezpečenie ich ochrany počas realizácie projektu. Každá osoba prítomná na miestach realizácie projektu vrátane pracovníkov, návštevníkov, zákazníkov, klientov a subdodávateľov by mala byť primerane a bezplatne vybavená týmito prostriedkami v súlade s plánom riadenia zdravia, bezpečnosti a ochrany, |
| --- | --- |

—

primerané osobné ochranné prostriedky pre pracovníkov na zabezpečenie ich ochrany počas realizácie projektu. Každá osoba prítomná na miestach realizácie projektu vrátane pracovníkov, návštevníkov, zákazníkov, klientov a subdodávateľov by mala byť primerane a bezplatne vybavená týmito prostriedkami v súlade s plánom riadenia zdravia, bezpečnosti a ochrany,

| — | riadny dohľad počas celého trvania projektu, ktorým sa zaručuje zdravie, bezpečnosť a ochrana pracovníkov, |
| --- | --- |

—

riadny dohľad počas celého trvania projektu, ktorým sa zaručuje zdravie, bezpečnosť a ochrana pracovníkov,

| — | organizáciu reakcie na núdzové situácie počas projektových činností v spolupráci s miestnymi orgánmi a ovplyvnenými spoločenstvami s cieľom prijať efektívne opatrenia pre prípad mimoriadnych situácií, |
| --- | --- |

—

organizáciu reakcie na núdzové situácie počas projektových činností v spolupráci s miestnymi orgánmi a ovplyvnenými spoločenstvami s cieľom prijať efektívne opatrenia pre prípad mimoriadnych situácií,

| — | posudzovanie rizika prenosných ochorení vrátane ochorenia COVID-19 a vypracovanie plánu riadenia v prípade identifikácie ochorení typu COVID-19 počas skúmania projektu. |
| --- | --- |

—

posudzovanie rizika prenosných ochorení vrátane ochorenia COVID-19 a vypracovanie plánu riadenia v prípade identifikácie ochorení typu COVID-19 počas skúmania projektu.

| Príklady overovania v oblasti ochrany zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosti a ochrany |
| --- |
| Identifikované vplyvy a riziká | Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík | Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík |
| — | Významné vplyvy projektu na zdravie miestneho obyvateľstva. |

Príklady overovania v oblasti ochrany zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosti a ochrany

Identifikované vplyvy a riziká

Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík

Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík

—

Významné vplyvy projektu na zdravie miestneho obyvateľstva.

| — | Stredné alebo vysoké riziká v oblasti BOZP. |
| --- | --- |

—

Stredné alebo vysoké riziká v oblasti BOZP.

Posúdenie rizík v oblasti ochrany zdravia pri práci a/alebo verejného zdravia, bezpečnosti, prípadne ochrany, v podobe samostatných alebo širších posúdení a správ (napríklad správy o posúdení vplyvov na životné prostredie).

Vypracovanie a realizácia príslušných plánov riadenia zdravia a bezpečnosti vrátane plánov predchádzania núdzovým situáciám, pripravenosti a reakcie na ne, ako aj predchádzania ochoreniam a zamedzenia ich šírenia, plánov riadenia dopravy a bezpečnosti a riadenia prílivu pracovníkov; Súčasťou by mohla byť aj primeraná odborná príprava a kódexy správania pre bezpečnostné sily a všetky ostatné ustanovenia o riadení bezpečnosti na mieste.

Ochrana a začlenenie zraniteľných osôb a/alebo skupín. V rámci tohto sociálneho aspektu prijme implementujúci partner potrebné opatrenia na identifikovanie potenciálnych rizík a vplyvov projektu na život a živobytie zraniteľných, marginalizovaných alebo diskriminovaných osôb a skupín, ako aj domorodého obyvateľstva a na zabránenie týmto rizikám a vplyvom. Ak sa týmto vplyvom a rizikám nedá zabrániť, implementujúci partner prijme spoločne s predkladateľom projektu kroky na zmiernenie, minimalizovanie alebo efektívne kompenzovanie/nápravu takýchto vplyvov. Pri tomto overovaní by sa mal zohľadniť typ navrhovanej investície na podporu z InvestEU, pričom by sa malo prihliadnuť na to, čo je pre špecifické projekty relevantnejšie (napríklad sociálna infraštruktúra). V prípade potenciálnych vplyvov na domorodé obyvateľstvo bude implementujúci partner od predkladateľov projektov vyžadovať overenie ich prítomnosti v navrhovanej oblasti projektu alebo ich kolektívnej príslušnosti k navrhovanej oblasti projektu. V prípade ich prítomnosti zavedú predkladatelia projektov získavanie slobodného, predbežného a informovaného súhlasu a vypracujú primerané plány na zmiernenie a kompenzáciu vplyvov vrátane mechanizmov spoločného využívania výhod.

Implementujúci partner osobitne overí, či má konečný prijímateľ zavedené, primerane k rozsahu, prípadne typu projektu:

| — | primerané opatrenia na zabránenie rizikám a nepriaznivým vplyvom na zraniteľné osoby a/alebo skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím (napr. zabezpečenie rovnakého zaobchádzania a zabránenie vplyvom diskriminácie počas trvania projektu, prípadne ich minimalizáciu) a/alebo na minimalizáciu týchto rizík a nepriaznivých vplyvov, ktoré prijal predkladateľ projektu/konečný prijímateľ, |
| --- | --- |

—

primerané opatrenia na zabránenie rizikám a nepriaznivým vplyvom na zraniteľné osoby a/alebo skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím (napr. zabezpečenie rovnakého zaobchádzania a zabránenie vplyvom diskriminácie počas trvania projektu, prípadne ich minimalizáciu) a/alebo na minimalizáciu týchto rizík a nepriaznivých vplyvov, ktoré prijal predkladateľ projektu/konečný prijímateľ,

| — | v prípadoch, ktoré majú vplyv na domorodé obyvateľstvo, i) uspokojivý proces získavania slobodného, predbežného a informovaného súhlasu; ii) primeraný plán na zmierňovanie vplyvov a/alebo spoločné využívanie výhod s domorodými spoločenstvami; iii) podpísanú dohodu, ktorou sa potvrdzuje (podmienený alebo nepodmienený) súhlas domorodého obyvateľstva s projektom na základe súvisiaceho plánu (ktorý musí byť realistický a primerane finančne zabezpečený). |
| --- | --- |

—

v prípadoch, ktoré majú vplyv na domorodé obyvateľstvo, i) uspokojivý proces získavania slobodného, predbežného a informovaného súhlasu; ii) primeraný plán na zmierňovanie vplyvov a/alebo spoločné využívanie výhod s domorodými spoločenstvami; iii) podpísanú dohodu, ktorou sa potvrdzuje (podmienený alebo nepodmienený) súhlas domorodého obyvateľstva s projektom na základe súvisiaceho plánu (ktorý musí byť realistický a primerane finančne zabezpečený).

| Príklady overovania v oblasti ochrany a začlenenia zraniteľných osôb a/alebo skupín |
| --- |
| Identifikované vplyvy a riziká | Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík | Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík |
| — | Potenciálne neprimerané nepriaznivé vplyvy na zraniteľné skupiny vrátane domorodého obyvateľstva vyplývajúce z projektových činností a/alebo súvisiacich zariadení. |

Príklady overovania v oblasti ochrany a začlenenia zraniteľných osôb a/alebo skupín

Identifikované vplyvy a riziká

Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík

Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík

—

Potenciálne neprimerané nepriaznivé vplyvy na zraniteľné skupiny vrátane domorodého obyvateľstva vyplývajúce z projektových činností a/alebo súvisiacich zariadení.

| — | Projekt môže ešte viac prehĺbiť prekážky v oblasti prístupu k službám, ktorým čelia už marginalizované a vylúčené osoby a/alebo skupiny, ako napríklad ľudia so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

—

Projekt môže ešte viac prehĺbiť prekážky v oblasti prístupu k službám, ktorým čelia už marginalizované a vylúčené osoby a/alebo skupiny, ako napríklad ľudia so zdravotným postihnutím.

Sociálne posúdenie (samostatné alebo v rámci posudzovania vplyvov na životné prostredie) týkajúce sa typu, rozsahu, povahy a významnosti pozitívnych aj negatívnych vplyvov projektu na tieto osoby a/alebo skupiny (105).

Ak projekt ovplyvňuje domorodé obyvateľstvo, zaručí sa sociálne posúdenie prispôsobené kultúrnym a sociálno-ekonomickým špecifikám a citlivostiam domorodých spoločenstiev.

| — | Opatrenia na zabránenie negatívnym vplyvom, ako aj na ich minimalizovanie, zmiernenie alebo nápravu, prípadne na posilnenie pozitívnych účinkov na zraniteľné osoby a/alebo skupiny vrátane identifikovania príležitostí a opatrení na podporu spoločného využívania výhod ovplyvnenými spoločenstvami vrátane týchto skupín. |
| --- | --- |

—

Opatrenia na zabránenie negatívnym vplyvom, ako aj na ich minimalizovanie, zmiernenie alebo nápravu, prípadne na posilnenie pozitívnych účinkov na zraniteľné osoby a/alebo skupiny vrátane identifikovania príležitostí a opatrení na podporu spoločného využívania výhod ovplyvnenými spoločenstvami vrátane týchto skupín.

| — | Ak má operácia vplyv na domorodé obyvateľstvo, mali by byť k dispozícii:






  i) | uspokojivý proces získavania slobodného, predbežného a informovaného súhlasu; |
| --- | --- | --- |

—

Ak má operácia vplyv na domorodé obyvateľstvo, mali by byť k dispozícii:

i)

uspokojivý proces získavania slobodného, predbežného a informovaného súhlasu;

| ii) | primeraný plán zmierňovania vplyvov a/alebo spoločného využívania výhod so spoločenstvami implementujúceho partnera a |
| --- | --- |

ii)

primeraný plán zmierňovania vplyvov a/alebo spoločného využívania výhod so spoločenstvami implementujúceho partnera a

| iii) | podpísaná dohoda, ktorou sa potvrdzuje (podmienený alebo nepodmienený) súhlas domorodého obyvateľstva s projektom na základe súvisiaceho plánu, ktorý musí byť realistický a primerane finančne zabezpečený. |
| --- | --- |

iii)

podpísaná dohoda, ktorou sa potvrdzuje (podmienený alebo nepodmienený) súhlas domorodého obyvateľstva s projektom na základe súvisiaceho plánu, ktorý musí byť realistický a primerane finančne zabezpečený.

Rodová rovnosť. V prípade projektov s identifikovanými potenciálnymi nepriaznivými vplyvmi a rizikami v oblasti rovnosti medzi ženami a mužmi bude implementujúci partner od predkladateľa projektu vyžadovať podrobnejšie posúdenie potenciálneho vplyvu investícií na ženy aj mužov, aby bolo možné upriamiť pozornosť na prevažujúce nerovnosti, rozdiely v odmeňovaní, diskrimináciu, výzvy, zraniteľnosti a inak skryté riziká škôd, ktoré môžu vyplynúť z operácie.

Od predkladateľa projektu sa bude vyžadovať aj identifikácia všetkých možných a relevantných rodovo citlivých nápravných opatrení na efektívne predchádzanie všetkým formám násilia a obťažovania vrátane sexuálneho obťažovania, vykorisťovania a zneužívania, rodovo podmieneného násilia, šikany, zastrašovania a/alebo zneužívania a na ich riešenie. Medzi tieto opatrenia môžu okrem iného patriť: i) vypracovanie podpornej organizačnej kultúry, v ktorej sa oznamovanie rodovo podmieneného násilia, prípadne sexuálneho obťažovania, vykorisťovania a zneužívania, berie vážne; ii) zavedenie mechanizmov podávania sťažností dostupných pre pracovníkov, používateľov služieb a spoločenstvá na oznamovanie incidentov alebo obáv v súvislosti s rodovo podmieneným násilím, ako aj so sexuálnym obťažovaním, s vykorisťovaním a so zneužívaním; a iii) zabezpečovanie odbornej prípravy a činnosti zvyšovania informovanosti zamestnancov a externých zainteresovaných strán, v rámci ktorých sa oboznámia s nulovou toleranciou spoločnosti vo vzťahu k rodovo podmienenému násiliu, ako aj sexuálnemu obťažovaniu, vykorisťovaniu a zneužívaniu a s tým, čo zahŕňajú.

Implementujúci partner osobitne overí, či má predkladateľ projektu/konečný prijímateľ zavedené, primerane k rozsahu, prípadne typu projektu:

| — | počas celého trvania projektu politiky a postupy na zabezpečenie rovnakého zaobchádzania so ženami a s mužmi, predchádzanie rodovo podmienenému násiliu a obťažovaniu, ako aj všetkým formám rodovej diskriminácie. Tieto politiky a postupy môžu zahŕňať podnikovú politiku v oblasti rodu, diverzity a inklúzie, do ktorej patria rodovo podmienené násilie a obťažovanie, a to buď ako samostatná politika, alebo politika začlenená do všeobecnejších politík, |
| --- | --- |

—

počas celého trvania projektu politiky a postupy na zabezpečenie rovnakého zaobchádzania so ženami a s mužmi, predchádzanie rodovo podmienenému násiliu a obťažovaniu, ako aj všetkým formám rodovej diskriminácie. Tieto politiky a postupy môžu zahŕňať podnikovú politiku v oblasti rodu, diverzity a inklúzie, do ktorej patria rodovo podmienené násilie a obťažovanie, a to buď ako samostatná politika, alebo politika začlenená do všeobecnejších politík,

| — | primerané opatrenia reakcie na prípady akejkoľvek formy násilia, ako sú rodovo podmienené násilie, zastrašovanie, vykorisťovanie, šikana, obťažovanie vrátane sexuálneho obťažovania a/alebo zneužívanie. |
| --- | --- |

—

primerané opatrenia reakcie na prípady akejkoľvek formy násilia, ako sú rodovo podmienené násilie, zastrašovanie, vykorisťovanie, šikana, obťažovanie vrátane sexuálneho obťažovania a/alebo zneužívanie.

| Príklad overovania v oblasti rodovej rovnosti |
| --- |
| Identifikované vplyvy a riziká | Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík | Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík |
| — | Projektom sa prehlbuje zraniteľnosť žien spôsobovaná problémami ako diskriminácia, sociálne postoje a marginalizácia pri rozhodovaní. |

Príklad overovania v oblasti rodovej rovnosti

Identifikované vplyvy a riziká

Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík

Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík

—

Projektom sa prehlbuje zraniteľnosť žien spôsobovaná problémami ako diskriminácia, sociálne postoje a marginalizácia pri rozhodovaní.

| — | Diskriminácia a nerovnosť príležitostí pracovníkov pracujúcich na projekte a riziko rodovo podmieneného, ako aj sexuálneho obťažovania, vykorisťovania a zneužívania v súvislosti s projektom. |
| --- | --- |

—

Diskriminácia a nerovnosť príležitostí pracovníkov pracujúcich na projekte a riziko rodovo podmieneného, ako aj sexuálneho obťažovania, vykorisťovania a zneužívania v súvislosti s projektom.

Na účely posúdenia vplyvu operácie na ženy a mužov, ako aj na rodové vzťahy (hospodárske a sociálne vzťahy medzi mužmi a ženami, ktoré vytvárajú a posilňujú sociálne inštitúcie), možno vykonať rodovú analýzu.

| — | Akčný plán pre rodovú rovnosť alebo podobný dokument, v ktorom sa stanovujú zásahy na riešenie rodovej nerovnosti a plnenie rôznych potrieb žien a mužov. |
| --- | --- |

—

Akčný plán pre rodovú rovnosť alebo podobný dokument, v ktorom sa stanovujú zásahy na riešenie rodovej nerovnosti a plnenie rôznych potrieb žien a mužov.

| — | Rodovo responzívne plány riadenia a zmysluplné zapájanie žien do navrhovania a realizácie projektov. |
| --- | --- |

—

Rodovo responzívne plány riadenia a zmysluplné zapájanie žien do navrhovania a realizácie projektov.

| — | Vypracovanie efektívnych systémov, politík a kódexu správania na zmiernenie rizík rodovo podmieneného násilia, ako aj sexuálneho obťažovania, vykorisťovania a zneužívania. |
| --- | --- |

—

Vypracovanie efektívnych systémov, politík a kódexu správania na zmiernenie rizík rodovo podmieneného násilia, ako aj sexuálneho obťažovania, vykorisťovania a zneužívania.

Nadobúdanie a vyvlastňovanie pôdy. Pri projektoch, v prípade ktorých sa vyžaduje nadobúdanie alebo vyvlastňovanie pôdy, získa implementujúci partner od predkladateľa relevantné informácie o zlučiteľnosti projektu s platnými vnútroštátnymi alebo regionálnymi právnymi predpismi o nadobúdaní, prípadne vyvlastňovaní pôdy.

Pri projektoch, ktoré ovplyvňujú využívanie prírodných zdrojov spoločenstvami alebo prístup spoločenstiev k prírodným zdrojom, by mal implementujúci partner v dostupných správach (napríklad v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie) overiť, či sú tieto vplyvy riadne posúdené a zmiernené. Ak sa tieto vplyvy nezohľadnili, implementujúci partneri by mali požiadať predkladateľov projektov o vykonanie príslušných posúdení.

Pri projektoch, v prípade ktorých sa vyžaduje vysídlenie osôb, ktoré obývajú alebo inak využívajú pôdu, prípadne nehnuteľnosť, bez oficiálneho nároku, ako sú napríklad obyvatelia slumov alebo squatteri, implementujúci partner overí, či má predkladateľ projektu/konečný prijímateľ zavedené, primerane k rozsahu, prípadne typu projektu:

| — | zdokumentovaný prístup, na základe ktorého sa bude vysídľovanie uskutočňovať, podmienky vykonávania a monitorovania, ktoré sa majú prijať na zabezpečenie vykonávania procesu v súlade s platnými vnútroštátnymi alebo regionálnymi právnymi predpismi o nadobúdaní a/alebo vyvlastňovaní pôdy, Chartou základných práv EÚ (článkom 17), Európskou sociálnou chartou (najmä s článkom 31 a článkom 34 ods. 3) a Európskym pilierom sociálnych práv (so zásadou 19). |
| --- | --- |

—

zdokumentovaný prístup, na základe ktorého sa bude vysídľovanie uskutočňovať, podmienky vykonávania a monitorovania, ktoré sa majú prijať na zabezpečenie vykonávania procesu v súlade s platnými vnútroštátnymi alebo regionálnymi právnymi predpismi o nadobúdaní a/alebo vyvlastňovaní pôdy, Chartou základných práv EÚ (článkom 17), Európskou sociálnou chartou (najmä s článkom 31 a článkom 34 ods. 3) a Európskym pilierom sociálnych práv (so zásadou 19).

| Príklady overovania v oblasti nadobúdania pôdy a nedobrovoľného presídľovania |
| --- |
| Identifikované vplyvy a riziká | Možné ďalšie posudzovanie v prípade identifikovania rizík | Potenciálne zmierňujúce opatrenia v prípade identifikovania rizík |
| Fyzické alebo ekonomické vysídlenie osôb bez právneho nároku na pôdu, squatterov alebo obyvateľov slumov. | V niektorých prípadoch môže byť na určenie počtu osôb, ktoré sa majú vysídliť, ktorých živobytie bude ovplyvnené a ktorých majetok sa má kompenzovať, potrebné vykonať sčítanie (106) a sociálno-ekonomický referenčný prieskum (107). | Zmierňujúce a/alebo kompenzačné opatrenia (potenciálne v podobe akčného plánu) s cieľom zabezpečiť obnovu a v ideálnom prípade zlepšenie aspoň životných podmienok osôb ovplyvnených projektom. |

Príklady overovania v oblasti nadobúdania pôdy a nedobrovoľného presídľovania

Identifikované vplyvy a riziká

Možné ďalšie posudzovanie v prípade identifikovania rizík

Potenciálne zmierňujúce opatrenia v prípade identifikovania rizík

Fyzické alebo ekonomické vysídlenie osôb bez právneho nároku na pôdu, squatterov alebo obyvateľov slumov.

V niektorých prípadoch môže byť na určenie počtu osôb, ktoré sa majú vysídliť, ktorých živobytie bude ovplyvnené a ktorých majetok sa má kompenzovať, potrebné vykonať sčítanie (106) a sociálno-ekonomický referenčný prieskum (107).

Zmierňujúce a/alebo kompenzačné opatrenia (potenciálne v podobe akčného plánu) s cieľom zabezpečiť obnovu a v ideálnom prípade zlepšenie aspoň životných podmienok osôb ovplyvnených projektom.

Kultúrne dedičstvo. V rámci tohto sociálneho aspektu implementujúci partner zabezpečí, aby predkladateľ projektu/konečný prijímateľ začlenil do svojich operácií riadenie kultúrneho dedičstva s cieľom zabrániť nepriaznivým vplyvom svojich projektov/činností na kultúrne dedičstvo alebo tieto vplyvy zmierniť. Ak nie je možné týmto vplyvom zabrániť, implementujúci partner zavedie požiadavky na podporu ochrany kultúrneho dedičstva pred nepriaznivými vplyvmi operácií v rámci Programu InvestEU, ktoré budú spočívať v podpore posudzovania a riadenia vplyvov na kultúrne dedičstvo, rovnocenného spoločného využívania prínosov vyplývajúcich z využívania kultúrneho dedičstva, ako aj informovania o kultúrnom dedičstve a jeho oceňovania. Pri projektoch, v prípade ktorých sa vyžaduje posudzovanie vplyvov na životné prostredie, by sa mali vplyvy na hmotné kultúrne dedičstvo (napr. fyzické kultúrne zdroje) riešiť v procese povoľovania, pričom tieto informácie by mali byť k dispozícii v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie.

Na tento účel implementujúci partner overí, či má predkladateľ projektu/konečný prijímateľ zavedené:

| — | posúdenie vplyvov projektu na hmotné a/alebo nehmotné kultúrne dedičstvo, ako aj posúdenie významu kultúrneho dedičstva, |
| --- | --- |

—

posúdenie vplyvov projektu na hmotné a/alebo nehmotné kultúrne dedičstvo, ako aj posúdenie významu kultúrneho dedičstva,

| — | stanovisko príslušného orgánu zodpovedného za kultúrne dedičstvo a potvrdenie o konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami, |
| --- | --- |

—

stanovisko príslušného orgánu zodpovedného za kultúrne dedičstvo a potvrdenie o konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami,

| — | zmierňujúce opatrenia a vykonanie postupu a programu pre náhodné nálezy. |
| --- | --- |

—

zmierňujúce opatrenia a vykonanie postupu a programu pre náhodné nálezy.

| Príklady overovania v oblasti kultúrneho dedičstva |
| --- |
| Identifikované vplyvy a riziká | Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík | Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík |
| — | Operácia spočíva v rozsiahlych vykopávkach, demoláciách, premiestňovaní zeminy, zaplavení alebo iných zmenách fyzického prostredia. |

Príklady overovania v oblasti kultúrneho dedičstva

Identifikované vplyvy a riziká

Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík

Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík

—

Operácia spočíva v rozsiahlych vykopávkach, demoláciách, premiestňovaní zeminy, zaplavení alebo iných zmenách fyzického prostredia.

| — | Operácia sa uskutočňuje v lokalite kultúrneho dedičstva uznanej krajinou operácie alebo v jej blízkosti. |
| --- | --- |

—

Operácia sa uskutočňuje v lokalite kultúrneho dedičstva uznanej krajinou operácie alebo v jej blízkosti.

| — | Operácia má nepriaznivé vplyvy na kultúru, poznatky a zvyklosti miestnych spoločenstiev. |
| --- | --- |

—

Operácia má nepriaznivé vplyvy na kultúru, poznatky a zvyklosti miestnych spoločenstiev.

Odborné posúdenie významu kultúrneho dedičstva, požiadavky vnútroštátnych právnych predpisov a príslušných medzinárodných dohovorov, výsledky konzultácií s ovplyvnenými spoločenstvami.

Posúdenie a zmiernenie vplyvov na kultúrne dedičstvo sa bude uskutočňovať v súlade s príslušnými ustanoveniami vnútroštátnych a/alebo miestnych zákonov, predpisov a s plánmi riadenia chráneného územia, vnútroštátnymi povinnosťami vyplývajúcimi z medzinárodného práva a medzinárodne akceptovaných osvedčených postupov.

| — | Primerané zmierňujúce opatrenia na zníženie a zmiernenie všetkých nepriaznivých vplyvov na kultúrne dedičstvo spolu s harmonogramom vykonávania a potrebným rozpočtom na tieto opatrenia. |
| --- | --- |

—

Primerané zmierňujúce opatrenia na zníženie a zmiernenie všetkých nepriaznivých vplyvov na kultúrne dedičstvo spolu s harmonogramom vykonávania a potrebným rozpočtom na tieto opatrenia.

| — | Zavedenie pravidiel riadenia náhodných nálezov. |
| --- | --- |

—

Zavedenie pravidiel riadenia náhodných nálezov.

| — | Postupy a systémy na riadenie kultúrneho dedičstva primerané operáciám a kultúrnemu dedičstvu. |
| --- | --- |

—

Postupy a systémy na riadenie kultúrneho dedičstva primerané operáciám a kultúrnemu dedičstvu.

| — | Začlenenie aspektov riadenia kultúrneho dedičstva do všetkých príslušných operačných plánov a postupov, ako sú systémy povoľovania vykopávok, politiky v oblasti ľudských zdrojov, postupy v oblasti zdravia a bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

Začlenenie aspektov riadenia kultúrneho dedičstva do všetkých príslušných operačných plánov a postupov, ako sú systémy povoľovania vykopávok, politiky v oblasti ľudských zdrojov, postupy v oblasti zdravia a bezpečnosti.

Zapojenie zainteresovaných strán. V rámci tohto sociálneho aspektu implementujúci partner zabezpečí, aby sa do navrhovaných projektov zaviedli procesy zapájania zainteresovaných strán, ktoré sú primerané environmentálnym a sociálnym rizikám projektu. Tieto procesy by mali vychádzať z inkluzívneho a zo systematického prístupu ku konštruktívnemu zapájaniu zainteresovaných strán. Implementujúci partner posúdi, či predkladateľ projektu zainteresované strany v rámci environmentálneho rozhodovacieho procesu oslovil včas, keď sú ešte otvorené všetky možnosti na ich zmysluplný prínos a vyjadrenie názorov, záujmov a obáv, ktoré je potrebné zohľadniť s cieľom dospieť k optimálnemu výsledku.

Pri projektoch, ktorých sa týkajú zákonné požiadavky na účasť verejnosti, by mal implementujúci partner získať informácie o prebiehajúcich a plánovaných dialógoch medzi predkladateľom, ovplyvnenými spoločenstvami a ďalšími zainteresovanými stranami počas trvania projektu.

V prípade osobitne zložitých projektov alebo projektov predstavujúcich významné riziká sa môže vyžadovať zavedenie plánu zapájania zainteresovaných strán alebo rovnocenného zdokumentovaného procesu na identifikovanie hlavných zainteresovaných strán, ako aj zavedenie správnych foriem a úrovní zapájania.

Implementujúci partner osobitne overí, či má predkladateľ projektu/konečný prijímateľ zavedené, primerane k rozsahu, prípadne vplyvom projektu:

| — | preukazovanie, že príslušné informácie boli včas zverejnené, a to buď elektronicky, alebo inými vhodnými prostriedkami, s cieľom umožniť verejnosti jednoduchý a účinný prístup k týmto informáciám. Tieto informácie zahŕňajú účel projektu, jeho riziká, nepriaznivé vplyvy a príležitosti, proces zapájania zainteresovaných strán, mechanizmus podávania sťažností a v prípade potreby plánované verejné konzultácie, |
| --- | --- |

—

preukazovanie, že príslušné informácie boli včas zverejnené, a to buď elektronicky, alebo inými vhodnými prostriedkami, s cieľom umožniť verejnosti jednoduchý a účinný prístup k týmto informáciám. Tieto informácie zahŕňajú účel projektu, jeho riziká, nepriaznivé vplyvy a príležitosti, proces zapájania zainteresovaných strán, mechanizmus podávania sťažností a v prípade potreby plánované verejné konzultácie,

| — | podrobné ustanovenia týkajúce sa konzultačného procesu, a to aj v cezhraničných súvislostiach, ak je to potrebné, |
| --- | --- |

—

podrobné ustanovenia týkajúce sa konzultačného procesu, a to aj v cezhraničných súvislostiach, ak je to potrebné,

| — | zhrnutie výsledkov celkového konzultačného procesu a spôsob ich začlenenia alebo iné riešenie, ako sa uvádza v rozhodnutí (rozhodnutiach) príslušných orgánov, čím sa splnia požiadavky stanovené v právnom rámci EÚ, |
| --- | --- |

—

zhrnutie výsledkov celkového konzultačného procesu a spôsob ich začlenenia alebo iné riešenie, ako sa uvádza v rozhodnutí (rozhodnutiach) príslušných orgánov, čím sa splnia požiadavky stanovené v právnom rámci EÚ,

| — | plán zapájania zainteresovaných strán alebo rovnocenný zdokumentovaný proces, v ktorom sa stanovujú stratégie zapájania zainteresovaných strán. Tento dokument by sa mal v priebehu realizácie projektu v prípade akýchkoľvek zmien aktualizovať, |
| --- | --- |

—

plán zapájania zainteresovaných strán alebo rovnocenný zdokumentovaný proces, v ktorom sa stanovujú stratégie zapájania zainteresovaných strán. Tento dokument by sa mal v priebehu realizácie projektu v prípade akýchkoľvek zmien aktualizovať,

| — | dostupnosť efektívneho mechanizmu podávania sťažností, prostredníctvom ktorého môžu zainteresované strany vyjadriť svoje obavy a prostredníctvom ktorého sa zabezpečí proces riadneho vybavovania sťažností a v prípade potreby aj dôvernosť a ochranné opatrenia, |
| --- | --- |

—

dostupnosť efektívneho mechanizmu podávania sťažností, prostredníctvom ktorého môžu zainteresované strany vyjadriť svoje obavy a prostredníctvom ktorého sa zabezpečí proces riadneho vybavovania sťažností a v prípade potreby aj dôvernosť a ochranné opatrenia,

| — | plánované opatrenia na preskúmanie všetkých podaní týkajúcich sa nezákonného alebo zneužívajúceho konania, ktoré má vplyv na zainteresované strany. Mali by sa prijať primerané opatrenia, v prípade potreby aj vrátane oznamovania príslušným orgánom, aby sa zabránilo opakovaniu takéhoto konania. |
| --- | --- |

—

plánované opatrenia na preskúmanie všetkých podaní týkajúcich sa nezákonného alebo zneužívajúceho konania, ktoré má vplyv na zainteresované strany. Mali by sa prijať primerané opatrenia, v prípade potreby aj vrátane oznamovania príslušným orgánom, aby sa zabránilo opakovaniu takéhoto konania.

| Príklady overovania v oblasti zapojenia zainteresovaných strán |
| --- |
| Identifikované vplyvy a riziká | Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík | Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík |
| — | Významné vplyvy na životné prostredie a/alebo sociálnu oblasť, ktoré si vyžadujú zverejnenie informácií o projekte a/alebo účasť verejnosti. |

Príklady overovania v oblasti zapojenia zainteresovaných strán

Identifikované vplyvy a riziká

Príklady možného ďalšieho posudzovania v prípade identifikovania rizík

Príklady potenciálnych zmierňujúcich opatrení v prípade identifikovania rizík

—

Významné vplyvy na životné prostredie a/alebo sociálnu oblasť, ktoré si vyžadujú zverejnenie informácií o projekte a/alebo účasť verejnosti.

| — | Operácia predstavuje veľké riziká poškodenia dobrého mena, vyvoláva nesúhlas miestnych spoločenstiev alebo sa v jej prípade vedú právne spory. |
| --- | --- |

—

Operácia predstavuje veľké riziká poškodenia dobrého mena, vyvoláva nesúhlas miestnych spoločenstiev alebo sa v jej prípade vedú právne spory.

Okrem zákonných požiadaviek môže byť osvedčeným postupom aj vykonanie analýzy zainteresovaných strán s cieľom identifikovať, analyzovať a zdokumentovať rôzne zainteresované strany, ktoré budú alebo pravdepodobne budú priamo či nepriamo, pozitívne alebo negatívne, ovplyvnené projektom a ktoré môžu mať o projekt záujem, prípadne naň môžu mať vplyv (iné zainteresované strany). Toto možno uskutočniť v rámci procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie.

| — | V prípade zložitých a rizikových projektov plán zapájania zainteresovaných strán alebo rovnocenný dokument, v ktorom sa opisuje celý proces zapájania zainteresovaných strán do projektu, špecifikujú činnosti, stanovujú úlohy, zdroje a harmonogram a ktorý slúži počas celého trvania projektu ako usmerňovací dokument. |
| --- | --- |

—

V prípade zložitých a rizikových projektov plán zapájania zainteresovaných strán alebo rovnocenný dokument, v ktorom sa opisuje celý proces zapájania zainteresovaných strán do projektu, špecifikujú činnosti, stanovujú úlohy, zdroje a harmonogram a ktorý slúži počas celého trvania projektu ako usmerňovací dokument.

| — | Mechanizmus podávania sťažností na úrovni projektu na prijímanie a umožňovanie riešenia obáv a sťažností zainteresovaných strán počas celého trvania projektu. |
| --- | --- |

—

Mechanizmus podávania sťažností na úrovni projektu na prijímanie a umožňovanie riešenia obáv a sťažností zainteresovaných strán počas celého trvania projektu.

2.4.6.   Pozitívny program

Cieľom uvedeného procesu overovania udržateľnosti je zabezpečiť primerané preverenie projektov podporovaných z Fondu InvestEU s použitím minimálneho súboru sociálnych kritérií. Tento proces sa bude vykonávať v nesmierne rozmanitých súvislostiach, v ktorých budú predkladatelia projektov a finančné protistrany uplatňovať rôzne úrovne sociálneho posúdenia a projekty budú predstavovať rôznu mieru zložitosti sociálnych problémov.

Sociálne kritériá sa zameriavajú na identifikáciu, posúdenie a riadenie potenciálnych nepriaznivých vplyvov. Dôrazne sa však odporúča, aby predkladatelia projektov zvážili aj kontrolný zoznam pozitívneho programu pre potenciálne opatrenia, ktorými sa môže prispieť k posilňovaniu pozitívnych účinkov projektov. Použitie kontrolného zoznamu pozitívneho programu bude predstavovať dôrazne odporúčaný dobrovoľný krok vo všetkých scenároch (t. j. v prípade projektov nedosahujúcich aj presahujúcich prahovú hodnotu a v prípade všetkých kategórií rizík). Použitie kontrolného zoznamu pozitívneho programu bude pre operáciu predstavovať získanie dodatočných bodov (108).

Pozitívny program sa bude zameriavať na tieto tri kľúčové prvky:

Rodová rovnosť a posilnenie postavenia žien: Predkladatelia projektov/koneční prijímatelia spolupracujúci s implementujúcimi partnermi sa vyzývajú, aby pri plánovaní a navrhovaní projektov zvažovali odlišné potreby žien, mužov, dievčat a chlapcov. Takýmto plánovaním a navrhovaním projektov sa zabezpečia lepšie a udržateľnejšie operácie, ktorými sa dosiahne zlepšenie života väčšieho počtu ľudí, ako aj významný multiplikačný efekt. Touto rodovou optikou sa zlepšuje prístup k aktívam alebo službám poskytovaným prostredníctvom investícií, ako aj ich využívanie, a tým sa zvýši ich sociálna návratnosť.

K intenzívnejšiemu vplyvu môže napríklad prispieť pozornosť venovaná rodovému hľadisku v odvetví dopravy. Dlhé, nespoľahlivé alebo nebezpečné cestovanie do práce bráni ženám získavať lepšie platené formálne pracovné miesta, ktoré sa najčastejšie vyskytujú v komerčných a obchodných centrách, a vedie k tomu, že prijímajú horšie platené pracovné miesta v neformálnom odvetví alebo prácu na kratší pracovný čas, ktoré sú bližšie k ich domovu. V tomto prípade sa zohľadnením rodových otázok dosiahne intenzívnejšie využívanie dopravných služieb a ich vyššia efektívnosť. Takisto sa zabezpečí väčší výber pracovných miest pre ženy. Podobne aj v odvetví vodného hospodárstva existuje množstvo dôkazov o tom, že účasť žien na vedúcich pozíciách v oblasti miestneho zásobovania vodou a ako šíriteliek dobrých hygienických návykov prispieva k lepšej udržateľnosti systémov zásobovania vodou a sanitačných systémov.

Rozmanitosť pracovnej sily a účasť žien na podnikovom rozhodovaní môže významne ovplyvniť výkonnosť podnikov a návratnosť ich investícií. Spoločnosti s väčšou rodovou rozmanitosťou s väčšou pravdepodobnosťou dosiahnu finančnú návratnosť na vyššej úrovni, ako sú národné priemyselné mediány v ich odvetví. Z dôkazov ďalej vyplýva, že podniky a krajiny sú najúspešnejšie vtedy, keď dokážu čo najlepšie využívať inovatívnosť a tvorivosť žien aj mužov.

Implementujúci partneri by mali zvážiť najmä podporu:

| — | projektov, ktorých prvotným zámerom je riešiť rozpoznané rodové rozdiely alebo ktorých prijímateľmi sú v prevažnej miere ženy (napr. kliniky reprodukčného zdravia alebo podpora poľnohospodárok pri prístupe k úverom), |
| --- | --- |

—

projektov, ktorých prvotným zámerom je riešiť rozpoznané rodové rozdiely alebo ktorých prijímateľmi sú v prevažnej miere ženy (napr. kliniky reprodukčného zdravia alebo podpora poľnohospodárok pri prístupe k úverom),

| — | odvetvia, ktoré bude mať transformačný vplyv na rodovú rovnosť a úsporu času žien (napr. ekonomika starostlivosti, výskum rakoviny krčka maternice), |
| --- | --- |

—

odvetvia, ktoré bude mať transformačný vplyv na rodovú rovnosť a úsporu času žien (napr. ekonomika starostlivosti, výskum rakoviny krčka maternice),

| — | začlenenie špecifických vlastností do projektov v oblasti infraštruktúry s cieľom zabezpečiť rovnaký prístup žien aj mužov (napr. autobusové linky a cestovné poriadky prispôsobené vzorcom cestovania a potrebám žien pri cestovaní, rodovo citlivé architektonické alebo územné plánovanie), |
| --- | --- |

—

začlenenie špecifických vlastností do projektov v oblasti infraštruktúry s cieľom zabezpečiť rovnaký prístup žien aj mužov (napr. autobusové linky a cestovné poriadky prispôsobené vzorcom cestovania a potrebám žien pri cestovaní, rodovo citlivé architektonické alebo územné plánovanie),

| — | priame a nepriame vytváranie pracovných miest pre ženy. K tomu patria osobitné opatrenia na prilákanie žien do práce alebo odstránenie segregácie na trhu práce na úrovni predkladateľa a/alebo počas trvania prevádzkovania projektu (napr. zariadenia starostlivosti o deti, politiky rozmanitosti, ktoré idú nad rámec dodržiavania existujúcich právnych predpisov). |
| --- | --- |

—

priame a nepriame vytváranie pracovných miest pre ženy. K tomu patria osobitné opatrenia na prilákanie žien do práce alebo odstránenie segregácie na trhu práce na úrovni predkladateľa a/alebo počas trvania prevádzkovania projektu (napr. zariadenia starostlivosti o deti, politiky rozmanitosti, ktoré idú nad rámec dodržiavania existujúcich právnych predpisov).

Sociálne začlenenie: Predkladatelia projektov/koneční prijímatelia spolupracujúci s implementujúcimi partnermi sa vyzývajú, aby pri plánovaní a navrhovaní projektov zvážili podporu sociálneho začleňovania a rovnosti. Sociálne vylúčenie a chudoba sú v EÚ naďalej problémom (109). V súlade s globálnym záväzkom Agendy 2030 získajú všetky projekty, do ktorých sa premieta zásada „na nikoho nezabudnúť“, dodatočné body.

Implementujúci partneri by mali zvážiť najmä podporu projektov, v rámci ktorých sa propagujú:

| — | Cenová dostupnosť: cenovo dostupné služby alebo infraštruktúra určené pre zraniteľnejšie populácie alebo slúžiace na zvýšenie rovnosti prístupu (napr. ceny verejnej dopravy, mýto, sociálne bývanie, poplatky v zdravotníctve a/alebo vo vzdelávaní, kolaterál pre úver). |
| --- | --- |

—

Cenová dostupnosť: cenovo dostupné služby alebo infraštruktúra určené pre zraniteľnejšie populácie alebo slúžiace na zvýšenie rovnosti prístupu (napr. ceny verejnej dopravy, mýto, sociálne bývanie, poplatky v zdravotníctve a/alebo vo vzdelávaní, kolaterál pre úver).

| — | Prístupnosť a náprava nerovností: napojenie na verejné siete (napr. napojenie domácností zo znevýhodnených sociálno-ekonomických oblastí), náprava geografických nerovností v prístupe k službám, napríklad zdravotníctvu a vzdelávaniu, prepájanie izolovaných oblastí a riešenie nedostatkov v službách v oblastiach s nedostatočnou dostupnosťou služieb alebo skupinám v týchto oblastiach, napríklad bezplatná doprava do školy. |
| --- | --- |

—

Prístupnosť a náprava nerovností: napojenie na verejné siete (napr. napojenie domácností zo znevýhodnených sociálno-ekonomických oblastí), náprava geografických nerovností v prístupe k službám, napríklad zdravotníctvu a vzdelávaniu, prepájanie izolovaných oblastí a riešenie nedostatkov v službách v oblastiach s nedostatočnou dostupnosťou služieb alebo skupinám v týchto oblastiach, napríklad bezplatná doprava do školy.

| — | Nediskriminácia: zacielenie na osobitné skupiny, ktoré čelia prekážkam pri prístupe k službám, zavádzanie osobitných oparení na posilňovanie inklúzie (napr. prekonávanie sociálnych noriem, ktoré obmedzujú prístup k službám zdravotnej starostlivosti, zabezpečením prístupu k ženám-odborníčkam), prístupná infraštruktúra (napr. s cieľom umožniť prístup osobám so zdravotným postihnutím). |
| --- | --- |

—

Nediskriminácia: zacielenie na osobitné skupiny, ktoré čelia prekážkam pri prístupe k službám, zavádzanie osobitných oparení na posilňovanie inklúzie (napr. prekonávanie sociálnych noriem, ktoré obmedzujú prístup k službám zdravotnej starostlivosti, zabezpečením prístupu k ženám-odborníčkam), prístupná infraštruktúra (napr. s cieľom umožniť prístup osobám so zdravotným postihnutím).

Zvyšovanie odolnosti: Predkladatelia projektov/koneční prijímatelia spolupracujúci s implementujúcimi partnermi sa vyzývajú, aby podporili investície, ktorými sa zníži pravdepodobnosť budúcich otrasov a zvýši odolnosť spoločnosti voči nim v prípade ich výskytu. Frekvencia a intenzita takýchto otrasov vrátane pandémie, celosvetovej hospodárskej krízy, prírodných katastrof a dôsledkov zmeny klímy sa v priebehu rokov zintenzívnili. Ústredným prvkom prístupu k veľmi potrebnému zvyšovaniu odolnosti by malo byť zameranie na dobré životné podmienky a inkluzívnosť.

Implementujúci partneri by mali zvážiť najmä podporu projektov, v rámci ktorých sa propagujú:

| — | Sociálne inkluzívne opatrenia v oblasti klímy: zásada „na nikoho nezabudnúť“, ktorá sa plní tým, že sa zabezpečí, aby opatrenia v oblasti klímy propagovali inkluzívny a spravodlivý prechod na nízkouhlíkovú spoločnosť, a to aj v prípade tých, na ktorých má zmena klímy najväčší vplyv (napr. adaptácia na zmenu klímy, cenovo dostupné poistenie pre prípad nepriaznivej klímy, klimaticky inteligentné technológie pre poľnohospodárov a obnoviteľné zdroje energie zo systémov nenapojených na sieť atď.). |
| --- | --- |

—

Sociálne inkluzívne opatrenia v oblasti klímy: zásada „na nikoho nezabudnúť“, ktorá sa plní tým, že sa zabezpečí, aby opatrenia v oblasti klímy propagovali inkluzívny a spravodlivý prechod na nízkouhlíkovú spoločnosť, a to aj v prípade tých, na ktorých má zmena klímy najväčší vplyv (napr. adaptácia na zmenu klímy, cenovo dostupné poistenie pre prípad nepriaznivej klímy, klimaticky inteligentné technológie pre poľnohospodárov a obnoviteľné zdroje energie zo systémov nenapojených na sieť atď.).

| — | Odolnosť hospodárstva: budovanie kapacít na prekonanie neplánovaných otrasov investovaním do infraštruktúry v zemepisných oblastiach, ktoré sú zraniteľnejšie voči otrasom (t. j. oblasti viac vystavené otrasom a s menšou kapacitou zniesť ich), alebo v tých oblastiach, ktoré budú v budúcnosti pravdepodobne pod tlakom, a budovanie udržateľných ekosystémov súkromného sektora investovaním do finančného začleňovania a tvorby pracovných miest. |
| --- | --- |

—

Odolnosť hospodárstva: budovanie kapacít na prekonanie neplánovaných otrasov investovaním do infraštruktúry v zemepisných oblastiach, ktoré sú zraniteľnejšie voči otrasom (t. j. oblasti viac vystavené otrasom a s menšou kapacitou zniesť ich), alebo v tých oblastiach, ktoré budú v budúcnosti pravdepodobne pod tlakom, a budovanie udržateľných ekosystémov súkromného sektora investovaním do finančného začleňovania a tvorby pracovných miest.

2.4.7.   Podávanie správ a monitorovanie

Ako sa opisuje v kapitole 4, na konci procesu overovania bude musieť implementujúci partner predložiť investičnému výboru Fondu InvestEU zhrnutie overovania udržateľnosti, ktoré zahŕňa tieto kľúčové prvky:

| — | potvrdenie o kontrole dodržiavania právnych predpisov, |
| --- | --- |

—

potvrdenie o kontrole dodržiavania právnych predpisov,

| — | kategorizácia rizík v prípade priamo financovaných projektov presahujúcich prahovú hodnotu na základe posúdenia potenciálnych negatívnych vplyvov, |
| --- | --- |

—

kategorizácia rizík v prípade priamo financovaných projektov presahujúcich prahovú hodnotu na základe posúdenia potenciálnych negatívnych vplyvov,

| — | v prípade nízkorizikových projektov odôvodnenie nevykonania ďalšieho overovania, |
| --- | --- |

—

v prípade nízkorizikových projektov odôvodnenie nevykonania ďalšieho overovania,

| — | výsledok ďalšieho posudzovania vo fáze overovania a vypracovanie hodnotiacej tabuľky sociálnych vplyvov, |
| --- | --- |

—

výsledok ďalšieho posudzovania vo fáze overovania a vypracovanie hodnotiacej tabuľky sociálnych vplyvov,

| — | plány na riadenie identifikovaných rizík a vplyvov, ak sú potrebné, |
| --- | --- |

—

plány na riadenie identifikovaných rizík a vplyvov, ak sú potrebné,

| — | zhrnutie opatrení na posilnenie pozitívnych sociálnych vplyvov, ak je potrebné. |
| --- | --- |

—

zhrnutie opatrení na posilnenie pozitívnych sociálnych vplyvov, ak je potrebné.

Ďalšou kľúčovou fázou je monitorovanie vykonávané predkladateľom projektu, ktoré v prípade sociálneho rozmeru nepredstavuje jeden úkon, ale priebežný a iteratívny proces. Pri celkovom monitorovaní projektu je preto mimoriadne dôležité prihliadať na environmentálnu a sociálnu problematiku.

Ak implementujúci partner identifikuje významné vplyvy, ktoré môžu ovplyvniť sociálnu výkonnosť projektu, môže v spolupráci s predkladateľom projektu odporučiť zmierňujúce opatrenia (napríklad tie, ktoré sú uvedené v predchádzajúcich oddieloch) a získať podmienečné schválenie operácie. Niektoré požiadavky na monitorovanie môžu byť začlenené aj do zmluvnej dohody s konečným prijímateľom.

2.5.   Horizontálne ustanovenia pre tri rozmery

V tomto oddiele sa uvádzajú niektoré všeobecné odporúčania pre implementujúcich partnerov platné pre všetky tri rozmery. Tieto odporúčania sa týkajú: i) spôsobu posudzovania schopnosti predkladateľa projektu/konečného prijímateľa riešiť všetky aspekty zmeny klímy, životného prostredia a sociálnej oblasti opísané v tomto usmernení a ii) typu zmluvných dojednaní, s ktorými môže implementujúci partner v prípade potreby počítať.

2.5.1.   Schopnosť predkladateľa projektu

V procese náležitej starostlivosti v oblasti zmeny klímy, životného prostredia a sociálnej oblasti predstavuje jeden z najvýznamnejších faktorov, na základe ktorého sa určuje úspešnosť opatrenia alebo bezproblémové riadenie problematiky udržateľnosti, schopnosť predkladateľa projektu/konečného prijímateľa splniť všetky súvisiace požiadavky. Čím je predkladateľ projektu/konečný prijímateľ skúsenejší, tým väčšie sú šance, že je spôsobilý riešiť klimatické, environmentálne a sociálne vplyvy.

Pri zvažovaní schopnosti predkladateľa projektu/konečného prijímateľa môže implementujúci partner skontrolovať (110):

| — | či má predkladateľ projektu zavedené postupy a systémy na riešenie problematiky udržateľnosti, či sa jednoznačne zaviazal k efektívnemu využívaniu prírodných zdrojov, dodržiavaniu ľudských práv, rovnakému zaobchádzaniu a ďalším sociálnym aspektom, |
| --- | --- |

—

či má predkladateľ projektu zavedené postupy a systémy na riešenie problematiky udržateľnosti, či sa jednoznačne zaviazal k efektívnemu využívaniu prírodných zdrojov, dodržiavaniu ľudských práv, rovnakému zaobchádzaniu a ďalším sociálnym aspektom,

| — | či má predkladateľ projektu stanovené ciele v tejto oblasti, či je zapojené predstavenstvo a či sú záväzky uznané na organizačnej úrovni, |
| --- | --- |

—

či má predkladateľ projektu stanovené ciele v tejto oblasti, či je zapojené predstavenstvo a či sú záväzky uznané na organizačnej úrovni,

| — | či má predkladateľ projektu k dispozícii primerané nástroje na plnenie záväzkov, metódy a nástroje na posudzovanie rôznych vplyvov, či je schopný konať v prípade akýchkoľvek zistení, monitorovať ich a podávať o nich správy, |
| --- | --- |

—

či má predkladateľ projektu k dispozícii primerané nástroje na plnenie záväzkov, metódy a nástroje na posudzovanie rôznych vplyvov, či je schopný konať v prípade akýchkoľvek zistení, monitorovať ich a podávať o nich správy,

| — | či má predkladateľ projektu zavedený zosúladený alebo certifikovaný systém environmentálneho a sociálneho riadenia (ESMS) alebo jeho ekvivalent EMAS, prípadne normy ISO 14001, ISO 45001 alebo ich ekvivalent. Či sa systém ESMS kontroluje, |
| --- | --- |

—

či má predkladateľ projektu zavedený zosúladený alebo certifikovaný systém environmentálneho a sociálneho riadenia (ESMS) alebo jeho ekvivalent EMAS, prípadne normy ISO 14001, ISO 45001 alebo ich ekvivalent. Či sa systém ESMS kontroluje,

| — | či má dostatočný počet zamestnancov a finančné zdroje na riešenie problematiky udržateľnosti, |
| --- | --- |

—

či má dostatočný počet zamestnancov a finančné zdroje na riešenie problematiky udržateľnosti,

| — | záznamy o riešení aspektov udržateľnosti a spolupráci s implementujúcim partnerom. |
| --- | --- |

—

záznamy o riešení aspektov udržateľnosti a spolupráci s implementujúcim partnerom.

2.5.2.   Zmluvné dojednania

Pri vykonávaní náležitej starostlivosti v súvislosti s udržateľnosťou môže implementujúci partner dospieť k záveru, že: i) predkladateľ projektu/konečný prijímateľ musí prijať dodatočné opatrenia (napr. zaviesť systém ESMS, zmierňujúce opatrenia), alebo ii) niektoré licencie a povolenia možno predložiť až v neskoršej fáze, alebo iii) niektoré opatrenia sa musia monitorovať atď. V takom prípade môže implementujúci partner vykonať tieto opatrenia:

| — | zavedenie zmluvných doložiek a dohovorov, ktorých cieľom je zabezpečiť vykonávanie primeraných opatrení udržateľnosti a ukladať sankcie v prípade ich nedodržania alebo nevykonania. Môžu sa týkať:






  — | podmienok podpísania zmluvy, čiže pred podpísaním zmluvy o financovaní je potrebné dokončiť všetky nedoriešené aspekty, |
| --- | --- | --- |

—

zavedenie zmluvných doložiek a dohovorov, ktorých cieľom je zabezpečiť vykonávanie primeraných opatrení udržateľnosti a ukladať sankcie v prípade ich nedodržania alebo nevykonania. Môžu sa týkať:

—

podmienok podpísania zmluvy, čiže pred podpísaním zmluvy o financovaní je potrebné dokončiť všetky nedoriešené aspekty,

| — | podmienok vyplatenia finančných prostriedkov, čiže vyplatenie finančných prostriedkov možno uskutočniť až po splnení určitých podmienok, |
| --- | --- |

—

podmienok vyplatenia finančných prostriedkov, čiže vyplatenie finančných prostriedkov možno uskutočniť až po splnení určitých podmienok,

| — | osobitných dohovorov, čiže nedodržanie špecifických záväzkov môže mať za následok určitú sankciu, ktorá by v mimoriadnych prípadoch mohla vyústiť až do zrušenia financovania, |
| --- | --- |

—

osobitných dohovorov, čiže nedodržanie špecifických záväzkov môže mať za následok určitú sankciu, ktorá by v mimoriadnych prípadoch mohla vyústiť až do zrušenia financovania,

| — | zavedenia požiadaviek na monitorovanie projektu a podávanie správ o projekte (napr. vykonávanie preventívnych, nápravných, zmierňujúcich a kompenzačných opatrení, na základe ktorých sa zmiernia/odstránia/napravia negatívne vplyvy, podávanie správ o stave vykonávania rôznych opatrení a o výkonnosti udržateľnosti operácie, predkladanie informácií o vedených sporoch atď.). |
| --- | --- |

—

zavedenia požiadaviek na monitorovanie projektu a podávanie správ o projekte (napr. vykonávanie preventívnych, nápravných, zmierňujúcich a kompenzačných opatrení, na základe ktorých sa zmiernia/odstránia/napravia negatívne vplyvy, podávanie správ o stave vykonávania rôznych opatrení a o výkonnosti udržateľnosti operácie, predkladanie informácií o vedených sporoch atď.).

Tieto požiadavky musia byť jasne sformulované, aby sa zabránilo nedorozumeniam, pokiaľ ide o úlohy, obsah a očakávané výsledky predkladateľov projektov/konečných prijímateľov.

2.6.   Ekonomické hodnotenie operácií

Posúdenie vplyvov projektu na životné prostredie, sociálnu oblasť a zmenu klímy je súčasťou komplexnejšieho ekonomického hodnotenia, ktoré sa často vypracúva v prípade projektov verejne podporovaných z finančných prostriedkov EÚ.

Cieľom ekonomického hodnotenia je posúdiť, do akej miery investičný projekt prispieva k celkovému sociálnemu blahobytu a hospodárskemu rastu. Prihliada sa v ňom na prínosy a náklady, ktoré projekt prináša spoločnosti, a meria sa hodnota, ktorú projekt vytvára pre všetky zainteresované strany, s cieľom určiť, či je projekt prínosný pre spoločnosť ako celok.

Ekonomické hodnotenie možno využiť na klasifikovanie investičných projektov podľa ich sociálno-ekonomickej hodnoty a na jeho základe je možné prideľovať obmedzené dostupné finančné prostriedky a zdroje pre rôzne investície alebo možnosti spotreby. V závislosti od dostupných a identifikovateľných údajov o nákladoch na projekt a prínosoch projektu sa na vypracovanie ekonomického hodnotenia môžu využiť rôzne nástroje, napríklad analýza nákladov a prínosov (CBA), analýza efektívnosti nákladov (CEA), analýza najnižších nákladov (LCA) a v obmedzenejšej miere aj multikriteriálna analýza (MCA) (111).

V prípade operácií financovania a investičných operácií v rámci Programu InvestEU bude investičný výbor pri rozhodovaní o udelení záruky EÚ prihliadať na viaceré kritériá. Jedným z týchto kritérií bude miera, do akej projekt prispieva k udržateľnému rastu. Pri posudzovaní tohto kritéria sa môžu použiť výsledky ekonomického hodnotenia. Ak sa napríklad použije analýza CBA, ekonomická miera návratnosti bude ukazovateľom blahobytu vytvoreného projektom. V ostatných prípadoch možno ekonomickú výkonnosť projektu overiť porovnaním s referenčnými hodnotami.

V nasledujúcich oddieloch sa uvádzajú hlavné formy a existujúce postupy ekonomického hodnotenia. V prípade Programu InvestEU nepredstavuje analýza CBA nevyhnutnú podmienku, prijateľné sú aj alternatívne prístupy k ekonomickému hodnoteniu.

2.6.1.   Formy ekonomického hodnotenia

Analýza nákladov a prínosov (CBA) je uprednostňovaným prístupom k posudzovaniu investičných projektov, pretože ponúka spoľahlivý, objektívny a na dôkazoch založený analytický rámec na hodnotenie projektu. Analýza CBA vychádza z kvantifikácie očakávaných prínosov a nákladov projektu v peňažnom vyjadrení a zvyčajne sa využíva na hodnotenie celého radu verejných aj súkromných investícií. Ak prínosy prevažujú nad nákladmi v rozsahu, v akom očakávaná ekonomická miera návratnosti prekračuje minimálnu spoločenskú mieru návratnosti, projekt sa považuje za ekonomicky životaschopný.

Pri použití analýzy CBA sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie, sociálnu oblasť a zmenu klímy vykonáva v peňažnom vyjadrení (ak je peňažné vyjadrenie týchto vplyvov možné a opodstatnené) a má podobu položiek analýzy týkajúcich sa peňažných tokov (pozitívnych alebo negatívnych), na základe ktorých sa vypočítavajú ukazovatele ekonomickej výkonnosti vrátane ekonomickej miery návratnosti (112).

Analýza CBA má zvyčajne formu porovnania scenára „s projektom“ a „bez projektu“.

Analýza efektívnosti nákladov (CEA) sa odporúča vtedy, keď má projekt len jeden výstup a rozhodovacie subjekty chcú porovnať možnosti dosiahnutia toho istého cieľa, aj keď s rôznou intenzitou, za čo najnižšie náklady. Zvyčajne sa využíva pri malých projektoch alebo projektoch, ktoré netvoria samostatnú jednotku analýzy, ale sú skôr nevyhnutnou zložkou rozsiahlejšej investície, napríklad pri výbere technológií, nákupe zariadení alebo strojov, prípadne pri vypracúvaní špecifickej činnosti alebo programu. Analýza najnižších nákladov (LCA) sa používa, keď sa všetkými možnosťami dosiahne rovnaký výstup s rovnakou intenzitou, ale za rôzne náklady. V tomto prípade sa možnosti porovnajú na základe nákladov na životný cyklus.

Pri použití analýzy CEA (alebo LCA) sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie a zmenu klímy často nezačleňuje do ekonomickej analýzy, pretože sa nepovažuje za primerané typu a rozsahu/dôležitosti projektu (alebo pretože sa vplyvy považujú za ekvivalentné pre všetky zvažované možnosti projektu). V tomto prípade (alebo ak sa vôbec nevykonáva ekonomické hodnotenie) sa navrhuje tieto vplyvy posúdiť samostatne (v rámci posúdenia vplyvov projektu na životné prostredie, sociálnu oblasť a zmenu klímy na základe zásad opísaných v tomto usmernení). Ako alternatívny prístup možno výsledok efektívnosti nákladov (zvyčajne vo forme pomeru medzi nákladmi a výstupom) upraviť tak, aby zahŕňal kľúčové ekonomické externality projektu, ako sú emisie CO2 a emisie látok znečisťujúcich ovzdušie (ako sa to používa napríklad v odvetví energetiky). V prípade negatívneho výsledku možno tieto externality začleniť ako náklady (t. j. pridať do čitateľa do nákladovej efektívnosti).

Multikriteriálna analýza (MCA) je nástrojom na informovanie rozhodovacích subjektov o rozsahu, v ktorom sú projekt a jeho možnosti vhodné pre všeobecný politický rámec a prispievajú k dosahovaniu cieľov politík. Zvyčajne sa využíva pri viacodvetvových projektoch alebo projektoch s množstvom výstupov/vplyvov, ktoré nie je vždy možné vyjadriť peňažne. Analýza MCA je vhodná najmä v plánovacej fáze cyklu vývoja projektu na vyhodnotenie rôznych investičných scenárov.

Pri použití analýzy MCA sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie, sociálnu oblasť a zmenu klímy vykonáva v kvantitatívnom a kvalitatívnom vyjadrení. Tieto vplyvy môžu byť stanovené ako ciele politiky, na základe ktorých sa používajú kritériá, vážené hodnoty a ukazovatele bodového hodnotenia (s cieľom posúdiť rozsah, v akom ich projekt pravdepodobne dosiahne). Pri metodike analýzy MCA sa môžu ako kritériá použiť aj kvantitatívne aspekty výkonnosti projektu. Jedným z kritérií môže byť napríklad peňažné posúdenie vplyvu na zmenu klímy, pričom sa môže vyžadovať minimálna hodnota. Takýmto spôsobom sa do analýzy MCA začlenia niektoré výstupy typické pre analýzu CBA.

2.6.2.   Existujúce postupy ekonomického hodnotenia

V oblasti politiky súdržnosti bola do nariadenia o EŠIF na obdobie 2014 – 2020 začlenená prísna povinnosť vykonať v prípade veľkých projektov analýzu nákladov a prínosov (CBA). Táto analýza CBA sa musí vykonať na základe metodiky opísanej v príručke Európskej komisie pre analýzu nákladov a prínosov investičných projektov (2014) (113). Na obdobie 2021 – 2027 sa navrhuje flexibilnejší a primeranejší prístup zlučiteľný s prístupom k ekonomickému hodnoteniu, ktorý využíva EIB, ale aj ďalší potenciálni implementujúci partneri (pozri ďalej). Nový prístup bude predstavený v nadchádzajúcej príručke Vademékum ekonomického hodnotenia, ktorej vydanie na začiatku roka 2021 pripravuje GR REGIO v spolupráci s ostatnými GR Komisie a s podporou nástroja JASPERS.

Účelom tejto príručky nebude nahradiť, ale doplniť, príručku Komisie z roku 2014 pre analýzu nákladov a prínosov, pričom má predstavovať zdroj použiteľný v rôznych fondoch v rámci finančného výhľadu na obdobie 2021 – 2027. Hoci analýza CBA naďalej zostane predvoleným nástrojom hodnotenia niekoľkých iniciatív financovaných z prostriedkov Komisie, pre osobitné okolnosti sa navrhujú aj iné nástroje.

V súvislosti s Programom InvestEU môžu niektorí potenciálni implementujúci partneri využívať pri svojom zvyčajnom procese hodnotenia projektov aj ekonomické hodnotenie, ako sa opisuje ďalej pri vzorke vybratých medzinárodných finančných inštitúcií.

| — | Európska investičná banka (EIB) vypracúva ekonomické hodnotenie projektov, ktoré financuje. Ako predvolenú metodiku na odhadnutie ekonomickej miery návratnosti projektu používa EIB analýzu CBA, v ktorej sa zohľadňujú širšie prínosy a náklady projektov pre spoločnosť vrátane environmentálnych externalít. EIB takisto používa analýzu CEA a najnovšie aj analýzu MCA, pri ktorej sa zohľadňujú meniace sa okolnosti v jednotlivých odvetviach. Posudzovanie vplyvov projektu na životné prostredie a sociálnu oblasť vychádza z noriem uverejnených v príručke environmentálnych a sociálnych postupov, ktorú banka vydala. Výsledky ekonomického hodnotenia sa začlenia do celkového hodnotiaceho rámca projektov, pre ktoré sa žiada o úver z EIB. V Ekonomickom hodnotení investičných projektov v EIB (2013) sa stanovujú metódy ekonomického hodnotenia, ktoré banka používa na posúdenie ekonomickej životaschopnosti projektov (114). |
| --- | --- |

—

Európska investičná banka (EIB) vypracúva ekonomické hodnotenie projektov, ktoré financuje. Ako predvolenú metodiku na odhadnutie ekonomickej miery návratnosti projektu používa EIB analýzu CBA, v ktorej sa zohľadňujú širšie prínosy a náklady projektov pre spoločnosť vrátane environmentálnych externalít. EIB takisto používa analýzu CEA a najnovšie aj analýzu MCA, pri ktorej sa zohľadňujú meniace sa okolnosti v jednotlivých odvetviach. Posudzovanie vplyvov projektu na životné prostredie a sociálnu oblasť vychádza z noriem uverejnených v príručke environmentálnych a sociálnych postupov, ktorú banka vydala. Výsledky ekonomického hodnotenia sa začlenia do celkového hodnotiaceho rámca projektov, pre ktoré sa žiada o úver z EIB. V Ekonomickom hodnotení investičných projektov v EIB (2013) sa stanovujú metódy ekonomického hodnotenia, ktoré banka používa na posúdenie ekonomickej životaschopnosti projektov (114).

| — | Prístup Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) k udržateľnosti zahŕňa začleňovanie environmentálnych a sociálnych požiadaviek do hodnotenia a realizovania všetkých projektov, ktoré banka financuje. Každý projekt financovaný bankou EBOR podlieha environmentálnemu a sociálnemu hodnoteniu dodržania environmentálnej a sociálnej politiky banky EBOR a súvisiacich požiadaviek na výkonnosť, ako aj dôležitých environmentálnych noriem EÚ. V januári 2019 začala okrem toho banka EBOR vykonávať aj ekonomické posúdenie projektov s vysokými emisiami skleníkových plynov. Vo všeobecnosti sa pri využití ekonomického posúdenia vykonáva aj analýza nákladov a prínosov, ak sa za určitých špecifických okolností nepovažuje za primeranejšiu analýza efektívnosti nákladov, ako sa opisuje v Metodike pre ekonomické posúdenie projektov EBOR s vysokými emisiami skleníkových plynov (2019) (115). |
| --- | --- |

—

Prístup Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) k udržateľnosti zahŕňa začleňovanie environmentálnych a sociálnych požiadaviek do hodnotenia a realizovania všetkých projektov, ktoré banka financuje. Každý projekt financovaný bankou EBOR podlieha environmentálnemu a sociálnemu hodnoteniu dodržania environmentálnej a sociálnej politiky banky EBOR a súvisiacich požiadaviek na výkonnosť, ako aj dôležitých environmentálnych noriem EÚ. V januári 2019 začala okrem toho banka EBOR vykonávať aj ekonomické posúdenie projektov s vysokými emisiami skleníkových plynov. Vo všeobecnosti sa pri využití ekonomického posúdenia vykonáva aj analýza nákladov a prínosov, ak sa za určitých špecifických okolností nepovažuje za primeranejšiu analýza efektívnosti nákladov, ako sa opisuje v Metodike pre ekonomické posúdenie projektov EBOR s vysokými emisiami skleníkových plynov (2019) (115).

| — | Podobne aj Severská investičná banka (NIB) skúma potenciálne vplyvy, ako aj environmentálne a sociálne riziká projektov v súlade so svojou politikou a usmerneniami v oblasti udržateľnosti (116). Banka skúma príslušné informácie predložené dlžníkmi, ako napríklad posúdenie vplyvov na životné prostredie a platné povolenia a licencie. Okrem udržateľnosti analyzuje banka NIB aj technickú a ekonomickú kvalitu projektov, a to na základe kvantitatívneho a kvalitatívneho posúdenia. |
| --- | --- |

—

Podobne aj Severská investičná banka (NIB) skúma potenciálne vplyvy, ako aj environmentálne a sociálne riziká projektov v súlade so svojou politikou a usmerneniami v oblasti udržateľnosti (116). Banka skúma príslušné informácie predložené dlžníkmi, ako napríklad posúdenie vplyvov na životné prostredie a platné povolenia a licencie. Okrem udržateľnosti analyzuje banka NIB aj technickú a ekonomickú kvalitu projektov, a to na základe kvantitatívneho a kvalitatívneho posúdenia.

2.6.3.   Odporúčania pre Program InvestEU

Využívanie analýzy CBA a/alebo ďalších metód ekonomického hodnotenia v rámci Programu InvestEU bude závisieť od zvyčajného procesu implementujúcich partnerov (súčasného alebo plánovaného) v oblasti hodnotenia projektov. Výber najprimeranejších nástrojov sa zvyčajne ponecháva na odborný úsudok implementujúceho partnera, ktorý pritom zohľadní dotknuté odvetvie, dostupnosť empirických údajov a zložitosť projektu.

Implementujúcim partnerom, ktorí (zatiaľ) nemajú zavedený prístup k vykonávaniu ekonomického hodnotenia ani postup na jeho vykonávanie (v rámci svojho zvyčajného procesu hodnotenia projektov), môže poskytnúť užitočný rámec nadchádzajúca príručka Vademékum ekonomického hodnotenia, ale aj ďalšie referenčné dokumenty uvedené v prílohe 4, v ktorých sa navrhujú najprimeranejšie metódy ekonomického hodnotenia podľa typov investície.

Ako už bolo uvedené v kapitole 2.2 o overení zohľadnenia problematiky zmeny klímy, odporúčaná metodika na peňažné ocenenie vplyvov na zmenu klímy vychádza z metodiky EIB pre uhlíkovú stopu. Táto metodika pozostáva z odhadnutia objemu emisií skleníkových plynov, ktoré sú dôsledkom projektu (alebo ktorým sa projektom zabráni), na základe primeraných emisných faktorov a z ich ocenenia na základe tieňovej ceny uhlíka.

Z hľadiska overenia zohľadnenia problematiky zmeny klímy je dôležité, aby ekonomická analýza projektu vychádzala z dôveryhodného základu zlučiteľného so všeobecným smerovaním politiky EÚ v oblasti klímy. Hoci sa pri stanovovaní tempa a povahy zmeny uplatňuje určitý odborný úsudok, podľa osvedčených postupov sa vyžadujú jednoznačné základné predpoklady. Konkrétne základný predpoklad spočívajúci v pokračovaní využívania činností s vysokou spotrebou uhlíka do roku 2050 sa s najväčšou pravdepodobnosťou nebude považovať za dôveryhodný.

Ako už bolo uvedené v kapitole 2.3 o overení zohľadnenia problematiky životného prostredia, peňažné ocenenie vplyvov na životné prostredie zvyčajne vychádza z prístupu celkovej ekonomickej hodnoty, ktorú možno odhadnúť rôznymi technikami a na základe externých odkazov. Pre niektoré špecifické vplyvy, ako napríklad hluk alebo znečistenie ovzdušia, sa v štúdiách dostupných v literatúre uvádzajú referenčné hodnoty za jednotlivé krajiny (jednotkové náklady). Tieto referenčné hodnoty možno využiť na peňažné vyjadrenie daných vplyvov (negatívnych aj pozitívnych), ktoré možno potom kvantifikovať a začleniť do procesu hodnotenia (117).

Peňažne vyjadrené vplyvy na životné prostredie a sociálnu oblasť (ak je to uskutočniteľné a primerané) a peňažne vyjadrené emisie skleníkových plynov, ktoré sú dôsledkom projektu (alebo ktorým sa projektom zabráni), by sa mali zvyčajne začleniť do ekonomického hodnotenia s cieľom určiť ekonomickú mieru návratnosti projektu alebo alternatívne relevantné ukazovatele (118), ktoré sa majú oznámiť investičnému výboru Fondu InvestEU.

2.7.   Financovanie podnikov na všeobecné účely

Ak transakcia financovania na všeobecné účely (119) získa nárok na podporu z Fondu InvestEU, pričom sa dodržia podmienky stanovené v nariadení o Programe InvestEU a v investičných usmerneniach (pokiaľ ide o riešenie politických priorít, doplnkovosti, zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných situácií atď.), na úrovniach presahujúcich prahovú hodnotu by sa mala uplatniť zjednodušená verzia overovania. V takom prípade nie je možné analyzovať žiadne konkrétne aktívum či účel, ani identifikovať a posúdiť ich vplyvy.

V tejto situácii by sa malo posudzovanie vykonávané implementujúcim partnerom zameriavať na: i) prístup konečného prijímateľa k začleňovaniu aspektov udržateľnosti do svojich procesov a ii) všeobecnú schopnosť konečného prijímateľa riadiť environmentálne a sociálne riziká.

V takýchto prípadoch sa implementujúcemu partnerovi odporúčajú tieto opatrenia:

| — | overenie pôsobenia konečného prijímateľa v odvetví, ktoré zvyčajne súvisí s vyššími environmentálnymi a sociálnymi rizikami, |
| --- | --- |

—

overenie pôsobenia konečného prijímateľa v odvetví, ktoré zvyčajne súvisí s vyššími environmentálnymi a sociálnymi rizikami,

| — | overenie toho, či má konečný prijímateľ zavedený systém ESMS vrátane politiky environmentálnej a sociálnej zodpovednosti a či je preukázateľne spôsobilý/schopný riadiť a riešiť príslušné klimatické, environmentálne alebo sociálne riziká a vplyvy (svojho podniku alebo operácií). Implementujúci partner môže skontrolovať napríklad:






  — | či sú zavedené organizačné štruktúry a postupy so stanovenými úlohami a povinnosťami a či je určený kvalifikovaný personál, a to aj v oblasti externej komunikácie, |
| --- | --- | --- |

—

overenie toho, či má konečný prijímateľ zavedený systém ESMS vrátane politiky environmentálnej a sociálnej zodpovednosti a či je preukázateľne spôsobilý/schopný riadiť a riešiť príslušné klimatické, environmentálne alebo sociálne riziká a vplyvy (svojho podniku alebo operácií). Implementujúci partner môže skontrolovať napríklad:

—

či sú zavedené organizačné štruktúry a postupy so stanovenými úlohami a povinnosťami a či je určený kvalifikovaný personál, a to aj v oblasti externej komunikácie,

| — | či sú k dispozícii finančné prostriedky na účinné vykonávanie zosúladeného alebo certifikovaného systému ESMS, ktorý je EMAS alebo spĺňa normu ISO 14001, ISO 45001 alebo ich ekvivalent, |
| --- | --- |

—

či sú k dispozícii finančné prostriedky na účinné vykonávanie zosúladeného alebo certifikovaného systému ESMS, ktorý je EMAS alebo spĺňa normu ISO 14001, ISO 45001 alebo ich ekvivalent,

| — | či systém ESMS podlieha externej kontrole, uvádza sa v poslednej audítorskej správe atď., |
| --- | --- |

—

či systém ESMS podlieha externej kontrole, uvádza sa v poslednej audítorskej správe atď.,

| — | v závislosti od konečného prijímateľa, ak je vypracovaná výročná správa, či v nej môže implementujúci partner overiť existenciu informácií o environmentálnych, sociálnych a riadiacich kritériách a ich rozsah/úroveň podrobností/primeranosť; |
| --- | --- |

—

v závislosti od konečného prijímateľa, ak je vypracovaná výročná správa, či v nej môže implementujúci partner overiť existenciu informácií o environmentálnych, sociálnych a riadiacich kritériách a ich rozsah/úroveň podrobností/primeranosť;

| — | overenie záznamov konečného prijímateľa o udržateľnosti:






  — | dodržiavanie právnych predpisov v oblasti životného prostredia a sociálnej oblasti, ktoré sú relevantné pre jeho činnosť a operácie (napríklad na základe prevádzkových licencií), |
| --- | --- | --- |

—

overenie záznamov konečného prijímateľa o udržateľnosti:

—

dodržiavanie právnych predpisov v oblasti životného prostredia a sociálnej oblasti, ktoré sú relevantné pre jeho činnosť a operácie (napríklad na základe prevádzkových licencií),

| — | minulé záznamy o nedodržaní zákonných požiadaviek v oblasti životného prostredia a sociálnej oblasti v posledných rokoch (120): akékoľvek pokuty a sankcie za porušovanie, havárie alebo incidenty, ktoré sa stali v posledných rokoch a mali za následok významné škody na životnom prostredí alebo vážne zranenia či úmrtia, odvolania/opravné prostriedky iniciované zainteresovanými stranami alebo inými tretími stranami (napr. náhodné úniky znečisťujúcich látok, požiare, pracovné úrazy atď.), |
| --- | --- |

—

minulé záznamy o nedodržaní zákonných požiadaviek v oblasti životného prostredia a sociálnej oblasti v posledných rokoch (120): akékoľvek pokuty a sankcie za porušovanie, havárie alebo incidenty, ktoré sa stali v posledných rokoch a mali za následok významné škody na životnom prostredí alebo vážne zranenia či úmrtia, odvolania/opravné prostriedky iniciované zainteresovanými stranami alebo inými tretími stranami (napr. náhodné úniky znečisťujúcich látok, požiare, pracovné úrazy atď.),

| — | akékoľvek sociálne problémy a vzťahy v spoločenstve, protesty verejnosti, sťažnosti, štrajky pracovníkov atď. |
| --- | --- |

—

akékoľvek sociálne problémy a vzťahy v spoločenstve, protesty verejnosti, sťažnosti, štrajky pracovníkov atď.

Rovnaký prístup možno zvážiť aj pri priamych kapitálových investíciách, ak bude tento typ zásahu možný v rámci dohodnutých finančných produktov začlenených do dohôd o záruke. Okrem už uvedeného sa bude pri priamych kapitálových investíciách takisto vyžadovať (podľa situácie):

| — | v prípade spoločností v systéme ETS (121), keď sú investície podporené z Fondu InvestEU < 30 %: musia sa aktívne nabádať, aby prijímali plány na zelenú transformáciu/dekarbonizáciu, |
| --- | --- |

—

v prípade spoločností v systéme ETS (121), keď sú investície podporené z Fondu InvestEU < 30 %: musia sa aktívne nabádať, aby prijímali plány na zelenú transformáciu/dekarbonizáciu,

| — | v prípade spoločností v systéme ETS, keď sú investície podporené z Fondu InvestEU > 30 %: musí sa od nich aktívne vyžadovať, aby prijímali plány na zelenú transformáciu/dekarbonizáciu. |
| --- | --- |

—

v prípade spoločností v systéme ETS, keď sú investície podporené z Fondu InvestEU > 30 %: musí sa od nich aktívne vyžadovať, aby prijímali plány na zelenú transformáciu/dekarbonizáciu.

3.   PRÍSTUP K OVEROVANIU UDRŽATEĽNOSTI PRI NEPRIAMYCH OPERÁCIÁCH FINANCOVANIA

V prípade sprostredkovaného financovania implementujúci partner neposudzuje priamo jednotlivé východiskové projekty či operácie. Je to tak preto, lebo medzi implementujúcim partnerom a konečným prijímateľom sa nachádza aspoň jeden finančný sprostredkovateľ (122). Okrem toho sa schvaľovací proces sprostredkovaného financovania líši od procesu pre priame financovanie (123). V tomto prípade sa jednotlivé financované východiskové projekty alebo činnosti (ďalej len „transakcie“ (124)) nepredkladajú na schválenie investičnému výboru.

V prípade sprostredkovaného financovania sa zodpovednosť za zabezpečenie udržateľnosti východiskových transakcií v rámci troch rozmerov deleguje na finančného sprostredkovateľa. Úroveň požiadaviek na overovanie bude závisieť od typu poskytovaného financovania, potenciálneho typu a úrovne rizika (125) východiskových transakcií a typu konečných prijímateľov (126).

3.1.   Všeobecné požiadavky na overovanie

Prístup k overovaniu udržateľnosti musí bez ohľadu na typ sprostredkovaných financií zahŕňať:

| — | posúdenie schopnosti finančného sprostredkovateľa a jeho systémov a/alebo postupov, ktoré vykoná implementujúci partner, v oblasti preverovania, posudzovania a riadenia environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík súvisiacich s jeho podnikateľskými činnosťami, a |
| --- | --- |

—

posúdenie schopnosti finančného sprostredkovateľa a jeho systémov a/alebo postupov, ktoré vykoná implementujúci partner, v oblasti preverovania, posudzovania a riadenia environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík súvisiacich s jeho podnikateľskými činnosťami, a

| — | súbor minimálnych požiadaviek na východiskové transakcie, primeraných úrovni rizík, ktoré predstavujú. |
| --- | --- |

—

súbor minimálnych požiadaviek na východiskové transakcie, primeraných úrovni rizík, ktoré predstavujú.

3.2.   Typy financovania

Sprostredkované financovanie sa týka najrôznejších typov financovania, ako aj finančných sprostredkovateľov s rôznymi podnikateľskými činnosťami. Preto je potrebné rozlišovať medzi rôznymi typmi sprostredkovania, keďže východiskové transakcie môžu vyvolať rôzne vplyvy a rôzne prístupy. Na určenie primeraného prístupu k overovaniu udržateľnosti by sa malo rozlišovať medzi týmito typmi sprostredkovaného financovania: i) infraštruktúrne fondy; ii) fondy neinvestujúce do infraštruktúry a iii) sprostredkované úverové linky alebo iné dlhové produkty zacielené na MSP, malé subjekty so strednou trhovou kapitalizáciou a iné oprávnené subjekty.

3.2.1.   Infraštruktúrne fondy

V prípade projektov v oblasti infraštruktúry je najväčšia pravdepodobnosť, že budú mať nepriaznivý vplyv na dané tri rozmery. Preto sú požiadavky na infraštruktúrne fondy prísnejšie.

Na základe celkových projektových investičných nákladov sa bude vyžadovať overovanie udržateľnosti východiskových projektov s celkovými nákladmi na projekt minimálne 10 miliónov EUR (bez DPH).

V takom prípade majú implementujúci partner a správca fondu rozdielne povinnosti.

3.2.1.1.   Požiadavky na implementujúceho partnera

Implementujúci partner musí v rámci náležitej starostlivosti posúdiť schopnosť správcu fondu uskutočňovať posudzovanie environmentálnych, sociálnych a klimatických aspektov v súlade so zásadami a s cieľmi overovania udržateľnosti podľa článku 8 ods. 5 a článku 8 ods. 6 nariadenia o Programe InvestEU (127).

Na tento účel musí implementujúci partner posúdiť, či je zavedený systém environmentálneho a sociálneho riadenia (ESMS) (128). Takisto musí skontrolovať tieto body týkajúce sa systému ESMS:

| — | investičné stratégie a politiky fondu, v ktorých sa prihliada na klimatické, environmentálne a sociálne faktory. Okrem toho musí overiť, či sú tieto investičné stratégie zosúladené s teplotným a adaptačným cieľom Parížskej dohody a zlučiteľné s prechodom na nízkouhlíkový rozvoj odolný voči zmene klímy, |
| --- | --- |

—

investičné stratégie a politiky fondu, v ktorých sa prihliada na klimatické, environmentálne a sociálne faktory. Okrem toho musí overiť, či sú tieto investičné stratégie zosúladené s teplotným a adaptačným cieľom Parížskej dohody a zlučiteľné s prechodom na nízkouhlíkový rozvoj odolný voči zmene klímy,

| — | organizačnú kapacitu a kompetenciu fondu vrátane kontroly toho, či správca fondu zabezpečil odborne pripravených, špecializovaných a angažovaných zamestnancov, |
| --- | --- |

—

organizačnú kapacitu a kompetenciu fondu vrátane kontroly toho, či správca fondu zabezpečil odborne pripravených, špecializovaných a angažovaných zamestnancov,

| — | zavedené postupy, ktoré sa majú v rámci fondu realizovať prostredníctvom procesu hodnotenia a monitorovania, s cieľom identifikovať a riadiť všetky riziká súvisiace s podporovanými operáciami, |
| --- | --- |

—

zavedené postupy, ktoré sa majú v rámci fondu realizovať prostredníctvom procesu hodnotenia a monitorovania, s cieľom identifikovať a riadiť všetky riziká súvisiace s podporovanými operáciami,

| — | proces náležitej starostlivosti v rámci fondu vrátane existujúcich nástrojov a postupov fondu na posudzovanie investičnej operácie a vypracovanie správy o výsledku náležitej starostlivosti pre riadiace orgány fondu, ako aj zlučiteľnosti so zásadami a s cieľom overovania udržateľnosti, |
| --- | --- |

—

proces náležitej starostlivosti v rámci fondu vrátane existujúcich nástrojov a postupov fondu na posudzovanie investičnej operácie a vypracovanie správy o výsledku náležitej starostlivosti pre riadiace orgány fondu, ako aj zlučiteľnosti so zásadami a s cieľom overovania udržateľnosti,

| — | primerané nástroje a procesy podávania správ a monitorovanie. |
| --- | --- |

—

primerané nástroje a procesy podávania správ a monitorovanie.

Ak implementujúci partner na základe uvedených kontrol nedospeje k žiadnym závažným výhradám k primeranosti systému ESMS fondu a spôsobilosti fondu v oblasti identifikovania a riadenia environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík východiskových investícií, môže sa spoľahnúť na posúdenie projektov podporených z Fondu InvestEU v rámci systému ESMS fondu.

Správca fondu bude musieť implementujúcemu partnerovi podať správu o výkonnosti východiskových projektov v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti. Implementujúci partner si vyhradzuje právo vyžiadať si od správcu fondu informácie (129) o jednotlivých projektoch s cieľom overiť, ako sa vo fonde vykonáva náležitá starostlivosť v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a v sociálnej oblasti.

Ak správca fondu nemá v čase, keď implementujúci partner vykonáva posudzovanie, zavedený systém ESMS alebo implementujúci partner zistí určité nedostatky (130), vo fonde sa bude musieť do prvého čerpania prostriedkov alebo najneskôr do uzávierky zaviesť primeraný systém ESMS alebo zlepšiť existujúci.

3.2.1.2.   Požiadavky na správcu fondu

V nasledujúcom oddiele sa opisuje prístup k vývoju systému ESMS odporúčaný pre správcov fondu.

Od správcu fondu sa očakáva zavedenie systému ESMS a jeho udržiavanie počas existencie fondu, minimálne však počas obdobia využívania podpory z Fondu InvestEU. V systéme ESMS sa stanovia požadované politiky, organizačná štruktúra, činnosti plánovania, povinnosti, prax, postupy a zdroje. Zabezpečí sa tým systematické a štruktúrované posudzovanie investícií a monitorovanie dodržiavania ich súladu s požiadavkami v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti vysvetlenými ďalej:

| i) | preverovanie všetkých projektov na základe zoznamu činností vylúčených z podpory v rámci Programu InvestEU a akéhokoľvek ďalšieho zoznamu výnimiek vypracovaného implementujúcim partnerom, ktorý uplatňuje svoje interné politiky; |
| --- | --- |

i)

preverovanie všetkých projektov na základe zoznamu činností vylúčených z podpory v rámci Programu InvestEU a akéhokoľvek ďalšieho zoznamu výnimiek vypracovaného implementujúcim partnerom, ktorý uplatňuje svoje interné politiky;

| ii) | kontrola dodržiavania príslušných právnych predpisov EÚ a vnútroštátnych zákonov a iných právnych predpisov v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti (vrátane uplatniteľných povinností v oblasti životného prostredia, zmeny klímy, sociálnej a pracovnoprávnej oblasti stanovených v práve Únie a vo vnútroštátnom práve); |
| --- | --- |

ii)

kontrola dodržiavania príslušných právnych predpisov EÚ a vnútroštátnych zákonov a iných právnych predpisov v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti (vrátane uplatniteľných povinností v oblasti životného prostredia, zmeny klímy, sociálnej a pracovnoprávnej oblasti stanovených v práve Únie a vo vnútroštátnom práve);

| iii) | zabezpečenie zlučiteľnosti so zásadami a s cieľmi overovania udržateľnosti a |
| --- | --- |

iii)

zabezpečenie zlučiteľnosti so zásadami a s cieľmi overovania udržateľnosti a

| iv) | zabezpečenie zlučiteľnosti s vlastnými normami a internými pravidlami a postupmi implementujúceho partnera. |
| --- | --- |

iv)

zabezpečenie zlučiteľnosti s vlastnými normami a internými pravidlami a postupmi implementujúceho partnera.

V rámci investičného procesu bude implementujúci partner od správcu fondu vyžadovať:

| i) | identifikovanie potenciálne významných environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík; |
| --- | --- |

i)

identifikovanie potenciálne významných environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík;

| ii) | kategorizáciu príslušných rizík súvisiacich s investíciou podľa ich významnosti; |
| --- | --- |

ii)

kategorizáciu príslušných rizík súvisiacich s investíciou podľa ich významnosti;

| iii) | preskúmanie zmierňujúcich opatrení, ktoré má zaviesť predkladateľ na základe požiadaviek v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti; |
| --- | --- |

iii)

preskúmanie zmierňujúcich opatrení, ktoré má zaviesť predkladateľ na základe požiadaviek v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti;

| iv) | odsúhlasenie akčného plánu s predkladateľom projektu, ak východiskový projekt nie je v súlade s požiadavkami v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

iv)

odsúhlasenie akčného plánu s predkladateľom projektu, ak východiskový projekt nie je v súlade s požiadavkami v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti.

Správca fondu môže pri posudzovaní v čo najväčšej miere a s maximálnym úsilím zohľadniť aj kritériá zásady „výrazne nenarušiť“ stanovené v taxonómii EÚ.

Klimatický rozmer

Správca fondu bude musieť v spolupráci s predkladateľmi projektov začleniť do svojho systému ESMS tieto klimatické aspekty (131):

| — | V oblasti adaptácie na zmenu klímy: v prípade projektov presahujúcich prahovú hodnotu by mal systém ESMS obsahovať primerané procesy na posudzovanie významnosti a začlenenie adaptácie na zmenu klímy, ako aj riziká zraniteľnosti, prípadne primerané špecifické/zmierňujúce opatrenia. V prípade identifikovania významných rizík by mal správca fondu skontrolovať, či predkladateľ projektu zavádza primerané opatrenia adaptácie na zmenu klímy (132). |
| --- | --- |

—

V oblasti adaptácie na zmenu klímy: v prípade projektov presahujúcich prahovú hodnotu by mal systém ESMS obsahovať primerané procesy na posudzovanie významnosti a začlenenie adaptácie na zmenu klímy, ako aj riziká zraniteľnosti, prípadne primerané špecifické/zmierňujúce opatrenia. V prípade identifikovania významných rizík by mal správca fondu skontrolovať, či predkladateľ projektu zavádza primerané opatrenia adaptácie na zmenu klímy (132).

| — | V oblasti zmierňovania zmeny klímy: systémom ESMS sa musia zabezpečiť primeraná analýza, kvantifikácia a podávanie správ o emisiách skleníkových plynov pri projektoch emitujúcich viac ako 20 000 ton ekvivalentu CO2 ročne. |
| --- | --- |

—

V oblasti zmierňovania zmeny klímy: systémom ESMS sa musia zabezpečiť primeraná analýza, kvantifikácia a podávanie správ o emisiách skleníkových plynov pri projektoch emitujúcich viac ako 20 000 ton ekvivalentu CO2 ročne.

Environmentálny rozmer

V prípade projektov, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvov na životné prostredie, by sa malo od správcu fondu vyžadovať: i) overenie vykonávania environmentálnych procedúr v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi; ii) získanie súvisiacej dokumentácie; iii) overenie vykonania verejnej konzultácie a zapojenia zainteresovaných strán a iv) kontrola toho, či prekladateľ projektu vykonáva zmierňujúce opatrenia zahrnuté do posudzovania.

V prípade projektov v prílohe II k smernici o EIA, ktoré boli vyňaté z preverovania (na základe individuálneho preskúmania), by si mal správca fondu vyžiadať rozhodnutie o preverovaní a overiť, či predkladateľ projektu vykonáva všetky zmierňujúce opatrenia, ktoré príslušné orgány uviedli.

V prípade projektov, na ktoré sa vzťahujú požiadavky smernice o biotopoch a/alebo smernice o ochrane voľne žijúceho vtáctva (133), musí správca fondu overiť súlad najmä s článkom 6 ods. 3 smernice o biotopoch a to, či príslušný orgán dospel k záveru, že:

| — | orgány členského štátu vyňali projekt z povinnosti vykonať primerané posúdenie, t. j. projekt pravdepodobne nebude mať významné negatívne účinky na lokalitu (lokality) sústavy Natura 2000, alebo |
| --- | --- |

—

orgány členského štátu vyňali projekt z povinnosti vykonať primerané posúdenie, t. j. projekt pravdepodobne nebude mať významné negatívne účinky na lokalitu (lokality) sústavy Natura 2000, alebo

| — | v prípade projektu vykonali orgány členského štátu primerané posúdenie, ktorého výsledkom bol pozitívny záver orgánov, že projekt nebude mať významné účinky na lokalitu (lokality) sústavy Natura 2000 (na základe článku 6 ods. 3 smernice o biotopoch), alebo |
| --- | --- |

—

v prípade projektu vykonali orgány členského štátu primerané posúdenie, ktorého výsledkom bol pozitívny záver orgánov, že projekt nebude mať významné účinky na lokalitu (lokality) sústavy Natura 2000 (na základe článku 6 ods. 3 smernice o biotopoch), alebo

| — | v prípade projektu sa vykonalo primerané posúdenie, ktorého výsledkom bol negatívny záver orgánov členského štátu, t. j. projekt má významné negatívne účinky na lokalitu (lokality) sústavy Natura 2000 (na základe článku 6 ods. 4 smernice o biotopoch). |
| --- | --- |

—

v prípade projektu sa vykonalo primerané posúdenie, ktorého výsledkom bol negatívny záver orgánov členského štátu, t. j. projekt má významné negatívne účinky na lokalitu (lokality) sústavy Natura 2000 (na základe článku 6 ods. 4 smernice o biotopoch).

V prípade projektov mimo rozsahu pôsobnosti smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie sa správcovi fondu dôrazne odporúča buď využiť usmernenie v kapitole 2 na identifikovanie potenciálnych vplyvov (a kontrolný zoznam 1), alebo uplatniť medzinárodne uznávané normy, ako sú výkonnostné normy Medzinárodnej finančnej korporácie, normy EIB pre životné prostredie a sociálnu oblasť, výkonnostné normy EBOR alebo rovníkové zásady.

Sociálny rozmer

Projekty by mali byť v súlade s minimálnymi sociálnymi zárukami opísanými v kapitole 1.4.

Správca fondu by mal okrem toho overiť, či má predkladateľ projektu zavedené primerané postupy na zabezpečenie súladu minimálne s vnútroštátnymi právnymi predpismi (a to aj v oblasti zamestnanosti, práce, ochrany zdravia pri práci, zdravia spoločenstva a bezpečnosti). Správca fondu musí skontrolovať aj to, či má predkladateľ projektu zavedené systémy na ochranu a podporu zdravia, bezpečnosti a ochrany pracovníkov. V prípade potreby a relevantnosti by sa mali zvážiť špecifické aspekty týkajúce sa bezpečnosti nebezpečných materiálov, prírodných nebezpečenstiev, bezpečnosti ako takej, vystavenia chorobám, dopravy a bezpečnosti na cestách, ako aj pripravenosti na núdzové situácie.

Správca fondu by mal skontrolovať aj to, či sa uskutočnila verejná konzultácia a zapojili zainteresované strany, ako sa to vyžaduje v príslušných smerniciach o životnom prostredí a sociálnej oblasti.

Ak sa pri projektoch, v prípade ktorých sa vyžaduje posudzovanie vplyvov na životné prostredie, identifikujú významné vplyvy na sociálnu oblasť, správca fondu musí overiť, či predkladateľ projektu zavádza zmierňujúce opatrenia uvedené v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie alebo v rozhodnutiach o preverovaní.

Odporúča sa, aby správca fondu zvážil rozšírenie analýzy sociálnych aspektov v súlade s ustanoveniami kapitoly 2.4 (134).

S cieľom podporiť využívanie pozitívneho programu sa správca fondu v spolupráci s predkladateľmi projektov/konečnými prijímateľmi vyzýva, aby zvážil aj možnosť posilnenia pozitívnych environmentálnych, klimatických a sociálnych vplyvov projektov, ktoré financujú, a tým zvýšenia ich celkovej výkonnosti v oblasti udržateľnosti (135).

Správca fondu musí implementujúcemu partnerovi pravidelne podávať správy o hlavnej výkonnosti investícií v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti, ako aj o dohodnutých odvetvových a príslušných environmentálnych, sociálnych a klimatických ukazovateľoch (napríklad o emisiách skleníkových plynov, vytváraní pracovných miest, nulovom vplyve na biodiverzitu atď.) a hospodárskych úžitkoch, ak je to možné, a to na kvalitatívnej aj kvantitatívnej úrovni.

3.2.2.   Fondy neinvestujúce do infraštruktúry alebo dlhopisové fondy

Potenciálny nepriaznivý vplyv investícií z Fondu InvestEU do fondov neinvestujúcich do infraštruktúry na dané tri rozmery závisí od rizikovej expozície z hľadiska udržateľnosti, ktorú má fond riadiť, t. j. od rizikového profilu udržateľnosti očakávaných východiskových transakcií.

Implementujúci partner bude musieť posúdiť, či je zavedený systém ESMS alebo podobné postupy (t. j. postupy riadenia environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík), a overiť, či je systém ESMS alebo či sú takéto postupy primerané rizikovému profilu udržateľnosti fondu.

Správca fondu musí mať minimálne schopnosť:

| i) | preveriť všetky transakcie na základe zoznamu činností vylúčených z podpory v rámci Fondu InvestEU a akéhokoľvek ďalšieho zoznamu výnimiek vypracovaného implementujúcim partnerom, ktorý uplatňuje svoje interné politiky; |
| --- | --- |

i)

preveriť všetky transakcie na základe zoznamu činností vylúčených z podpory v rámci Fondu InvestEU a akéhokoľvek ďalšieho zoznamu výnimiek vypracovaného implementujúcim partnerom, ktorý uplatňuje svoje interné politiky;

| ii) | požadovať, aby boli všetky financované transakcie v súlade s príslušnými vnútroštátnymi zákonmi a inými právnymi predpismi v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti vrátane predpisov týkajúcich sa životného prostredia, práce a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, povoleniami na plánovanie, prípadne prevádzkovými licenciami a povoleniami; |
| --- | --- |

ii)

požadovať, aby boli všetky financované transakcie v súlade s príslušnými vnútroštátnymi zákonmi a inými právnymi predpismi v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti vrátane predpisov týkajúcich sa životného prostredia, práce a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, povoleniami na plánovanie, prípadne prevádzkovými licenciami a povoleniami;

| iii) | identifikovať transakcie s významnými environmentálnymi, klimatickými alebo sociálnymi rizikami a pre tieto vysokorizikové projekty a zabezpečiť podľa potreby minimálne tieto záruky:






  a) | v prípade projektov, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvov na životné prostredie: správca fondu musí overiť zavedenie všetkých povolení a súlad všetkých posúdení a oprávnení s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi; |
| --- | --- | --- |

iii)

identifikovať transakcie s významnými environmentálnymi, klimatickými alebo sociálnymi rizikami a pre tieto vysokorizikové projekty a zabezpečiť podľa potreby minimálne tieto záruky:

a)

v prípade projektov, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvov na životné prostredie: správca fondu musí overiť zavedenie všetkých povolení a súlad všetkých posúdení a oprávnení s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi;

| b) | ak je pravdepodobné, že z fondu sa bude investovať do spoločností v systéme ETS (136), budú sa uplatňovať tieto požiadavky:






  i) | v prípade fondov s investíciou podporenou z Fondu InvestEU vo výške < 30 %: spoločnosti v systéme ETS sa musia aktívne nabádať, aby prijímali plány na zelenú transformáciu/dekarbonizáciu; |
| --- | --- | --- |

b)

ak je pravdepodobné, že z fondu sa bude investovať do spoločností v systéme ETS (136), budú sa uplatňovať tieto požiadavky:

i)

v prípade fondov s investíciou podporenou z Fondu InvestEU vo výške < 30 %: spoločnosti v systéme ETS sa musia aktívne nabádať, aby prijímali plány na zelenú transformáciu/dekarbonizáciu;

| ii) | v prípade fondov s investíciou podporenou z Fondu InvestEU vo výške > 30 %: od spoločností v systéme ETS sa musí aktívne vyžadovať, aby prijímali plány na zelenú transformáciu/dekarbonizáciu; |
| --- | --- |

ii)

v prípade fondov s investíciou podporenou z Fondu InvestEU vo výške > 30 %: od spoločností v systéme ETS sa musí aktívne vyžadovať, aby prijímali plány na zelenú transformáciu/dekarbonizáciu;

| c) | v prípade investícií do fondov, v rámci ktorých sú ciele v oblasti sociálneho vplyvu neoddeliteľnou súčasťou stratégie presadzovanej finančným sprostredkovateľom (spoločensky prospešné investovanie): mala by sa zabezpečiť zodpovednosť za dosahovanie vplyvu. |
| --- | --- |

c)

v prípade investícií do fondov, v rámci ktorých sú ciele v oblasti sociálneho vplyvu neoddeliteľnou súčasťou stratégie presadzovanej finančným sprostredkovateľom (spoločensky prospešné investovanie): mala by sa zabezpečiť zodpovednosť za dosahovanie vplyvu.

3.2.3.   Sprostredkované úverové linky alebo iné dlhové produkty zacielené na MSP, malé subjekty so strednou trhovou kapitalizáciou a iné oprávnené subjekty

V súlade so zásadou proporcionality a s prihliadnutím na to, že budovanie odborných znalostí v environmentálnom, klimatickom a sociálnom rozmere si vyžaduje určitý čas a investície zo strany finančných sprostredkovateľov, sa bude vykonávať zjednodušený prístup k overovaniu udržateľnosti.

Implementujúci partner bude musieť posúdiť, či má finančný sprostredkovateľ zavedené primerané postupy riadenia environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík; a určiť, či je schopný:

| i) | preveriť všetky transakcie na základe zoznamu činností vylúčených z podpory v rámci Fondu InvestEU a akéhokoľvek ďalšieho zoznamu výnimiek vypracovaného implementujúcim partnerom, ktorý uplatňuje svoje interné politiky; |
| --- | --- |

i)

preveriť všetky transakcie na základe zoznamu činností vylúčených z podpory v rámci Fondu InvestEU a akéhokoľvek ďalšieho zoznamu výnimiek vypracovaného implementujúcim partnerom, ktorý uplatňuje svoje interné politiky;

| ii) | požadovať, aby boli všetky transakcie v súlade s príslušnými vnútroštátnymi zákonmi a inými právnymi predpismi v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti (vrátane predpisov týkajúcich sa životného prostredia, práce a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, povoleniami na plánovanie, prípadne prevádzkovými licenciami a povoleniami); |
| --- | --- |

ii)

požadovať, aby boli všetky transakcie v súlade s príslušnými vnútroštátnymi zákonmi a inými právnymi predpismi v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti (vrátane predpisov týkajúcich sa životného prostredia, práce a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, povoleniami na plánovanie, prípadne prevádzkovými licenciami a povoleniami);

| iii) | identifikovať transakcie, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvov na životné prostredie, a overiť zavedenie všetkých povolení a súlad všetkých posúdení a oprávnení s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi; |
| --- | --- |

iii)

identifikovať transakcie, ktoré si vyžadujú posúdenie vplyvov na životné prostredie, a overiť zavedenie všetkých povolení a súlad všetkých posúdení a oprávnení s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi;

| iv) | okrem toho transakcie, ktorých konečnými prijímateľmi sú jednotlivci s cieľom v rámci sociálnej politiky, napr. zraniteľné skupiny alebo sociálne podniky, si môžu vyžadovať primeranú ochranu vychádzajúcu z prísnych etických finančných zásad, ako to v súčasnosti platí pre operácie mikrofinancovania, na ktoré sa vzťahuje Európsky kódex osvedčených postupov pre operácie mikrofinancovania. To by sa malo podrobnejšie špecifikovať v dohode o záruke s implementujúcim partnerom. |
| --- | --- |

iv)

okrem toho transakcie, ktorých konečnými prijímateľmi sú jednotlivci s cieľom v rámci sociálnej politiky, napr. zraniteľné skupiny alebo sociálne podniky, si môžu vyžadovať primeranú ochranu vychádzajúcu z prísnych etických finančných zásad, ako to v súčasnosti platí pre operácie mikrofinancovania, na ktoré sa vzťahuje Európsky kódex osvedčených postupov pre operácie mikrofinancovania. To by sa malo podrobnejšie špecifikovať v dohode o záruke s implementujúcim partnerom.

Implementujúci partner bude nabádať finančného sprostredkovateľa, aby uplatňoval osvedčené postupy v rámci všetkých troch rozmerov udržateľnosti pri všetkých svojich podnikateľských činnostiach bez ohľadu na to, či sú podporené z Fondu InvestEU.

Konkrétne sa finančnému sprostredkovateľovi odporúča, aby:

| — | vypracoval a dodržiaval spoľahlivé postupy riadenia v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti prostredníctvom vykonávania systému ESMS, ako aj vývoja a zachovania potrebnej organizačnej kapacity na riadenie environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík a vyčlenenia primeraných ľudských a finančných zdrojov na plnenie tejto funkcie, |
| --- | --- |

—

vypracoval a dodržiaval spoľahlivé postupy riadenia v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a sociálnej oblasti prostredníctvom vykonávania systému ESMS, ako aj vývoja a zachovania potrebnej organizačnej kapacity na riadenie environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík a vyčlenenia primeraných ľudských a finančných zdrojov na plnenie tejto funkcie,

| — | v prípade potreby preskúmal príležitosti na vypracovanie riešení financovania, ktoré majú významné environmentálne, klimatické a/alebo sociálne prínosy, a to v súlade s ustanoveniami usmernenia k sledovaniu klímy a životného prostredia a ustanoveniami týkajúcimi sa finančných produktov Fondu InvestEU, pričom všade tam, kde je to možné, prihliadne na taxonómiu EÚ pre udržateľné financovanie, ako aj na podporu Európskej zelenej dohody. Finančný sprostredkovateľ by mal preskúmať aj príležitosti na vývoj finančných riešení, ktorými sa bude prispievať k rodovej rovnosti, sociálnemu začleňovaniu a ekonomickému rozvoju oblastí a odvetví, na ktoré majú štrukturálne výzvy osobitne významný vplyv. |
| --- | --- |

—

v prípade potreby preskúmal príležitosti na vypracovanie riešení financovania, ktoré majú významné environmentálne, klimatické a/alebo sociálne prínosy, a to v súlade s ustanoveniami usmernenia k sledovaniu klímy a životného prostredia a ustanoveniami týkajúcimi sa finančných produktov Fondu InvestEU, pričom všade tam, kde je to možné, prihliadne na taxonómiu EÚ pre udržateľné financovanie, ako aj na podporu Európskej zelenej dohody. Finančný sprostredkovateľ by mal preskúmať aj príležitosti na vývoj finančných riešení, ktorými sa bude prispievať k rodovej rovnosti, sociálnemu začleňovaniu a ekonomickému rozvoju oblastí a odvetví, na ktoré majú štrukturálne výzvy osobitne významný vplyv.

Ak implementujúci partner identifikuje nedostatky, na ich riešenie možno využiť technickú pomoc.

4.   ÚLOHY, POVINNOSTI A PROCES V RÁMCI PROGRAMU INVESTEU

4.1.   Úlohy a povinnosti

Tento dokument sa vypracúva s primárnym cieľom pomôcť implementujúcim partnerom pri riešení požiadaviek nariadenia o Programe InvestEU týkajúcich sa overovania udržateľnosti. Je však dôležité poskytnúť aj jasnú predstavu o úlohách a povinnostiach rôznych zúčastnených subjektov. Na overovaní udržateľnosti sa bude podieľať viacero zainteresovaných strán, pričom hlavnú zodpovednosť bude vždy niesť predkladateľ projektu/konečný prijímateľ.

V tomto oddiele sa uvádzajú informácie o tom, akým spôsobom sú jednotlivé strany zapojené do procesu. Tieto informácie nemajú za cieľ byť úplné. Rozlišuje sa v nich medzi priamym a nepriamym financovaním.

4.1.1.   Úloha a povinnosti predkladateľa projektu/konečného prijímateľa

Za vývoj a realizáciu projektu nesie hlavnú zodpovednosť predkladateľ projektu/konečný prijímateľ. Z usmernenia k overovaniu priameho a nepriameho financovania stanoveného v kapitolách 2 a 3 vyplývajú predkladateľovi projektu/konečnému prijímateľovi povinnosti uvedené ďalej.

V prípade priameho financovania alebo infraštruktúrnych fondov predkladateľ projektu/konečný prijímateľ:

| — | zodpovedá za: i) zabezpečenie súladu s príslušnými právnymi predpismi EÚ, ako aj vnútroštátnymi alebo medzinárodnými právnymi predpismi, ii) získanie informácií o potrebných formalitách; iii) získanie potrebných povolení alebo oprávnení a dodržiavanie podmienok v nich stanovených, |
| --- | --- |

—

zodpovedá za: i) zabezpečenie súladu s príslušnými právnymi predpismi EÚ, ako aj vnútroštátnymi alebo medzinárodnými právnymi predpismi, ii) získanie informácií o potrebných formalitách; iii) získanie potrebných povolení alebo oprávnení a dodržiavanie podmienok v nich stanovených,

| — | zodpovedá za poskytnutie všetkých potrebných informácií a dokumentácie na primeranej úrovni podrobností implementujúcemu partnerovi (alebo správcovi fondu), aby ten mohol vykonávať náležitú starostlivosť a plniť požiadavky tohto usmernenia, |
| --- | --- |

—

zodpovedá za poskytnutie všetkých potrebných informácií a dokumentácie na primeranej úrovni podrobností implementujúcemu partnerovi (alebo správcovi fondu), aby ten mohol vykonávať náležitú starostlivosť a plniť požiadavky tohto usmernenia,

| — | zodpovedá za vypracovanie dodatočných štúdií alebo posúdení vplyvov vyžadovaných zo zákona (napr. v smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie), ak to vyžadujú príslušné orgány alebo implementujúci partner (prípadne správca fondu). Predkladateľ projektu/konečný prijímateľ zodpovedá aj za uskutočnenie zo zákona vyžadovaných (napr. v smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie) konzultácií so zainteresovanými stranami/procesu zapájania zainteresovaných strán, ak to vyžadujú príslušné orgány alebo implementujúci partner (prípadne správca fondu), |
| --- | --- |

—

zodpovedá za vypracovanie dodatočných štúdií alebo posúdení vplyvov vyžadovaných zo zákona (napr. v smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie), ak to vyžadujú príslušné orgány alebo implementujúci partner (prípadne správca fondu). Predkladateľ projektu/konečný prijímateľ zodpovedá aj za uskutočnenie zo zákona vyžadovaných (napr. v smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie) konzultácií so zainteresovanými stranami/procesu zapájania zainteresovaných strán, ak to vyžadujú príslušné orgány alebo implementujúci partner (prípadne správca fondu),

| — | v závislosti od obsahu udelených oprávnení predkladateľ projektu/konečný prijímateľ zodpovedá za priebežné monitorovanie, posudzovanie a riadenie environmentálnych, klimatických a/alebo sociálnych vplyvov projektu. Predkladateľ projektu/konečný prijímateľ zodpovedá aj za zavedenie plánu riadenia v oblasti zmeny klímy, životného prostredia a/alebo sociálnej oblasti, prípadne ekvivalentného plánu (keďže takýto plán sa v smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie osobitne nevyžaduje) s cieľom riešiť všetky identifikované vplyvy. V tomto pláne sa môžu stanovovať zmierňujúce opatrenia na zníženie negatívnych vplyvov alebo opatrenia na posilnenie pozitívnych účinkov projektu, |
| --- | --- |

—

v závislosti od obsahu udelených oprávnení predkladateľ projektu/konečný prijímateľ zodpovedá za priebežné monitorovanie, posudzovanie a riadenie environmentálnych, klimatických a/alebo sociálnych vplyvov projektu. Predkladateľ projektu/konečný prijímateľ zodpovedá aj za zavedenie plánu riadenia v oblasti zmeny klímy, životného prostredia a/alebo sociálnej oblasti, prípadne ekvivalentného plánu (keďže takýto plán sa v smernici o posudzovaní vplyvov na životné prostredie osobitne nevyžaduje) s cieľom riešiť všetky identifikované vplyvy. V tomto pláne sa môžu stanovovať zmierňujúce opatrenia na zníženie negatívnych vplyvov alebo opatrenia na posilnenie pozitívnych účinkov projektu,

| — | musí dodržiavať zmluvu o financovaní a plniť prípadné zmluvne dohodnuté povinnosti v oblasti zmeny klímy, životného prostredia a sociálnej oblasti. Patrí k tomu aj dodržiavanie požiadavky na predkladanie pravidelných správ (ak sa to vyžaduje) o výkonnosti projektu v oblasti zmeny klímy, životného prostredia a/alebo sociálnej oblasti implementujúcemu partnerovi (alebo správcovi fondu), ako sa to vyžaduje podľa tohto usmernenia alebo v súlade s jeho existujúcimi pravidlami a postupmi, |
| --- | --- |

—

musí dodržiavať zmluvu o financovaní a plniť prípadné zmluvne dohodnuté povinnosti v oblasti zmeny klímy, životného prostredia a sociálnej oblasti. Patrí k tomu aj dodržiavanie požiadavky na predkladanie pravidelných správ (ak sa to vyžaduje) o výkonnosti projektu v oblasti zmeny klímy, životného prostredia a/alebo sociálnej oblasti implementujúcemu partnerovi (alebo správcovi fondu), ako sa to vyžaduje podľa tohto usmernenia alebo v súlade s jeho existujúcimi pravidlami a postupmi,

| — | možno bude musieť zaviesť organizačné štruktúry na efektívnu identifikáciu a riadenie environmentálnej a sociálnej problematiky, |
| --- | --- |

—

možno bude musieť zaviesť organizačné štruktúry na efektívnu identifikáciu a riadenie environmentálnej a sociálnej problematiky,

| — | včas a na základe zdokumentovaných skutočností informuje implementujúceho partnera (alebo správcu fondu) o všetkých podstatných zmenách, ktorými sa pravdepodobne významne ovplyvní stav udržateľnosti projektu alebo jeho pôvodného návrhu a upraví vykonané posúdenie (napr. administratívne alebo právne pozastavenie alebo zrušenie oprávnení, havárie), prípadne o všetkých právnych sporoch, ktoré mohli vzniknúť počas trvania financovania, |
| --- | --- |

—

včas a na základe zdokumentovaných skutočností informuje implementujúceho partnera (alebo správcu fondu) o všetkých podstatných zmenách, ktorými sa pravdepodobne významne ovplyvní stav udržateľnosti projektu alebo jeho pôvodného návrhu a upraví vykonané posúdenie (napr. administratívne alebo právne pozastavenie alebo zrušenie oprávnení, havárie), prípadne o všetkých právnych sporoch, ktoré mohli vzniknúť počas trvania financovania,

| — | bezodkladne včas a na základe zdokumentovaných skutočností informuje implementujúceho partnera (alebo správcu fondu) o všetkých nehodách/haváriách, ktoré by mohli mať vplyv na výkonnosť projektu v oblasti zmeny klímy, životného prostredia a/alebo sociálnej oblasti, prípadne na jeho spojitosť so zainteresovanými stranami/spoločenstvami, |
| --- | --- |

—

bezodkladne včas a na základe zdokumentovaných skutočností informuje implementujúceho partnera (alebo správcu fondu) o všetkých nehodách/haváriách, ktoré by mohli mať vplyv na výkonnosť projektu v oblasti zmeny klímy, životného prostredia a/alebo sociálnej oblasti, prípadne na jeho spojitosť so zainteresovanými stranami/spoločenstvami,

| — | riadi všetky ostatné požiadavky, ktoré by mohli vyplývať z overovania udržateľnosti projektu. |
| --- | --- |

—

riadi všetky ostatné požiadavky, ktoré by mohli vyplývať z overovania udržateľnosti projektu.

V prípade nepriameho financovania (okrem infraštruktúrnych fondov)

Okrem infraštruktúrnych fondov (už opísaných) sa na ostatné sprostredkované financovania uplatňuje zjednodušený prístup opísaný v kapitole 3. V tomto prípade má konečný prijímateľ minimálne tieto povinnosti:

| — | zodpovedá za: i) zabezpečenie súladu s príslušnými právnymi predpismi EÚ, ako aj vnútroštátnymi alebo medzinárodnými právnymi predpismi, ii) získanie informácií o potrebných formalitách; iii) získanie potrebných povolení alebo oprávnení a dodržiavanie podmienok v nich stanovených, |
| --- | --- |

—

zodpovedá za: i) zabezpečenie súladu s príslušnými právnymi predpismi EÚ, ako aj vnútroštátnymi alebo medzinárodnými právnymi predpismi, ii) získanie informácií o potrebných formalitách; iii) získanie potrebných povolení alebo oprávnení a dodržiavanie podmienok v nich stanovených,

| — | predloží finančnému sprostredkovateľovi doklad o formálnych postupoch udeľovania oprávnení (vo forme povolení, rozhodnutí alebo oprávnení podľa toho, čo sa vyžaduje vo vnútroštátnych právnych predpisoch), ak to vyžaduje finančný sprostredkovateľ, alebo podľa situácie, |
| --- | --- |

—

predloží finančnému sprostredkovateľovi doklad o formálnych postupoch udeľovania oprávnení (vo forme povolení, rozhodnutí alebo oprávnení podľa toho, čo sa vyžaduje vo vnútroštátnych právnych predpisoch), ak to vyžaduje finančný sprostredkovateľ, alebo podľa situácie,

| — | potvrdí dodržiavanie právnych predpisov vo forme vlastného vyhlásenia (podľa situácie), |
| --- | --- |

—

potvrdí dodržiavanie právnych predpisov vo forme vlastného vyhlásenia (podľa situácie),

| — | zodpovedá za poskytnutie všetkých potrebných informácií a dokumentácie finančnému sprostredkovateľovi, aby ten mohol vykonávať náležitú starostlivosť a plniť požiadavky tohto usmernenia, |
| --- | --- |

—

zodpovedá za poskytnutie všetkých potrebných informácií a dokumentácie finančnému sprostredkovateľovi, aby ten mohol vykonávať náležitú starostlivosť a plniť požiadavky tohto usmernenia,

| — | v prípade potreby zodpovedá za realizáciu plánov dekarbonizácie (podľa kapitoly 3.2.2). |
| --- | --- |

—

v prípade potreby zodpovedá za realizáciu plánov dekarbonizácie (podľa kapitoly 3.2.2).

4.1.2.   Úloha a povinnosti implementujúceho partnera

Priame financovanie

V prípade priameho financovania bude mať implementujúci partner tieto povinnosti:

| — | preskúmať všetky projekty na základe zoznamu činností vylúčených z podpory z Fondu InvestEU (časť B prílohy V k nariadeniu o Programe InvestEU), |
| --- | --- |

—

preskúmať všetky projekty na základe zoznamu činností vylúčených z podpory z Fondu InvestEU (časť B prílohy V k nariadeniu o Programe InvestEU),

| — | skontrolovať dodržiavanie príslušného právneho rámca projektu a zavedenie všetkých povolení/licencií v súlade so zákonnými požiadavkami, |
| --- | --- |

—

skontrolovať dodržiavanie príslušného právneho rámca projektu a zavedenie všetkých povolení/licencií v súlade so zákonnými požiadavkami,

| — | vykonať preverovanie a overovanie v rámci Programu InvestEU, ak je to potrebné, v súlade s týmto usmernením. Môže to napríklad zahŕňať:






  — | overenie dokumentácie predloženej predkladateľom projektu/konečným prijímateľom, |
| --- | --- | --- |

—

vykonať preverovanie a overovanie v rámci Programu InvestEU, ak je to potrebné, v súlade s týmto usmernením. Môže to napríklad zahŕňať:

—

overenie dokumentácie predloženej predkladateľom projektu/konečným prijímateľom,

| — | identifikovanie a overenie prípadného zostávajúceho negatívneho vplyvu projektu, kvantifikovanie a podľa možnosti aj peňažné vyjadrenie negatívnych aj pozitívnych vplyvov na účely začlenenia do ekonomického hodnotenia projektu, |
| --- | --- |

—

identifikovanie a overenie prípadného zostávajúceho negatívneho vplyvu projektu, kvantifikovanie a podľa možnosti aj peňažné vyjadrenie negatívnych aj pozitívnych vplyvov na účely začlenenia do ekonomického hodnotenia projektu,

| — | vyžadovanie dodatočných štúdií a správ, ktorých potreba môže vyplynúť z posúdenia, a overenie zmierňujúcich opatrení navrhnutých predkladateľom pre identifikované vplyvy, |
| --- | --- |

—

vyžadovanie dodatočných štúdií a správ, ktorých potreba môže vyplynúť z posúdenia, a overenie zmierňujúcich opatrení navrhnutých predkladateľom pre identifikované vplyvy,

| — | v prípade potreby a v čo najväčšej miere poskytovanie poradenstva a podpory predkladateľovi projektu/konečnému prijímateľovi pri riadení environmentálnych, klimatických a/alebo sociálnych rizík projektu, |
| --- | --- |

—

v prípade potreby a v čo najväčšej miere poskytovanie poradenstva a podpory predkladateľovi projektu/konečnému prijímateľovi pri riadení environmentálnych, klimatických a/alebo sociálnych rizík projektu,

| — | posudzovanie schopnosti predkladateľa projektu/konečného prijímateľa plniť a vykonávať všetky požiadavky na overovanie, |
| --- | --- |

—

posudzovanie schopnosti predkladateľa projektu/konečného prijímateľa plniť a vykonávať všetky požiadavky na overovanie,

| — | vykonanie ekonomického hodnotenia projektu v prípade potreby, |
| --- | --- |

—

vykonanie ekonomického hodnotenia projektu v prípade potreby,

| — | monitorovanie projektu a jeho stavu udržateľnosti počas celého trvania zmluvy s predkladateľom projektu, ako aj plnenie podmienok uvedených v zmluve o financovaní, |
| --- | --- |

—

monitorovanie projektu a jeho stavu udržateľnosti počas celého trvania zmluvy s predkladateľom projektu, ako aj plnenie podmienok uvedených v zmluve o financovaní,

| — | poskytnutie zhrnutia overovania udržateľnosti (alebo odôvodnenia nevykonania overovania udržateľnosti) investičnému výboru a vedenie dialógu, ak sú potrebné dodatočné objasnenia. |
| --- | --- |

—

poskytnutie zhrnutia overovania udržateľnosti (alebo odôvodnenia nevykonania overovania udržateľnosti) investičnému výboru a vedenie dialógu, ak sú potrebné dodatočné objasnenia.

Nepriame financovanie

V prípade sprostredkovaného financovania by mal implementujúci partner propagovať Fond InvestEU ako nástroj podpory zásad udržateľného financovania a nabádať finančných sprostredkovateľov, aby sa z hľadiska udržateľnosti správali zodpovedne. V závislosti od typu sprostredkovania to môže zahŕňať:

| — | v prípade infraštruktúrnych fondov posúdenie schopnosti správcu fondu plniť požiadavky (podľa situácie) na overovanie udržateľnosti v súlade s požiadavkami opísanými v kapitole 3, |
| --- | --- |

—

v prípade infraštruktúrnych fondov posúdenie schopnosti správcu fondu plniť požiadavky (podľa situácie) na overovanie udržateľnosti v súlade s požiadavkami opísanými v kapitole 3,

| — | posúdenie schopnosti finančného sprostredkovateľa a jeho zavedených systémov a/alebo postupov v oblasti preverovania, posudzovania a riadenia environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík súvisiacich s jeho podnikateľskými činnosťami a v súlade s požiadavkami tohto usmernenia, |
| --- | --- |

—

posúdenie schopnosti finančného sprostredkovateľa a jeho zavedených systémov a/alebo postupov v oblasti preverovania, posudzovania a riadenia environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík súvisiacich s jeho podnikateľskými činnosťami a v súlade s požiadavkami tohto usmernenia,

| — | začlenenie špecifických požiadaviek do dohôd s finančnými sprostredkovateľmi, ktoré môžu byť potrebné na zabezpečenie riadneho plnenia uplatniteľných ustanovení tohto usmernenia. |
| --- | --- |

—

začlenenie špecifických požiadaviek do dohôd s finančnými sprostredkovateľmi, ktoré môžu byť potrebné na zabezpečenie riadneho plnenia uplatniteľných ustanovení tohto usmernenia.

Odporúča sa, aby implementujúci partner vždy, keď je to možné, podporoval finančných sprostredkovateľov pri vývoji vlastných systémov pre životné prostredie a sociálnu oblasť a podnecoval ich na vývoj finančných produktov, ktorými sa prispeje k plneniu Európskej zelenej dohody.

4.1.3.   Úloha finančného sprostredkovateľa

Úlohy a povinnosti finančného sprostredkovateľa sa podrobne opisujú v kapitole 3.

4.1.4.   Úloha investičného výboru (137)

V prípade priamych operácií musí investičný výbor v rozhodovacom procese zvažovať informácie poskytnuté implementujúcimi partnermi v súlade s ustanoveniami v kapitole 4.2.

Investičný výbor je oprávnený vyžiadať si od implementujúcich partnerov doplňujúce informácie o aspektoch udržateľnosti, ako aj výsledky overovania, ak to považuje za potrebné alebo ak odôvodnenie nepotrebnosti overovania nepovažuje za dostatočné.

4.1.5.   Úloha Komisie

Komisia bude v spolupráci s implementujúcimi partnermi monitorovať, či sa toto usmernenie jednotne a súdržne uplatňuje vo všetkých segmentoch Fondu InvestEU.

Komisia bude prostredníctvom príslušných riadiacich orgánov a súvisiacej dokumentácie informovať implementujúcich partnerov o vývoji politických priorít a záväzkov EÚ v oblasti udržateľnosti, ako aj o ich premietnutí do Programu InvestEU.

Komisia zodpovedá za aktualizovanie tohto usmernenia, najmä o výsledky hodnotenia, ktoré sa má vykonať v polovici trvania. Takisto zodpovedá za aktualizovanie tohto usmernenia o všetky príslušné zmeny v metodickej a právnej oblasti, ktorými možno zlepšiť uplatňovanie overovania udržateľnosti alebo výkonnosť podporených operácií financovania a investičných operácií v oblasti udržateľnosti.

4.1.6.   Príslušné subjekty verejného sektora (138)

Osobitnú kategóriu zainteresovaných strán, ktoré v procese overovania udržateľnosti zohrávajú významnú úlohu napriek tomu, že doň nie sú priamo zapojené, tvoria príslušné subjekty verejného sektora. Príslušné subjekty verejného sektora musia zabezpečovať správne plnenie a dodržiavanie zákonných požiadaviek všetkými hospodárskymi subjektmi. Zodpovedajú za presadzovanie práva, vykonávajú všetky potrebné overovania a vydávajú povolenia, licencie alebo iné typy oprávnení.

V niektorých prípadoch môžu príslušné subjekty verejného sektora v zásade pomôcť predkladateľom projektu s celým právnym procesom. Môžu pomôcť aj implementujúcim partnerom alebo finančným sprostredkovateľom pochopiť vplyvy projektov na životné prostredie alebo sociálnu oblasť a ich širšie súvislosti spočívajúce v kumulatívnych vplyvoch na tieto rozmery.

4.2.   Proces v rámci Programu InvestEU

Výsledky overovania udržateľnosti budú začlenené do rôznych súvisiacich oblastí činnosti a budú tvoriť podklady v rozhodovacom procese. V nasledujúcom oddiele sa vysvetľuje, ako by sa mohlo overovanie zosúladiť s týmito ostatnými procesmi. V tomto oddiele sa uvádza aj rozlíšenie medzi priamym a nepriamym financovaním. Overovanie udržateľnosti je však len súčasťou širšieho rámca, pričom každá požiadavka vyplývajúca z tohto usmernenia by mala byť zosúladená s celkovými procesmi v rámci Programu InvestEU (139).

4.2.1.   Kontrola politiky

Všetky operácie financovania a investičné operácie budú podliehať kontrole politiky a implementujúci partneri budú musieť Komisii v tomto zmysle podať formulár žiadosti o kontrolu politiky (140). Pre EIB sa uplatňuje článok 19 štatútu EIB. Postupom sa má zabezpečiť, aby sa navrhovanou operáciou vo všeobecnosti dodržiavali zákonné požiadavky EÚ (141) a aby bola v súlade s politickými cieľmi a ambíciami EÚ vrátane tých, ktoré sa týkajú udržateľnosti, alebo aby k nim prispievala. Investičnému výboru budú predložené len operácie, ktoré prešli kontrolou politiky. Krok spočívajúci v kontrole politiky je súčasťou všeobecnejšieho procesu v rámci Programu InvestEU, na základe ktorého sa predkladajú a schvaľujú operácie financovania a investičné operácie (142).

V prípade priameho financovania sa bude kontrola politiky vykonávať pre samostatné investície (investičný projekt, všeobecné financovanie podnikov atď.). Informácie dostupné implementujúcim partnerom v čase kontroly politiky nemusia umožňovať podrobnejšie posúdenie alebo vykonanie úplného preverovania v rámci Programu InvestEU na účely identifikácie možných vplyvov na udržateľnosť. Preto implementujúci partner vyvinie maximálne úsilie na zabezpečenie predbežných informácií o právnom a regulačnom rámci uplatniteľnom pre navrhovanú operáciu v oblasti troch rozmerov udržateľnosti.

Environmentálne a sociálne informácie začlenené na účely kontroly politiky by mali byť stručné a mali by poskytovať Komisii jednoznačnú predstavu o právnych a regulačných aspektoch relevantných pre projekt. Dodatočne možno v čo najväčšej miere poskytnúť informácie, ktoré sa týkajú: i) špecifík lokality a chránených území v jej blízkosti; ii) začatých verejných konzultácií a ďalších podobných podrobností. Očakáva sa, že na základe týchto informácií bude môcť implementujúci partner identifikovať uplatniteľný právny a regulačný rámec, a to najmä vtedy, ak projekt patrí do rozsahu pôsobnosti smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie alebo ak sa uplatňujú odvetvové právne predpisy (napr. smernica o biotopoch, rámcová smernica o vode, smernica o priemyselných emisiách).

Počas konzultácie môže Komisia poskytovať spätnú väzbu týkajúcu sa osobitostí rôznych odvetví alebo oblastí, prípadne uplatniteľnosti právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia. Konzultačný proces bude podrobnejšie špecifikovaný v dohode o záruke.

Súhrnne povedané, implementujúci partner môže vo formulári žiadosti o kontrolu politiky uviesť tieto informácie:

| — | všeobecný právny a regulačný rámec uplatniteľný na projekt v rozsahu, v akom bol v tejto fáze identifikovaný (143), v závislosti od pokročilosti projektu (napr. všetky právne predpisy EÚ, ako aj medzinárodné alebo vnútroštátne právne predpisy relevantné pre dané tri rozmery, a to v najväčšej možnej miere), |
| --- | --- |

—

všeobecný právny a regulačný rámec uplatniteľný na projekt v rozsahu, v akom bol v tejto fáze identifikovaný (143), v závislosti od pokročilosti projektu (napr. všetky právne predpisy EÚ, ako aj medzinárodné alebo vnútroštátne právne predpisy relevantné pre dané tri rozmery, a to v najväčšej možnej miere),

| — | či projekt patrí do rozsahu pôsobnosti smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (do prílohy I alebo II k nej) a či bolo prijaté rozhodnutie o posúdení vplyvu na životné prostredie, ak patrí do prílohy II, či príslušný orgán dokončil postup preverovania, a ak áno, či sa vyžaduje posúdenie vplyvov na životné prostredie, |
| --- | --- |

—

či projekt patrí do rozsahu pôsobnosti smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (do prílohy I alebo II k nej) a či bolo prijaté rozhodnutie o posúdení vplyvu na životné prostredie, ak patrí do prílohy II, či príslušný orgán dokončil postup preverovania, a ak áno, či sa vyžaduje posúdenie vplyvov na životné prostredie,

| — | ak sa na projekt uplatňuje revidovaná smernica o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, či boli splnené jej príslušné ustanovenia o zmene klímy, |
| --- | --- |

—

ak sa na projekt uplatňuje revidovaná smernica o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, či boli splnené jej príslušné ustanovenia o zmene klímy,

| — | v najväčšej možnej miere odkazy na rámcovú smernicu o vode, smernicu o biotopoch, smernicu o ochrane voľne žijúceho vtáctva, smernicu o priemyselných emisiách atď., ak sú uplatniteľné. |
| --- | --- |

—

v najväčšej možnej miere odkazy na rámcovú smernicu o vode, smernicu o biotopoch, smernicu o ochrane voľne žijúceho vtáctva, smernicu o priemyselných emisiách atď., ak sú uplatniteľné.

4.2.2.   Formulár žiadosti o záruku

V prípade priamych operácií sa môže určiť, že na základe preverovania v rámci Programu InvestEU nie je potrebné žiadne overovanie. Vtedy by sa malo investičnému výboru predložiť odôvodnenie (pozri vzor v prílohe 2).

Ak sa overovanie vyžaduje, implementujúci partner musí vypracovať v súlade s týmto usmernením zhrnutie overovania udržateľnosti (144) týkajúce sa rozmeru zmeny klímy, environmentálneho rozmeru a sociálneho rozmeru. Toto zhrnutie sa musí predložiť ako príloha k formuláru žiadosti o záruku. Vzor tohto zhrnutia je odsúhlasený v rámci schvaľovacieho procesu a riadenia Programu InvestEU.

Zhrnutie by malo obsahovať stručné informácie o výkonnosti navrhovaného projektu v oblasti udržateľnosti, na základe ktorých bude môcť investičný výbor lepšie pochopiť environmentálny, klimatický a sociálny profil operácie. Zhrnutie by malo obsahovať podrobnosti o príslušných rozmeroch. Ak sa v prípade jedného alebo dvoch rozmerov overovanie nevyžaduje, táto informácia bude súčasťou uvedeného odôvodnenia.

Toto zhrnutie má slúžiť na ilustráciu: i) identifikovaných vplyvov (negatívnych alebo pozitívnych); ii) vykonaných kľúčových opatrení a iii) a zostávajúcich rizík (145) po zavedení všetkých zmierňujúcich opatrení. Malo by sa v ňom aj vysvetliť, prečo tieto zostávajúce riziká alebo zmiernené vplyvy sú prijateľné pre pokračovanie vo financovaní projektu a ako sú v súlade s cieľmi Programu InvestEU. Ak si to situácia vyžaduje, malo by obsahovať aj peňažné vyjadrenie a začlenenie negatívnych aj pozitívnych vplyvov (vrátane externalít v ekonomickom hodnotení). Odporúča sa nepoužívať príliš odborný jazyk. Prispeje sa tým k tomu, že zaujme širšie publikum a poskytne investičnému výboru jednoznačnú predstavu o stave udržateľnosti navrhovaného projektu.

Podrobnejšie usmernenie o tom, čo možno zahrnúť do zhrnutia overovania udržateľnosti, sa nachádza v prílohe 2.

4.2.3.   Hodnotiaca tabuľka

Výsledky overovania udržateľnosti projektu musia byť začlenené aj do hodnotiacej tabuľky priloženej k formuláru žiadosti o záruku. Overovanie udržateľnosti je jedným z aspektov, na ktorý sa okrem ďalších aspektov prihliadne pri posudzovaní operácií navrhnutých na získanie záruky EÚ. Konkrétne požiadavky a kritériá na hodnotiacu tabuľku sa uvádzajú v príslušnom delegovanom akte.

4.2.4.   Podávanie správ Komisii

Nariadenie o Programe InvestEU obsahuje ustanovenia týkajúce sa povinností v oblasti podávania správ a monitorovania – pozri články 17 a 28 a prílohu III.

V zásade sa musia podávať správy Komisii o týchto výsledkoch procesu overovania udržateľnosti:

| 1. | Zhrnutie overovania udržateľnosti – malo by sa podávať každoročne spolu so správami implementujúcich partnerov Komisii za jednotlivé projekty, v rámci ktorých sa vykonáva overovanie (ex ante) – priame financovanie.
  V prípade infraštruktúrnych fondov je potrebné každoročne predkladať zjednodušenú verziu zhrnutia overovania udržateľnosti (v súlade s ostatnými požiadavkami na podávanie správ stanovenými medzi implementujúcim partnerom a správcom fondu, ako aj v súlade s celkovou oblasťou činnosti týkajúcou sa podávania správ). Táto zjednodušená verzia by mala obsahovať aspoň informácie o type transakcie, odvetví, potvrdení dodržiavania právnych predpisov, identifikovaných vplyvoch a zavedených zmierňujúcich opatreniach (podľa situácie), metodikách použitých na určenie uhlíkovej stopy, a ak je to možné, o odporúčaniach na posilňovanie pozitívneho programu. |
| --- | --- |

1.

Zhrnutie overovania udržateľnosti – malo by sa podávať každoročne spolu so správami implementujúcich partnerov Komisii za jednotlivé projekty, v rámci ktorých sa vykonáva overovanie (ex ante) – priame financovanie.

V prípade infraštruktúrnych fondov je potrebné každoročne predkladať zjednodušenú verziu zhrnutia overovania udržateľnosti (v súlade s ostatnými požiadavkami na podávanie správ stanovenými medzi implementujúcim partnerom a správcom fondu, ako aj v súlade s celkovou oblasťou činnosti týkajúcou sa podávania správ). Táto zjednodušená verzia by mala obsahovať aspoň informácie o type transakcie, odvetví, potvrdení dodržiavania právnych predpisov, identifikovaných vplyvoch a zavedených zmierňujúcich opatreniach (podľa situácie), metodikách použitých na určenie uhlíkovej stopy, a ak je to možné, o odporúčaniach na posilňovanie pozitívneho programu.

| 2. | Každá podstatná zmena profilu udržateľnosti alebo výkonnosti schválenej operácie, každý právny spor, ihneď ako sa vyskytne, alebo každé porušenie zmluvy zo strany konečného prijímateľa, ihneď ako sa vyskytne, ak boli do dohody o financovaní začlenené doložky o podmienke. Ak je to možné, môžu sa začleniť aj informácie o vykonaných nápravných opatreniach.
  Toto sa vyžaduje pri priamom financovaní. V prípade nepriameho financovania by mali implementujúci partneri používať vlastné pravidlá a postupy a nemusia podávať správy Komisii. |
| --- | --- |

2.

Každá podstatná zmena profilu udržateľnosti alebo výkonnosti schválenej operácie, každý právny spor, ihneď ako sa vyskytne, alebo každé porušenie zmluvy zo strany konečného prijímateľa, ihneď ako sa vyskytne, ak boli do dohody o financovaní začlenené doložky o podmienke. Ak je to možné, môžu sa začleniť aj informácie o vykonaných nápravných opatreniach.

Toto sa vyžaduje pri priamom financovaní. V prípade nepriameho financovania by mali implementujúci partneri používať vlastné pravidlá a postupy a nemusia podávať správy Komisii.

| 3. | Ročné emisie skleníkových plynov projektu v prípade, ak presahujú prahové hodnoty použité na výpočet uhlíkovej stopy – špecifikujú sa v požiadavkách na prevádzkové podávanie správ. Toto sa vyžaduje v prípade priameho financovania a infraštruktúrnych fondov. |
| --- | --- |

3.

Ročné emisie skleníkových plynov projektu v prípade, ak presahujú prahové hodnoty použité na výpočet uhlíkovej stopy – špecifikujú sa v požiadavkách na prevádzkové podávanie správ. Toto sa vyžaduje v prípade priameho financovania a infraštruktúrnych fondov.

| 4. | Ročné zníženie/zabránenie objemu emisií skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 – agregovaná úroveň – špecifikuje sa v požiadavkách na prevádzkové podávanie správ. Toto sa vyžaduje pri priamom financovaní. |
| --- | --- |

4.

Ročné zníženie/zabránenie objemu emisií skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 – agregovaná úroveň – špecifikuje sa v požiadavkách na prevádzkové podávanie správ. Toto sa vyžaduje pri priamom financovaní.

| 5. | Počet projektov, v prípade ktorých sa vykoná úplné posúdenie zraniteľnosti voči klimatickým zmenám a posúdenie rizík na účely adaptácie na zmenu klímy. Toto sa vyžaduje v prípade priameho financovania a infraštruktúrnych fondov. |
| --- | --- |

5.

Počet projektov, v prípade ktorých sa vykoná úplné posúdenie zraniteľnosti voči klimatickým zmenám a posúdenie rizík na účely adaptácie na zmenu klímy. Toto sa vyžaduje v prípade priameho financovania a infraštruktúrnych fondov.

| 6. | V prípade sprostredkovaného financovania by mali implementujúci partneri podávať správy o tom, koľkí finanční sprostredkovatelia majú zavedený systém ESMS. |
| --- | --- |

6.

V prípade sprostredkovaného financovania by mali implementujúci partneri podávať správy o tom, koľkí finanční sprostredkovatelia majú zavedený systém ESMS.

Požiadavky na podávanie správ budú podrobnejšie špecifikované v dohode o záruke.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32021R0523&from=SK.

(2)  Tento dokument sa netýka finančnej spôsobilosti operácií financovania a investičných operácií, na ktoré sa poskytuje podpora z Fondu InvestEU.

(3)  Preverovanie v rámci Programu InvestEU je pojem, ktorý sa používa iba na účely tohto usmernenia, a nesmie sa zamieňať s preverovaním uskutočňovaným príslušnými orgánmi napríklad v súvislosti so smernicou o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a s ďalšími príslušnými právnymi predpismi.

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=SK.

(5)  Neúplný zoznam zákonných požiadaviek, ktoré treba zohľadňovať a dodržiavať (podľa situácie), sa uvádza v prílohe 1 k tomuto usmerneniu. Uplatniteľné právne predpisy sa môžu líšiť v závislosti od odvetvia podnikania a krajiny.

(6)  Úlohou implementujúcich partnerov alebo finančných sprostredkovateľov nie je nahrádzať príslušné orgány poverené presadzovaním zákonných požiadaviek. Mali by overovať existenciu dôkazov dodržiavania právnych predpisov, ako napríklad povolení a oprávnení, alebo vyžadovať predloženie vlastného vyhlásenia (podľa situácie) atď.

(7)  https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_sk.

(8)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement.

(9)  https://sdgs.un.org/goals.

(10)  https://www.weforum.org/reports/the-global-risks-report-2018.

(11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. EÚ L 26, 28.1.2012, s. 1) zmenená smernicou 2014/52/EÚ.

(12)  Bez DPH.

(13)  Bez toho, aby boli dotknuté osobitné kritériá oprávnenosti vypracované pre rôzne produkty.

(14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

(15)  Šesť environmentálnych cieľov podľa nariadenia o taxonómii: zmiernenie zmeny klímy, adaptácia na zmenu klímy, udržateľné využívanie a ochrana vodných a morských zdrojov, prechod na obehové hospodárstvo, prevencia a kontrola znečisťovania a ochrana a obnova biodiverzity a ekosystémov.

(16)  Overovanie udržateľnosti sa v súlade s týmto usmernením vzťahuje na všetky činnosti v rámci Programu InvestEU, a to bez ohľadu na to, či sa na ne vzťahuje taxonómia EÚ.

(17)  Operácie by mali spĺňať kritériá oprávnenosti stanovené v investičných usmerneniach, prehľadoch finančných produktov alebo dohode o záruke.

(18)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018, s. 3).

(20)  Pojem „vyhradený“ je vymedzený ako vyrobený a nadobudnutý s výslovným zámerom prepravovať alebo uskladňovať počas životného cyklu projektu v prevažnej miere fosílne palivá (zdroj: plán klimatickej banky skupiny EIB na roky 2021 – 2025).

(21)  Minimálne sociálne záruky obsahujú aj cieľ týkajúci sa „dodržiavania usmernení OECD pre nadnárodné podniky a hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv vrátane zásad a práv stanovených v ôsmich základných dohovoroch uvedených v Deklarácii Medzinárodnej organizácie práce o základných zásadách a právach pri práci a v Medzinárodnej listine ľudských práv“. Keďže o osobitných požiadavkách na dodržiavanie právnych predpisov je ešte potrebné rozhodnúť, táto časť sa na operácie v rámci Programu InvestEU zatiaľ neuplatňuje.

(22)  Potvrdenie môže mať formu vlastného vyhlásenia konečného prijímateľa. Môže sa poskytnúť aj začlenením týchto odkazov do zmluvných dojednaní: i) medzi implementujúcim partnerom a konečným prijímateľom; prípadne ii) medzi implementujúcim partnerom a finančným sprostredkovateľom a medzi finančným sprostredkovateľom a konečným prijímateľom (podľa situácie).

(23)  V právnom rámci EÚ [stanovenom napríklad v smernici 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (smernica o posudzovaní vplyvov na životné prostredie) zmenenej smernicou 2014/52/EÚ a v smernici 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia)] známe aj ako proces účasti verejnosti (vrátane prístupu k informáciám a konzultačného procesu) a prístup k spravodlivosti.

(24)  Termín „projektoví pracovníci“ sa vzťahuje na: i) osoby zamestnané alebo najaté priamo predkladateľom (prípadne navrhovateľom projektu a agentúrami realizujúcimi projekt) na vykonávanie prác špecificky v rámci projektu (priami pracovníci) a ii) osoby zamestnané alebo najaté prostredníctvom tretích strán na vykonávanie prác v rámci základných funkcií projektu bez ohľadu na lokalitu (zmluvní pracovníci). Okrem toho by sa mali analyzovať a riadiť prípadné identifikované riziká detskej a/alebo nútenej práce v dodávateľských reťazcoch.

(25)  V čase uskutočnenia tohto preskúmania v polovici trvania už bude platiť taxonómia EÚ a budú vypracované technické kritériá preskúmania. Pravdepodobne bude existovať aj určité ďalšie usmernenie k týmto kritériám.

(26)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12129-Revision-of-Non-Financial-Reporting-Directive.

(27)  Podľa článku 8 ods. 5 nariadenia o Programe InvestEU „[O]perácie financovania a investičné operácie [podporené z Fondu InvestEU, ed.] sa preverujú s cieľom určiť, či majú environmentálny, klimatický alebo sociálny vplyv. Ak uvedené operácie takýto vplyv majú, musia sa v záujme minimalizácie škodlivých vplyvov na klímu, životné prostredie a sociálnu oblasť a maximalizácie prínosov pre tieto oblasti preveriť z hľadiska klimatickej, environmentálnej a sociálnej udržateľnosti. (...) Projekty, ktoré nie sú zlučiteľné s cieľmi v oblasti klímy, na podporu podľa tohto nariadenia nie sú oprávnené“.

(28)  Ďalšie opatrenia na zabránenie akýmkoľvek prípadným zostávajúcim negatívnym účinkom alebo na ich zmiernenie, prípadne zváženie „pozitívneho programu“ (t. j. opatrení na zlepšenie dôveryhodnosti operácie z hľadiska životného prostredia, zmeny klímy a zo sociálneho hľadiska).

(29)  V prípade vplyvov identifikovaných v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie, pri ktorých bude proces posudzovania vplyvov na životné prostredie slúžiť ako kľúčový vstup pre overovanie udržateľnosti. Pozri aj kapitolu 2.4.3, v ktorej sa uvádzajú odporúčania pre projekty nedosahujúce prahovú hodnotu.

(30)  Napríklad v prípade podsúboru projektov, na ktoré sa vzťahuje posúdenie vplyvov na životné prostredie (projekty v prílohe I alebo projekty v prílohe II podliehajúce preverovaniu) vykonávané v súlade s požiadavkami smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie v znení zmien, sa musí do správy o posúdení vplyvov na životné prostredie začleniť aj výsledok overenia zohľadnenia problematiky zmeny klímy.

(31)  Pri posudzovaní environmentálneho, klimatického a/alebo sociálneho rozmeru sa musí prihliadnuť aj na súvisiacu/doplnkovú infraštruktúru a zariadenia, ktoré možno považovať za neoddeliteľnú súčasť projektu alebo bez ktorých by projekt nebol životaschopný, ako to bežne robia implementujúci partneri v rámci svojho interného procesu náležitej starostlivosti (pozri napríklad príručku environmentálnych a sociálnych postupov EIB a environmentálnu a sociálnu politiku EBOR). Niektoré všeobecné usmernenia k tejto téme sú k dispozícii tu: https://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/Note%20-%20Interpretation%20of%20Directive%2085-337-EEC.pdf.

(32)  Usmernenie k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027 bude zverejnené v prvej polovici roka 2021.

(33)  Pozri aj metodický rámec vypracovaný pracovnou skupinou európskych finančných inštitúcií pre adaptáciu na zmenu klímy (EUFIWACC): https://www.eib.org/attachments/press/integrating-climate-change-adaptation-in-project-development.pdf.

(34)  https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf.

(35)  Skupina medzinárodných finančných inštitúcií pre účtovanie emisií skleníkových plynov v súčasnosti vypracúva dokument, ktorý bude obsahovať ďalšie usmernenie k osvedčeným postupom. Vydaný má byť v roku 2021.

(36)  Parížska dohoda: https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement.

(37)  Riadenie cyklu projektu predstavuje proces efektívneho a účinného plánovania, organizovania, koordinácie a kontroly projektu vo všetkých jeho fázach od plánovania cez realizáciu a prevádzkovanie až po ukončenie.

(38)  Pozri aj EUFIWACC (2016) – k dispozícii tu: http://www.eib.org/attachments/press/integrating-climate-change-adaptation-in-project-development.pdf.

(39)  Pozri oddiel o preverovaní. Projekty v niektorých odvetviach, napríklad v mestskej doprave, sú často stanovené v rámci integrovaného plánovacieho dokumentu (napr. v pláne udržateľnej mestskej mobility) s cieľom vytýčiť koherentný investičný program.

(40)  Zraniteľnosť a riziko sa vymedzujú rôzne, pozri napríklad správu IPCC AR4 (2007) o zraniteľnosti, správu IPCC SREX (2012) a správu IPCC AR5 (2014) o riziku (ako funkcii pravdepodobnosti a dôsledkov nebezpečenstva), http://ipcc.ch/.

(41)  Štruktúrovaný prehľad ukazovateľov zmeny klímy a ukazovateľov (nebezpečenstiev) vplyvu zmeny klímy pozri napríklad v správe agentúry EEA Zmena klímy, jej vplyvy a zraniteľnosť voči nej v Európe v roku 2016, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-impacts-and-vulnerability-2016, správe agentúry EEA Adaptácia na zmenu klímy a znižovanie rizika katastrof v Európe, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster a technickom dokumente ETC CCA s názvom Extreme weather and climate in Europe (Extrémne výkyvy počasia a klímy v Európe) (2015), http://cca.eionet.europa.eu/reports a https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-cca/products/etc-cca-reports/extreme-20weather-20and-20climate-20in-20europe, ako aj na stránke https://www.eea.europa.eu/soer-2020/intro (kapitola 7) http://www.eea.europa.eu/soer-2015/europe/climate-change-impacts-and-adaptation.

(42)  Ďalšie informácie o odporúčaných prognózach klimatického modelovania sa nachádzajú v usmernení k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027.

(43)  Posúdenie zraniteľnosti voči zmene klímy sa môže uskutočniť v relatívne skorej fáze cyklu vývoja projektu, pričom v závislosti od pokročilosti projektu sa niekedy môže stať, že rozhodnutie o pristúpení k podrobnému posúdeniu rizík dôsledkov zmeny klímy bude musieť prijať predkladateľ projektu. V takýchto prípadoch možno potom pred vstupom do fázy rozhodnutia o financovaní podrobiť posúdenie nezávislému overeniu (alebo internému overeniu implementujúcim partnerom).

(44)  Na základe odporúčania podľa usmernenia k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027 môže byť dôležité zvážiť investíciu v širších súvislostiach. Zmena klímy bude mať vplyv aj na environmentálny a sociálny systém aktív financovaných z investícií v rámci Fondu InvestEU a na ich interakcie s týmito systémami. Na operácie v rámci investície môže mať okrem toho závažný dosah aj vplyv zmeny klímy na inú infraštruktúru, ktorá podporuje činnosti v rámci týchto operácií, vrátane súvisiacich zariadení. Potvrdzuje sa tým dôležitosť integrovaného medziodvetvového myslenia pri zvažovaní rizík dôsledkov zmeny klímy a odolnosti voči zmene klímy v širších súvislostiach ekosystémov a sociálnych systémov.

(45)  Investičný projekt môže obsahovať aj také zložky, ktoré sa nepovažujú za nevyhnutné a pri ktorých náklady na adaptačné opatrenia presahujú prínosy zabránenia rizikám. V takom prípade môže byť za určitých okolností najlepšou možnosťou umožniť zlyhanie infraštruktúry, ktorá nie je nevyhnutná. Ide o jednu z foriem riadenia rizika.

(46)  O možnostiach, hodnotení a plánovaní adaptácie majú konkrétne členské štáty k dispozícii čoraz viac literatúry a skúseností, ako aj súvisiacich zdrojov. Zainteresovaní implementujúci partneri si môžu pozrieť napríklad:

| — | platformu Climate-ADAPT (http://climate-adapt.eea.europa.eu/) týkajúcu sa adaptácie, kde nájdu príklady adaptačných opatrení a prípadové štúdie, |
| --- | --- |

—

platformu Climate-ADAPT (http://climate-adapt.eea.europa.eu/) týkajúcu sa adaptácie, kde nájdu príklady adaptačných opatrení a prípadové štúdie,

| — | štúdiu GR REGIO s názvom Adaptácia veľkých projektov v oblasti infraštruktúry na zmenu klímy: https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/studies/2018/climate-change-adaptation-of-major-infrastructure-projects, |
| --- | --- |

—

štúdiu GR REGIO s názvom Adaptácia veľkých projektov v oblasti infraštruktúry na zmenu klímy: https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/studies/2018/climate-change-adaptation-of-major-infrastructure-projects,

| — | správu agentúry EEA č. 8/2014 s názvom Adaptácia dopravy na zmenu klímy v Európe: http://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-of-transport-to-climate, |
| --- | --- |

—

správu agentúry EEA č. 8/2014 s názvom Adaptácia dopravy na zmenu klímy v Európe: http://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-of-transport-to-climate,

| — | správu agentúry EEA č. 1/2019 s názvom Výzvy a príležitosti v oblasti adaptácie pre európsky energetický systém – budovanie nízkouhlíkového energetického systému odolného voči zmene klímy: https://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-in-energy-system. |
| --- | --- |

—

správu agentúry EEA č. 1/2019 s názvom Výzvy a príležitosti v oblasti adaptácie pre európsky energetický systém – budovanie nízkouhlíkového energetického systému odolného voči zmene klímy: https://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-in-energy-system.

(47)  V tomto usmernení má slovo „zmiernenie“ význam špecifický pre daný kontext vzhľadom na overenie zohľadnenia problematiky zmeny klímy a overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia. V súvislosti s overením zohľadnenia problematiky zmeny klímy „zmiernenie“ znamená zásah človeka na zníženie emisií skleníkových plynov alebo zvýšenie záchytov skleníkových plynov.

(48)  Prvoradosť energetickej efektívnosti sa vymedzuje v článku 2 bode 18 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:32018R1999&from=SK.

(49)  K čomu patria okrem iného bezpečné a chránené parkovacie plochy a kontroly na vonkajších hraniciach.

(50)  Projekty v niektorých odvetviach, napríklad v mestskej doprave, sú často stanovené v rámci integrovaného plánovacieho dokumentu (napr. v pláne udržateľnej mestskej mobility) s cieľom vytýčiť koherentný investičný program. Hoci jednotlivé investície/projekty v rámci takýchto investičných programov nemusia presahovať prahové hodnoty, s cieľom zistiť celkový významný prínos programu k znižovaniu skleníkových plynov môže byť dôležité posúdiť emisie skleníkových plynov na úrovni celého programu.

(51)  Na opatrenia týkajúce sa bezpečnosti na cestách a zmierňovania hluku z nákladnej dopravy sa môže vzťahovať výnimka.

(52)  V dôsledku kumulatívnych účinkov môžu niektoré malé objemy emisií skleníkových plynov predstavovať bod zlomu, v ktorom sa nevýznamný vplyv zmení na kategóriu významného vplyvu – a následne by ich bolo treba zohľadniť.

(53)  Rovnaký prístup sa odporúča prijať aj vo fáze plánovania, napríklad v odvetví dopravy, v ktorom sa najrelevantnejšie voľby na znižovanie emisií skleníkových plynov vyskytujú v rámci možností súvisiacich s operačnou štruktúrou siete a výberom spôsobov dopravy a politík.

(54)  Uhlíkovú stopu môže implementujúci partner vypočítať na základe informácií prijatých od predkladateľa projektu, prípadne môže požiadať o jej výpočet predkladateľa projektu. Ak uhlíkovú stopu vypočítava predkladateľ projektu, bolo by v ideálnom prípade vhodné, aby overenie vykonal implementujúci partner alebo externý nezávislý odborník. Alternatívne môže uhlíkovú stopu vypočítať aj nezávislý odborník.

(55)  Metodiky EIB pre uhlíkovú stopu projektu na posúdenie emisií skleníkových plynov a variácií emisií projektu, júl 2020, https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf.

(56)  Plán EIB pre klimatickú banku na roky 2021 – 2025, https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_group_climate_bank_roadmap_en.pdf. Treba uviesť, že toto sa týka skôr úplných tieňových nákladov na dosahovanie cieľov v celom hospodárstve než nákladov – explicitných či implicitných – na rôzne politiky v oblasti zmeny klímy (dane, povolenia, predpisy, normy atď.).

(57)  V prípade použitia vyšších nákladov na uhlík musia byť tieto náklady riadne odôvodnené spoľahlivou metodikou založenou na medzinárodne akceptovaných zásadách.

(58)  Na účely tohto usmernenia sa zemou myslí pôda.

(59)  Vymedzenie prevzaté od organizácie Natural Capital Coalition.

(60)  V súlade s usmernením EÚ k začleneniu ekosystémov a ich služieb do procesu rozhodovania, SWD (2019) 305 final.

(61)  Ďalšie informácie o úlohách a povinnostiach sa nachádzajú v kapitole 4.1.

(62)  Vrátane vyžadovania vyhlásení o súlade od konečných prijímateľov.

(63)  Keď implementujúci partneri začnú spolupracovať s predkladateľom, environmentálny rozhodovací proces môže ešte prebiehať. Mohlo by to znamenať, že spočiatku môžu implementujúci partneri identifikovať iba uplatniteľný právny rámec projektu, pričom environmentálny rozhodovací proces môže prebiehať zároveň s celkovým procesom náležitej starostlivosti a súlad sa môže potvrdiť neskôr.

(64)  V prípade viaczložkových projektov sa bude dodržiavanie právnych predpisov overovať za každú zložku počas jej vývoja. V určitých prípadoch môže byť každé vyplatenie finančných prostriedkov pre príslušnú zložku projektu podmienené splnením konkrétnych podmienok. Od tejto požiadavky sú oslobodené štúdie na vypracovanie projektov a vyplatenie finančných prostriedkov, ktoré súvisí s týmito štúdiami.

(65)  Ak z výsledkov environmentálneho rozhodovacieho procesu vyplynú v porovnaní s pôvodným posúdením implementujúceho partnera významné zmeny, overovanie by sa malo aktualizovať tak, aby sa v ňom tieto zmeny zohľadnili. Malo by sa to oznámiť Komisii v súlade s ustanoveniami kapitoly 4.2.

(66)  Ustanovenia týkajúce sa tejto konzultácie s Komisiou pozri v kapitole 4.

(67)  SmernicaEurópskeho parlamentu a Rady 2014/52/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorou sa mení smernica 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (Ú. v. EÚ L 124, 25.4.2014, s. 1).

(68)  Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:31992L0043.

(69)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A32009L0147.

(70)  Podľa usmernenia Komisie k stanoveniu cieľov ochrany (2012) sa v cieľoch ochrany konkrétnej lokality stanovuje podmienka, ktorú musia druhy živočíchov a rastlín a typy biotopov v danej lokalite spĺňať, aby lokalita mohla prispievať k celkovému cieľu dosiahnutia priaznivého stavu ochrany týchto druhov živočíchov a rastlín a typov biotopov na vnútroštátnej, biogeografickej alebo európskej úrovni (pozri článok 2 ods. 2 smernice).

(71)  Článok 6 ods. 3 sa uplatňuje aj na osobitne chránené územia klasifikované podľa článku 4 smernice o ochrane voľne žijúceho vtáctva.

(72)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/form_art_6_4_sk.doc.

(73)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/natura_2000_assess_en.pdf.

(74)  Z kontroly vhodnosti rámcovej smernice o vode vyplýva, že v smernici sa úspešne podarilo stanoviť rámec riadenia integrovaného hospodárenia s vodami pre viac ako 110 000 vodných útvarov v EÚ, a tým spomaliť zhoršovanie stavu vôd a znížiť chemické znečistenie.

Na druhej strane sa vykonávanie smernice značne oneskorilo a dobrý stav má v súčasnosti necelá polovica všetkých vodných útvarov v EÚ, hoci lehota na jeho dosiahnutie uplynula v roku 2015, okrem riadne odôvodnených prípadov.

(75)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30).

(76)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

(77)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc (Ú. v. EÚ L 312, 22.11.2008, s. 3).

(78)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ zo 4. júla 2012 o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok, ktorou sa mení a dopĺňa a následne zrušuje smernica Rady 96/82/ES (Ú. v. EÚ L 197, 24.7.2012, s. 1).

(79)  V prípade operácií, ktoré podliehajú posudzovaniu vplyvov na životné prostredie, alebo operácií, ktoré boli vyňaté z povinnosti posudzovania vplyvov na životné prostredie so zmierňujúcimi opatreniami.

(80)  Poskytnuté kontrolné zoznamy si môže implementujúci partner upraviť tak, aby vyhovovali požiadavkám špecifického projektu alebo kategórie projektov.

(81)  Pozri najmä kapitolu 4.3 Náprava a ochrana životného prostredia a prevencia rizika.

(82)  Tieto jednotkové hodnoty sa však líšia spoľahlivosťou a prijateľnosťou. Využívanie existujúcich jednotkových hodnôt, napríklad pri nákladoch na škody spojených s rastúcim objemom emisií do ovzdušia a hlukom, je v súčasnosti v EÚ prijateľným a konsolidovaným postupom. Na druhej strane platí, že existujúce jednotkové hodnoty týkajúce sa vplyvov na vodu, zem a biodiverzitu sa používajú zriedkavejšie, pretože sa považujú za závislejšie od lokality.

(83)  Najdôležitejšie sociálne zásady a normy v tejto súvislosti sú v zmluvách EÚ a Charte základných práv EÚ, ako aj v najrôznejších smerniciach, ktoré sú členské štáty povinné transponovať do svojich príslušných vnútroštátnych právnych systémov.

(84)  Z Fondu InvestEU sa budú primárne podporovať operácie v EÚ. V obmedzených prípadoch sa však môžu zúčastňovať susediace krajiny (napr. pri cezhraničných alebo podobných projektoch). V týchto obmedzených prípadoch budú predkladatelia projektov požiadaní, aby zvážili sociálne aspekty v súlade s duchom a zásadami príslušných právnych predpisov EÚ.

(85)  Takéto dôkazy môžu mať podobu kópií akýchkoľvek príslušných zákonných povolení, rozhodnutí, stanovísk alebo v prípade ich neexistencie vlastných vyhlásení predkladateľa o dodržiavaní príslušných zákonných požiadaviek.

(86)  Pozri prílohu 3.

(87)  Smernica 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie zmenená smernicou 2014/52/EÚ.

(88)  V niektorých prípadoch sú určití jednotlivci alebo skupiny jednotlivcov zraniteľné, marginalizované, systematicky diskriminované alebo vylúčené z dôvodu svojich sociálno-ekonomických charakteristík. K takýmto charakteristikám patria okrem iného pohlavie, sexuálna orientácia, rod, rodová identita, etnická príslušnosť, kasta, domorodý alebo sociálny pôvod, vek, zdravotné postihnutie, náboženstvo alebo viera, politické alebo iné názory, aktivizmus, členstvo v odboroch alebo iných typoch zamestnaneckých organizácií, štátna príslušnosť, jazyk, osobný alebo rodinný stav, vzdelanie a/alebo gramotnosť, zdravotný stav, migrantský/utečenecký pôvod, príslušnosť k menšine alebo ekonomické postavenie (pokiaľ ide o príjem a prístup k službám).

(89)  Vrátane fyzického a ekonomického vysídľovania.

(90)  V právnom rámci EÚ [ako je smernica 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie zmenená smernicou 2014/52/EÚ, smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia)] známe aj ako proces účasti verejnosti (vrátane prístupu k informáciám a konzultačného procesu).

(91)  Primárni dodávatelia sú dodávatelia, ktorí pre projekt priebežne priamo dodávajú tovar alebo materiál nevyhnutný na zabezpečovanie základných funkcií projektu.

(92)  Najmä v prípade projektov zahŕňajúcich operácie mimo EÚ z dôvodu medzinárodných dodávateľských reťazcov.

(93)  Na základe článku 153 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prijala EÚ najrôznejšie opatrenia v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Európske smernice sú právne záväzné a členské štáty ich musia transponovať do vnútroštátnych právnych predpisov. Ďalšie informácie o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci možno nájsť na webovom sídle GR Európskej komisie pre zamestnanosť a sociálne záležitosti.

(94)  V prípade projektov podliehajúcich posudzovaniu vplyvov na životné prostredie sa niektoré z týchto aspektov (vrátane tých, ktoré sa týkajú akýchkoľvek vplyvov a rizík vo vzťahu k spoločenstvu, verejnému zdraviu a bezpečnosti) môžu riešiť v rámci procesu povoľovania, pričom príslušné informácie môžu byť začlenené do správy o posúdení vplyvov na životné prostredie, ak je v tejto fáze k dispozícii.

(95)  Pozri vymedzenie v poznámke pod čiarou č. 84.

(96)  K domorodému obyvateľstvu žijúcemu v európskej arktickej oblasti patria Saamovia a Inuiti (Kalaalliti). Konkrétne Saamovia žijú v cirkumpolárnych oblastiach Fínska, Švédska, Nórska a severozápadného Ruska, Nenci, Evenkovia a Čukčovia v Rusku a Inuiti (Kalaalliti) v Grónsku. Implementujúci partneri sa môžu nachádzať aj v najvzdialenejších regiónoch a v zámorských krajinách a územiach Únie.

(97)  Organizácia FAO vypracovala príručku osvedčených postupov pri získavaní slobodného, predbežného a informovaného súhlasu: https://www.refworld.org/pdfid/57fdec864.pdf.

(98)  V súlade s európskou stratégiou pre oblasť zdravotného postihnutia na roky 2010 – 2020. Bude prijatá nová stratégia na roky 2021 – 2030.

(99)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/gender-equality-strategy_sk.

(100)  Cieľ udržateľného rozvoja č. 5: „Dosiahnuť rodovú rovnosť a posilňovať postavenie všetkých žien a dievčat“.

(101)  Zainteresované strany sú osoby a/alebo spoločenstvá, ktoré: i) sú priamo alebo nepriamo ovplyvnené projektom, vrátane ich oprávnených zástupcov; ii) majú na projekte záujem a/alebo majú schopnosť pozitívne či negatívne ovplyvniť jeho výsledok; a iii) sa na projekte zúčastňujú: a) inštitúcie, skupiny a jednotlivci s rôznymi úlohami v projekte; a b) pracovníci v rámci projektu. V príslušnom právnom rámci EÚ [ako je smernica 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie zmenená smernicou 2014/52/EÚ, smernica 2010/75/EÚ o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia)] známe aj ako dotknutá verejnosť.

(102)  V súlade s Dohovorom Európskej hospodárskej komisie OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (známym ako Aarhuský dohovor), https://unece.org/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf. Pozri vymedzenie pojmu „environmentálne informácie“ v prílohe 1.

(103)  Najmä v prípade primárnych dodávateľov.

(104)  Príklady na zmierňujúce opatrenia sa uvádzajú v usmernení k overovaniu sociálnej udržateľnosti investičných operácií a operácií financovania.

(105)  V súlade s medzinárodnými zásadami združenia IAIA v oblasti posudzovania vplyvov.

http://www.socialimpactassessment.com/documents/IAIA%202015%20Social%20Impact%20Assessment%20guidance%20document.pdf.

(106)  Sčítanie by malo zahŕňať súpis strát (majetku, prístupu k zdrojom alebo službám atď.), podrobný prieskum merania a ocenenie strateného majetku a vykonáva sa na celkovej ovplyvnenej populácii.

(107)  Sociálno-ekonomický referenčný prieskum možno odvodiť od výberového zisťovania a je mimoriadne dôležitý na identifikovanie aktuálneho sociálno-ekonomického, kultúrneho a politického profilu ovplyvnených osôb; úrovne ich celkovej odolnosti alebo zraniteľnosti; a výsledných stupňov a typov vplyvov.

(108)  Podrobnosti pozri v prílohe 3.

(109)  V roku 2017 bolo 22,4 % populácie EÚ naďalej ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením – vrátane 24,9 % všetkých detí v Európe, 23,3 % žien a 18,2 % osôb nad 65 rokov. Približne 7 % všetkých Európanov stále žilo v závažnej materiálnej deprivácii, pričom tento počet sa pre hospodárske dôsledky pandémie pravdepodobne zvýši.

(110)  Pri posudzovaní schopnosti predkladateľa projektu môžu byť užitočné informácie z kapitoly 2.7.

(111)  Treba poznamenať, že tieto nástroje nemusia vždy predstavovať vzájomné alternatívy a môžu sa využívať ako doplnky. Analýza MCA sa môže napríklad použiť na zistenie strategických možností v predbežnej fáze cyklu projektu. Po identifikovaní strategickej možnosti možno následne porovnať špecifické technické riešenia s využitím analýzy CBA/CEA/LCA.

(112)  Na obdobie 2014 – 2020 sa vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) 2015/207 (Ú. v. EÚ L 38, 13.2.2015, s. 1) poskytuje referenčná hodnota sociálne diskontné sadzby (5 % v prípade členských štátov Kohézneho fondu a 3 % v prípade ostatných členských štátov), ktorá zostáva užitočnou referenčnou hodnotou aj na obdobie 2021 – 2027. Podobné hodnoty sa odporúčajú aj v príručke Komisie z roku 2014 pre analýzu nákladov a prínosov. Niektoré relevantné osvedčené postupy sa budú opisovať aj v nadchádzajúcej príručke Vademékum ekonomického hodnotenia, ktorú pripravuje GR REGIO v spolupráci s ostatnými GR Komisie a s podporou nástroja JASPERS.

(113)  Pozri: https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/cba_guide.pdf.

(114)  Pozri https://www.eib.org/attachments/thematic/economic_appraisal_of_investment_projects_en.pdf.

(115)  Pozri: https://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/methodology-for-the-economic-assessment-of-ebrd-projects-with-high-greenhouse-gasemissions.html.

(116)  Pozri: https://www.nib.int/filebank/a/1332328414/506da9436eb1c0d4ec17b8b5a929d820/56-Sustainability_Policy_Guidelines-2012.pdf.

(117)  Technický podporný dokument na overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia v investíciách vypracovaný GR pre životné prostredie obsahuje preskúmanie jednotkových hodnôt na účely uľahčenia využívania prístupu prenosu prínosov pri peňažnom vyjadrení. Určité informácie a odkazy na príslušnú literatúru sa uvádzajú aj v príručke Európskej komisie pre analýzu nákladov a prínosov. Okrem toho sa v nadchádzajúcej príručke Vademékum ekonomického hodnotenia, ktorú pripravuje GR REGIO s podporou nástroja JASPERS, uvádzajú osvedčené postupy pri ekonomickom posudzovaní vplyvov najrôznejších vybratých odvetví na životné prostredie.

(118)  Na základe vybratej diskontnej sadzby, ktorá musí byť opísaná a odôvodnená v dokumentácii k overovaniu udržateľnosti.

(119)  Ide o transakciu, ktorá nemá vymedzený konkrétny rozsah, ale je skôr určená na zabezpečenie aktuálneho financovania krátkodobých prevádzkových potrieb spoločnosti (napr. prevádzkového kapitálu).

(120)  Toto sa môže urobiť preskúmaním reportáží v médiách, správ a webových sídiel MVO, sociálnych médií, verejne dostupných databáz atď. Odporúča sa horizont posledných piatich rokov (ak to nie je možné, minimálne posledných dvoch rokov).

(121)  Odvetvia, na ktoré sa vzťahuje systém obchodovania s emisiami, sa uvádzajú v prílohe I k smernici o systéme ETS: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:02003L0087-20200101&qid=1604659666744&from=SK#tocId68.

(122)  Ďalšie podrobnosti o finančných sprostredkovateľoch, ktorí sa môžu na procese zúčastniť, sa nachádzajú v investičných usmerneniach (kapitoly 2.3.1, 6.1.2.1, 6.2.2.1, 6.3.2.1 a 6.4.2.1).

(123)  Pokiaľ ide o to, čo sa predkladá investičnému výboru.

(124)  S výnimkou oddielu o infraštruktúrnych fondoch, v ktorom sa bude používať termín „projekt“ alebo „investičná operácia“.

(125)  Riziko v tomto oddiele sa týka environmentálnych a sociálnych aspektov, nejde o finančné riziko. Orientačné usmernenie týkajúce sa kategorizácie environmentálnych a sociálnych rizík sa nachádza v zozname kategorizácie environmentálnych a sociálnych rizík banky EBOR – https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-emanual-toolkit.html.

(126)  Koneční prijímatelia nie sú v čase, keď finančný sprostredkovateľ uskutočňuje náležitú starostlivosť, známi.

(127)  Ako sa to podrobne vysvetľuje v kapitole 2.

(128)  Systém ESMS sa vymedzuje ako súbor politík, procesov a postupov adekvátnych na identifikovanie, posudzovanie, riadenie a monitorovanie environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík a vplyvov súvisiacich s východiskovými projektmi alebo činnosťami financovanými finančným sprostredkovateľom.

(129)  Žiadosť o informácie musí byť primeraná východiskovým projektom a musia sa v nej dodržať všetky zákonné povinnosti a povinnosti týkajúce sa dôvernosti.

(130)  Pokiaľ ide o schopnosť správcu fondu vykonať posúdenie východiskových projektov v súlade so zásadami a s cieľmi overovania udržateľnosti podrobne stanovenými v tomto usmernení, ako aj s normami a internými pravidlami a postupmi implementujúceho partnera.

(131)  Ďalšie usmernenie pozri aj v kapitole 2.2.

(132)  V súvislosti s procesom posudzovania vplyvov na životné prostredie, v rámci ktorého boli identifikované významné riziká dôsledkov zmeny klímy, musí napríklad správca fondu overiť, či predkladateľ projektu zavádza zmierňujúce opatrenia uvedené v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie alebo v rozhodnutiach o preverovaní.

(133)  Ďalšie informácie sa nachádzajú v kapitole 2.3.2.

(134)  Takisto sa odporúča riadne zvážiť zásady stanovené v Európskom pilieri sociálnych práv.

(135)  Ďalšie usmernenie k pozitívnemu programu sa nachádza v kapitole 2 a prílohe 3.

(136)  Odvetvia, na ktoré sa vzťahuje systém obchodovania s emisiami, sa uvádzajú v prílohe I k smernici o systéme ETS: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:02003L0087-20200101&qid=1604659666744&from=SK#tocId68.

(137)  Pravidlá a postupy investičného výboru, ako ani schvaľovací proces nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto usmernenia. Cieľom informácií uvedených v tomto dokumente je zmapovať výsledky overovania v rôznych fázach alebo v prípade rôznych zainteresovaných strán, slúžia však len na informačné účely.

(138)  Tento oddiel sa pridáva výlučne s cieľom uznať významnú úlohu príslušných orgánov. Jeho cieľom nie je pridať implementujúcim partnerom dodatočné požiadavky na overovanie.

(139)  Konkrétne povinnosti budú začlenené do dohody o záruke.

(140)  V súlade s článkom 22 nariadenia o Programe InvestEU.

(141)  Dodržiavanie právnych predpisov tu znamená celkové dodržiavanie, netýka sa dodržiavania právnych predpisov týkajúcich sa procesu overovania, ktoré sa podrobne opisuje v kapitole 2 a kapitole 3.

(142)  Celkový proces navrhnutý pre Program InvestEU sa musí dodržať v podobe, v akej je uvedený v samostatnej oblasti činnosti týkajúcej sa procesu predkladania a schvaľovania.

(143)  Od implementujúceho partnera sa očakáva, že uvedie, čo je v danej chvíli pri vyvinutí maximálneho úsilia v podstate možné.

(144)  Pri zverejňovaní sa (podľa situácie) bude venovať náležitá pozornosť pravidlám a postupom pre dôverné a citlivé obchodné informácie.

(145)  Zostávajúce riziká sa uvedú len pri projektoch, pri ktorých sa vyžaduje posudzovanie vplyvov na životné prostredie, ak ich príslušné orgány vypočítajú.

---

PRÍLOHA 1

Zoznam zákonných požiadaviek

Nasledujúci zoznam je len orientačný a neobsahuje všetky zákonné požiadavky, ktoré sa môžu vzťahovať na jednotlivé operácie financovania a investičné operácie v rámci troch rozmerov. Má pomôcť implementujúcim partnerom a v prípade potreby finančným sprostredkovateľom pri skúmaní dodržiavania právnych predpisov v prípade navrhovaných operácií financovania a investičných operácií v rámci Programu InvestEU.

Klimatický rozmer – rámec dodržiavania právnych predpisov

Smernica o ETS [smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003, o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES; smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814].

Smernica o CCS [smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006].

Environmentálny rozmer – rámec dodržiavania právnych predpisov

Ďalej sa uvádzajú kľúčové smernice uvedené v usmernení k rozmeru životného prostredia.

V závislosti od povahy operácií patriacich do konkrétnej etapy podpory sa od implementujúcich partnerov v prípade priameho financovania očakáva, že overia súlad so špecifickými smernicami na základe autorizácií, povolení, licencií atď. predložených predkladateľmi projektov.

Smernica o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (smernica 2011/92/EÚ zmenená smernicou 2014/52/EÚ) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:32014L0052.

Smernica o strategickom environmentálnom hodnotení (smernica 2001/42/ES) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:32001L0042.

Smernica o biotopoch (smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:31992L0043.

Smernica o vtákoch (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A32009L0147.

Rámcová smernica o vode (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A32009L0147.

Smernica o priemyselných emisiách (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=celex%3A32010L0075.

Rámcová smernica o odpade (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=celex%3A32008L0098.

Smernica Seveso III (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ zo 4. júla 2012) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A32012L0018.

Sociálny rozmer – rámec dodržiavania právnych predpisov

EÚ a jej členské štáty majú spoľahlivý právny rámec v oblasti ľudskoprávnych a pracovnoprávnych noriem, ako aj noriem sociálnej ochrany. Predkladatelia projektov/koneční prijímatelia, ktorí sa usilujú získať podporu z Programu InvestEU, musia implementujúcemu partnerovi v rámci procesu náležitej starostlivosti predložiť dôkaz o súlade navrhovaných operácií s platnými právnymi predpismi EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi.

Kontrolný zoznam uvedený ďalej má pomôcť implementujúcim partnerom a prípadne aj finančným sprostredkovateľom pri skúmaní dodržiavania právnych predpisov v prípade navrhovaných operácií financovania a investičných operácií v rámci Programu InvestEU týkajúcich sa sociálneho rozmeru.

Implementujúci partner by mal overiť, či je navrhovaná operácia v súlade s týmito právnymi predpismi EÚ (ak sú relevantné):

| — | Charta základných práv Európskej únie: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:12012P/TXT. |
| --- | --- |

—

Charta základných práv Európskej únie: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:12012P/TXT.

| — | Hlavné právne predpisy EÚ týkajúce sa zamestnanosti, sociálnych vecí a začleňovania v týchto oblastiach:






  — | pracovné právo, |
| --- | --- | --- |

—

Hlavné právne predpisy EÚ týkajúce sa zamestnanosti, sociálnych vecí a začleňovania v týchto oblastiach:

—

pracovné právo,

| — | bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci, |
| --- | --- |

—

bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci,

| — | voľný pohyb pracovníkov, |
| --- | --- |

—

voľný pohyb pracovníkov,

| — | koordinácia sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

—

koordinácia sociálneho zabezpečenia.

Úplné znenie európskych právnych predpisov (smerníc, nariadení, rozhodnutí atď.) a ďalších úradných dokumentov (oznámení atď.) je k dispozícii na webovej lokalite EÚ Eur-Lex.

| Právny nástroj | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |
| Smernica Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000 | Rovnaké zaobchádzanie s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod |
| Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/41/EÚ zo 7. júla 2010 | Rovnaké zaobchádzanie so ženami a s mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby |
| Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/88/ES zo 4. novembra 2003 o pracovnom čase | Smernica o pracovnom čase |
| Smernica Rady 1999/70/ES z 28. júna 1999 | Rámcová dohoda o práci na dobu určitú |
| Smernica Rady 97/81/ES z 15. decembra 1997 | Rámcová dohoda o práci na kratší pracovný čas |
| Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/104/ES z 19. novembra 2008 | Dočasná agentúrna práca |
| Uznesenie Rady z 30. novembra 1998 v rámci rozvojovej spolupráce so Spoločenstvom a s členskými štátmi | Domorodé obyvateľstvo |
| Smernica 89/391/EHS – rámcová smernica o BOZP
  Ďalšie právne prepisy EÚ o BOZP | — | Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci |

Právny nástroj

Rozsah pôsobnosti

Smernica Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000

Rovnaké zaobchádzanie s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/41/EÚ zo 7. júla 2010

Rovnaké zaobchádzanie so ženami a s mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/88/ES zo 4. novembra 2003 o pracovnom čase

Smernica o pracovnom čase

Smernica Rady 1999/70/ES z 28. júna 1999

Rámcová dohoda o práci na dobu určitú

Smernica Rady 97/81/ES z 15. decembra 1997

Rámcová dohoda o práci na kratší pracovný čas

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/104/ES z 19. novembra 2008

Dočasná agentúrna práca

Uznesenie Rady z 30. novembra 1998 v rámci rozvojovej spolupráce so Spoločenstvom a s členskými štátmi

Domorodé obyvateľstvo

Smernica 89/391/EHS – rámcová smernica o BOZP

Ďalšie právne prepisy EÚ o BOZP

—

Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci

| — | Pracovné prostredie prispôsobené profesionálnym potrebám |
| --- | --- |

—

Pracovné prostredie prispôsobené profesionálnym potrebám

| — | Pracovné prostredie, ktoré im umožňuje predĺžiť ich účasť na trhu práce |
| --- | --- |

—

Pracovné prostredie, ktoré im umožňuje predĺžiť ich účasť na trhu práce

Smernica Rady 89/654/EHS z 30. novembra 1989

Minimálne požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia na pracovisku

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/104/ES zo 16. septembra 2009

Minimálne požiadavky na bezpečnosť a ochranu zdravia pri používaní pracovných prostriedkov pracovníkmi pri práci

Smernica Rady 89/656/EHS z 30. novembra 1989

Minimálne zdravotné a bezpečnostné požiadavky na používanie osobných ochranných prostriedkov pracovníkmi na pracovisku

Smernica Rady 94/33/ES z 22. júna 1994

Ochrana mladých ľudí pri práci

Smernica Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992

Opatrenia na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode alebo dojčiacich pracovníčok

Smernica (EÚ) 2019/882

Požiadavky na prístupnosť výrobkov a služieb pre osoby so zdravotným postihnutím

Rozhodnutie Rady (2010/48/es)

Uzatvorenie Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím Európskym spoločenstvom

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ z 13. decembra 2011 (smernica o EIA)

Zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/52/EÚ zo 16. apríla 2014

Účasť verejnosti na procese posudzovania vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010

Účasť verejnosti v oblasti priemyselných emisií (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 (strategické environmentálne hodnotenie)

Účasť verejnosti na procese posudzovania účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003

Prístup verejnosti k informáciám o životnom prostredí

Dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (Aarhuský dohovor, Aarhus 1988)

Prístup k informáciám, účasť verejnosti na rozhodovacom procese a prístup k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia

Dohovor o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho štátne hranice (Dohovor z Espoo, Espoo 1991)

Účasť verejnosti a konzultácie v cezhraničných súvislostiach

Smernica 2019/1152 o transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach

| — | Informácie o pracovnoprávnych aspektoch |
| --- | --- |

—

Informácie o pracovnoprávnych aspektoch

| — | Skúšobné lehoty |
| --- | --- |

—

Skúšobné lehoty

| — | Ďalšie zamestnanie |
| --- | --- |

—

Ďalšie zamestnanie

| — | Právne predpisy proti zneužívaniu v prípade pracovných zmlúv na nula hodín |
| --- | --- |

—

Právne predpisy proti zneužívaniu v prípade pracovných zmlúv na nula hodín

| — | Žiadosti o preloženie |
| --- | --- |

—

Žiadosti o preloženie

Smernica 2011/98

Spoločný súbor práv pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte

Smernica 2006/54/ES

Rovnaké zaobchádzanie s mužmi a so ženami vo veciach zamestnanosti, postupu v zamestnaní, odmeny a pracovných podmienok

Smernica 2002/14/ES

Všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami v Európskom spoločenstve

Smernica 2000/78/ES

| — | Podmienky prístupu k zamestnaniu alebo samostatnej zárobkovej činnosti |
| --- | --- |

—

Podmienky prístupu k zamestnaniu alebo samostatnej zárobkovej činnosti

| — | Zamestnávanie a pracovné podmienky |
| --- | --- |

—

Zamestnávanie a pracovné podmienky

| — | Členstvo a činnosti v organizácii zamestnávateľov alebo zamestnancov alebo v akejkoľvek inej organizácii, ktorej členovia vykonávajú určitú profesiu |
| --- | --- |

—

Členstvo a činnosti v organizácii zamestnávateľov alebo zamestnancov alebo v akejkoľvek inej organizácii, ktorej členovia vykonávajú určitú profesiu

| — | Diskriminácia a rovnaké zaobchádzanie |
| --- | --- |

—

Diskriminácia a rovnaké zaobchádzanie

| — | Prispôsobenia pre osoby so zdravotným postihnutím |
| --- | --- |

—

Prispôsobenia pre osoby so zdravotným postihnutím

Smernica 94/33/ES

| — | Detská práca |
| --- | --- |

—

Detská práca

| — | Zraniteľnosť mladých ľudí |
| --- | --- |

—

Zraniteľnosť mladých ľudí

| — | Práca a nočná práca mladých ľudí |
| --- | --- |

—

Práca a nočná práca mladých ľudí

| — | Ročný odpočinok a prestávky v práci |
| --- | --- |

—

Ročný odpočinok a prestávky v práci

Odporúčania MOP týkajúce sa skúmania sťažností, 1967 (č. 130)

| — | Nedotknuteľnosť práv pracovníkov v oblasti podávania sťažností |
| --- | --- |

—

Nedotknuteľnosť práv pracovníkov v oblasti podávania sťažností

| — | Postupy skúmania sťažností |
| --- | --- |

—

Postupy skúmania sťažností

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/821

Povinnosti náležitej starostlivosti v dodávateľskom reťazci dovozcov Európskej únie dovážajúcich cín, tantal a volfrám, ich rudy a zlato s pôvodom v oblastiach zasiahnutých konfliktom a vo vysokorizikových oblastiach

---

PRÍLOHA 2

Informácie, ktoré sa majú poskytnúť investičnému výboru Fondu InvestEU (kapitola 2)

I.   Odôvodnenie nevykonania overovania – podľa požiadaviek nariadenia o Programe InvestEU (odôvodnenie 13 a článok 8 ods. 5)

| Identifikácia projektu |
| --- |
| Celkové náklady na projekt (bez DPH):


do 10 miliónov EUR


viac ako 10 miliónov EUR |
| Výsledky preverovania v rámci Programu InvestEU
   (1) |
| Ak je projekt oslobodený od povinnosti preverovania/overovania na základe prahovej hodnoty, uveďte túto skutočnosť spolu so stručným potvrdením dodržiavania právnych predpisov. |
| Ak nie: |
| Zmena klímy | Adaptácia:

  Stručne opíšte, prečo sa nevykonalo posúdenie rizík dôsledkov zmeny klímy na základe výsledkov posúdenia zraniteľnosti voči zmene klímy.

  Zmiernenie:

  Odporúča sa vykonať posudzovanie uhlíkovej stopy projektu podľa kapitoly 2.2 usmernenia k overovaniu udržateľnosti?


Áno

Nie
  Stručne odôvodnite, prečo nie je posúdenie uhlíkovej stopy potrebné, prípadne uveďte akékoľvek iné zvážené hľadiská. |
| Životné prostredie | Stručne opíšte právny rámec týkajúci sa otázok životného prostredia, ktorý je relevantný pre projekt:
  napr.: stručne uveďte, na základe akých informácií je projekt zlučiteľný s rámcom plánovania (t. j. či vychádza z plánu/programu, v prípade ktorého sa vykonalo strategické environmentálne hodnotenie); či projekt patrí (alebo nepatrí) do rozsahu pôsobnosti smernice o EIA, smernice o biotopoch, smernice o ochrane voľne žijúceho vtáctva, rámcovej smernice o vode, smernice o priemyselných emisiách atď.
  Stručne opíšte výsledky preverovania v rámci Programu InvestEU uskutočneného na základe kontrolného zoznamu 1 uvedeného v prílohe 3 k usmerneniu k overovaniu udržateľnosti.
  Uveďte napríklad stručné odôvodnenie toho, prečo: i) sa usudzuje, že projekt nemá žiadny vplyv alebo má len malý vplyv na zložky prírodného kapitálu a dve prierezové témy;
  ii) sa vyžaduje posudzovanie vplyvov projektu na životné prostredie, neboli však identifikované žiadne významné zostávajúce vplyvy. |
| Sociálna oblasť | Stručne opíšte výsledky preverovania v rámci Programu InvestEU uskutočneného na základe kontrolného zoznamu uvedeného v prílohe 3 k usmerneniu k overovaniu udržateľnosti.
  Uveďte napríklad stručné odôvodnenie toho, prečo sa usudzuje, že projekt nemá žiadny vplyv alebo má len malý vplyv na kritériá sociálneho rozmeru opísané v kapitole 2.4 usmernenia k overovaniu udržateľnosti. |

Identifikácia projektu

Celkové náklady na projekt (bez DPH):

Image 20
do 10 miliónov EUR

Image 21
viac ako 10 miliónov EUR

Výsledky preverovania v rámci Programu InvestEU
   (1)

Ak je projekt oslobodený od povinnosti preverovania/overovania na základe prahovej hodnoty, uveďte túto skutočnosť spolu so stručným potvrdením dodržiavania právnych predpisov.

Ak nie:

Zmena klímy

Adaptácia:

Stručne opíšte, prečo sa nevykonalo posúdenie rizík dôsledkov zmeny klímy na základe výsledkov posúdenia zraniteľnosti voči zmene klímy.

Zmiernenie:

Odporúča sa vykonať posudzovanie uhlíkovej stopy projektu podľa kapitoly 2.2 usmernenia k overovaniu udržateľnosti?

Image 22
Áno
Image 23
Nie

Stručne odôvodnite, prečo nie je posúdenie uhlíkovej stopy potrebné, prípadne uveďte akékoľvek iné zvážené hľadiská.

Životné prostredie

Stručne opíšte právny rámec týkajúci sa otázok životného prostredia, ktorý je relevantný pre projekt:

napr.: stručne uveďte, na základe akých informácií je projekt zlučiteľný s rámcom plánovania (t. j. či vychádza z plánu/programu, v prípade ktorého sa vykonalo strategické environmentálne hodnotenie); či projekt patrí (alebo nepatrí) do rozsahu pôsobnosti smernice o EIA, smernice o biotopoch, smernice o ochrane voľne žijúceho vtáctva, rámcovej smernice o vode, smernice o priemyselných emisiách atď.

Stručne opíšte výsledky preverovania v rámci Programu InvestEU uskutočneného na základe kontrolného zoznamu 1 uvedeného v prílohe 3 k usmerneniu k overovaniu udržateľnosti.

Uveďte napríklad stručné odôvodnenie toho, prečo: i) sa usudzuje, že projekt nemá žiadny vplyv alebo má len malý vplyv na zložky prírodného kapitálu a dve prierezové témy;

ii) sa vyžaduje posudzovanie vplyvov projektu na životné prostredie, neboli však identifikované žiadne významné zostávajúce vplyvy.

Sociálna oblasť

Stručne opíšte výsledky preverovania v rámci Programu InvestEU uskutočneného na základe kontrolného zoznamu uvedeného v prílohe 3 k usmerneniu k overovaniu udržateľnosti.

Uveďte napríklad stručné odôvodnenie toho, prečo sa usudzuje, že projekt nemá žiadny vplyv alebo má len malý vplyv na kritériá sociálneho rozmeru opísané v kapitole 2.4 usmernenia k overovaniu udržateľnosti.

II.   Informácie, ktoré by mohli byť súčasťou zhrnutia overovania udržateľnosti:

| a) | Identifikácia projektu: všeobecné informácie o projekte (odvetvie a oprávnená oblasť, typ financovania, objem, celkové náklady na projekt, konečný prijímateľ, lokalita atď.). |
| --- | --- |

a)

Identifikácia projektu: všeobecné informácie o projekte (odvetvie a oprávnená oblasť, typ financovania, objem, celkové náklady na projekt, konečný prijímateľ, lokalita atď.).

| b) | Smernica o EIA: na projekt sa vzťahuje smernica o EIA (v ktorej sa vyžaduje vykonanie overenia zohľadnenia problematiky životného prostredia bez ohľadu na celkové náklady na projekt). |
| --- | --- |

b)

Smernica o EIA: na projekt sa vzťahuje smernica o EIA (v ktorej sa vyžaduje vykonanie overenia zohľadnenia problematiky životného prostredia bez ohľadu na celkové náklady na projekt).

| c) | Stručný opis procesu overovania udržateľnosti: táto časť sa prevezme do formulára žiadosti o záruku a bude obsahovať kľúčové aspekty udržateľnosti projektu:






  — | dodržiavanie právnych predpisov a zlučiteľnosť operácie s platnými právnymi predpismi EÚ a politikami EÚ v príslušných oblastiach, ako aj s ostatnými relevantnými dohovormi a vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo akékoľvek prípadné problémy s dodržiavaním právnych predpisov, |
| --- | --- | --- |

c)

Stručný opis procesu overovania udržateľnosti: táto časť sa prevezme do formulára žiadosti o záruku a bude obsahovať kľúčové aspekty udržateľnosti projektu:

—

dodržiavanie právnych predpisov a zlučiteľnosť operácie s platnými právnymi predpismi EÚ a politikami EÚ v príslušných oblastiach, ako aj s ostatnými relevantnými dohovormi a vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo akékoľvek prípadné problémy s dodržiavaním právnych predpisov,

| — | výsledky procesu overovania udržateľnosti: i) zhrnutie pozitívnych aj negatívnych vplyvov na zmenu klímy/životné prostredie/sociálnu oblasť; ii) navrhované zmierňujúce alebo kompenzačné opatrenia a náklady na ne (ak sú k dispozícii); iii) prípadné zostávajúce riziká a iv) aspekty peňažného vyjadrenia (podľa situácie) atď., |
| --- | --- |

—

výsledky procesu overovania udržateľnosti: i) zhrnutie pozitívnych aj negatívnych vplyvov na zmenu klímy/životné prostredie/sociálnu oblasť; ii) navrhované zmierňujúce alebo kompenzačné opatrenia a náklady na ne (ak sú k dispozícii); iii) prípadné zostávajúce riziká a iv) aspekty peňažného vyjadrenia (podľa situácie) atď.,

| — | osobitné dojednania (podľa situácie): napr. osobitné zmluvné ustanovenia o predbežných podmienkach a dohovoroch, osobitné podmienky monitorovania atď.; identifikácia projektov infraštruktúry, pri ktorých implementujúci partner identifikoval iba zmierňujúce opatrenia, a či boli odporúčané a vykonané. |
| --- | --- |

—

osobitné dojednania (podľa situácie): napr. osobitné zmluvné ustanovenia o predbežných podmienkach a dohovoroch, osobitné podmienky monitorovania atď.; identifikácia projektov infraštruktúry, pri ktorých implementujúci partner identifikoval iba zmierňujúce opatrenia, a či boli odporúčané a vykonané.

| d) | Klimatický rozmer – v tomto oddiele sa poskytnú podrobnejšie informácie o rozmere zmeny klímy vzťahujúce sa na projekt a relevantné pre projekt:






  — | právny rámec platný pre projekt z hľadiska zmeny klímy, napríklad či sa na projekt uplatňuje revidovaná smernica o EIA (z roku 2014) a či sa v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie náležite riešili hľadiská zmeny klímy, |
| --- | --- | --- |

d)

Klimatický rozmer – v tomto oddiele sa poskytnú podrobnejšie informácie o rozmere zmeny klímy vzťahujúce sa na projekt a relevantné pre projekt:

—

právny rámec platný pre projekt z hľadiska zmeny klímy, napríklad či sa na projekt uplatňuje revidovaná smernica o EIA (z roku 2014) a či sa v správe o posúdení vplyvov na životné prostredie náležite riešili hľadiská zmeny klímy,

| — | adaptácia na zmenu klímy: zhrnutie opisu a výsledkov posúdenia zraniteľnosti voči zmene klímy, opisov identifikovaných rizík a posúdenia rizík dôsledkov zmeny klímy, zavedených adaptačných opatrení a nákladov na ne, prípadných zostávajúcich rizík a spôsobov ich riešenia v realizačnej a prevádzkovej fáze projektu, |
| --- | --- |

—

adaptácia na zmenu klímy: zhrnutie opisu a výsledkov posúdenia zraniteľnosti voči zmene klímy, opisov identifikovaných rizík a posúdenia rizík dôsledkov zmeny klímy, zavedených adaptačných opatrení a nákladov na ne, prípadných zostávajúcich rizík a spôsobov ich riešenia v realizačnej a prevádzkovej fáze projektu,

| — | zmiernenie zmeny klímy: východisko pre uskutočnenie posúdenia uhlíkovej stopy, ak uhlíkovú stopu vypočítal implementujúci partner alebo iná strana (predkladateľ projektu alebo nezávislý odborník), použitá metodika, východisko pre uskutočnenie (alebo neuskutočnenie) peňažného vyjadrenia emisií skleníkových plynov a identifikácie nízkouhlíkových možností, použité tieňové náklady na uhlík a východisková metodika (ak sa líši od odporúčanej), uvedenie očakávanej životnosti infraštruktúry a opis zlučiteľnosti projektu s podmienkami klimatickej neutrality, |
| --- | --- |

—

zmiernenie zmeny klímy: východisko pre uskutočnenie posúdenia uhlíkovej stopy, ak uhlíkovú stopu vypočítal implementujúci partner alebo iná strana (predkladateľ projektu alebo nezávislý odborník), použitá metodika, východisko pre uskutočnenie (alebo neuskutočnenie) peňažného vyjadrenia emisií skleníkových plynov a identifikácie nízkouhlíkových možností, použité tieňové náklady na uhlík a východisková metodika (ak sa líši od odporúčanej), uvedenie očakávanej životnosti infraštruktúry a opis zlučiteľnosti projektu s podmienkami klimatickej neutrality,

| — | dobrovoľné opatrenia, ktoré sa zaviazal zaviesť konečný prijímateľ na zlepšenie klimatickej výkonnosti projektu (adaptácia na zmenu klímy pod prahovou úrovňou, využívanie lepších technológií na znižovanie emisií skleníkových plynov atď.). |
| --- | --- |

—

dobrovoľné opatrenia, ktoré sa zaviazal zaviesť konečný prijímateľ na zlepšenie klimatickej výkonnosti projektu (adaptácia na zmenu klímy pod prahovou úrovňou, využívanie lepších technológií na znižovanie emisií skleníkových plynov atď.).

| e) | Environmentálny rozmer – v tomto oddiele sa poskytnú podrobnejšie informácie o rozmere životného prostredia vzťahujúce sa na projekt a relevantné pre projekt:






  — | súlad s regulačným a právnym rámcom platným pre projekt, so smernicou o EIA (dostupné rozhodnutia o posudzovaní vplyvov na životné prostredie alebo o preverovaní), s ďalšími príslušnými smernicami, potrebné povolenia a autorizácie, akékoľvek prípadné problémy s dodržiavaním právnych predpisov, |
| --- | --- | --- |

e)

Environmentálny rozmer – v tomto oddiele sa poskytnú podrobnejšie informácie o rozmere životného prostredia vzťahujúce sa na projekt a relevantné pre projekt:

—

súlad s regulačným a právnym rámcom platným pre projekt, so smernicou o EIA (dostupné rozhodnutia o posudzovaní vplyvov na životné prostredie alebo o preverovaní), s ďalšími príslušnými smernicami, potrebné povolenia a autorizácie, akékoľvek prípadné problémy s dodržiavaním právnych predpisov,

| — | či sa informácie potrebné na vykonanie overovania prevzali z formálnych správ, ktoré sa vyžadujú na základe právnych predpisov, a/alebo či implementujúci partner vyžadoval dodatočné štúdie, |
| --- | --- |

—

či sa informácie potrebné na vykonanie overovania prevzali z formálnych správ, ktoré sa vyžadujú na základe právnych predpisov, a/alebo či implementujúci partner vyžadoval dodatočné štúdie,

| — | stručný opis identifikovaných vplyvov v prípade všetkých environmentálnych zložiek podrobne opísaných v tomto usmernení, posúdenie alternatív, kumulované vplyvy, navrhnuté zmierňujúce a kompenzačné opatrenia a náklady na ne, kvantifikácia a peňažné vyjadrenie zostávajúcich rizík uvedené v ekonomickom hodnotení projektu, ak sú potrebné, |
| --- | --- |

—

stručný opis identifikovaných vplyvov v prípade všetkých environmentálnych zložiek podrobne opísaných v tomto usmernení, posúdenie alternatív, kumulované vplyvy, navrhnuté zmierňujúce a kompenzačné opatrenia a náklady na ne, kvantifikácia a peňažné vyjadrenie zostávajúcich rizík uvedené v ekonomickom hodnotení projektu, ak sú potrebné,

| — | odôvodnenie toho, prečo sa zostávajúce riziká a/alebo identifikované/zmiernené vplyvy považujú za prijateľné, a opis všetkých identifikovaných a vykonaných zmierňujúcich opatrení (okrem tých, ktoré boli potrebné z dôvodu dodržania právnych predpisov), |
| --- | --- |

—

odôvodnenie toho, prečo sa zostávajúce riziká a/alebo identifikované/zmiernené vplyvy považujú za prijateľné, a opis všetkých identifikovaných a vykonaných zmierňujúcich opatrení (okrem tých, ktoré boli potrebné z dôvodu dodržania právnych predpisov),

| — | dobrovoľné opatrenia na základe pozitívneho kontrolného zoznamu uvedeného v prílohe 3, ktoré vykonal predkladateľ projektu/konečný prijímateľ na zlepšenie environmentálnych vlastností projektu, a náklady na ne, ako aj potvrdenie ich začlenenia do ekonomického hodnotenia projektu. |
| --- | --- |

—

dobrovoľné opatrenia na základe pozitívneho kontrolného zoznamu uvedeného v prílohe 3, ktoré vykonal predkladateľ projektu/konečný prijímateľ na zlepšenie environmentálnych vlastností projektu, a náklady na ne, ako aj potvrdenie ich začlenenia do ekonomického hodnotenia projektu.

| f) | Sociálny rozmer – v tomto oddiele sa poskytnú podrobnejšie informácie o sociálnom rozmere vzťahujúce sa na projekt a relevantné pre projekt:






  — | súlad operácie s platnými pracovnoprávnymi a sociálnymi právnymi predpismi a s medzinárodnými dohovormi a chartami, ako aj akékoľvek prípadné problémy s dodržiavaním právnych predpisov, |
| --- | --- | --- |

f)

Sociálny rozmer – v tomto oddiele sa poskytnú podrobnejšie informácie o sociálnom rozmere vzťahujúce sa na projekt a relevantné pre projekt:

—

súlad operácie s platnými pracovnoprávnymi a sociálnymi právnymi predpismi a s medzinárodnými dohovormi a chartami, ako aj akékoľvek prípadné problémy s dodržiavaním právnych predpisov,

| — | stručný opis identifikovaných vplyvov v prípade všetkých sociálnych kritérií podrobne opísaných v tomto usmernení, navrhované zmierňujúce a kompenzačné opatrenia a náklady na ne, všetky dodatočné správy vyžiadané implementujúcim partnerom, ak existujú, |
| --- | --- |

—

stručný opis identifikovaných vplyvov v prípade všetkých sociálnych kritérií podrobne opísaných v tomto usmernení, navrhované zmierňujúce a kompenzačné opatrenia a náklady na ne, všetky dodatočné správy vyžiadané implementujúcim partnerom, ak existujú,

| — | odôvodnenie toho, prečo sa zostávajúce riziká alebo identifikované/zmiernené vplyvy považujú za prijateľné a v súlade s cieľmi Programu InvestEU, |
| --- | --- |

—

odôvodnenie toho, prečo sa zostávajúce riziká alebo identifikované/zmiernené vplyvy považujú za prijateľné a v súlade s cieľmi Programu InvestEU,

| — | dobrovoľné opatrenia na základe pozitívneho kontrolného zoznamu uvedeného v prílohe 3, ktoré vykonal predkladateľ projektu/konečný prijímateľ na zlepšenie sociálnych vlastností projektu, a náklady na ne, |
| --- | --- |

—

dobrovoľné opatrenia na základe pozitívneho kontrolného zoznamu uvedeného v prílohe 3, ktoré vykonal predkladateľ projektu/konečný prijímateľ na zlepšenie sociálnych vlastností projektu, a náklady na ne,

| — | ciele spoločensky prospešného investovania, a to najmä v oblasti rodovej rovnosti, sociálneho začleňovania alebo sociálnej odolnosti, a/alebo v oblastiach a odvetviach, na ktoré majú vplyv štrukturálne výzvy (podľa situácie). |
| --- | --- |

—

ciele spoločensky prospešného investovania, a to najmä v oblasti rodovej rovnosti, sociálneho začleňovania alebo sociálnej odolnosti, a/alebo v oblastiach a odvetviach, na ktoré majú vplyv štrukturálne výzvy (podľa situácie).

| g) | Ostatné aspekty udržateľnosti – ostatné príslušné aspekty posudzovania udržateľnosti vzťahujúce sa na projekt:






  — | verejné konzultácie a ďalšie typy zapojenia zainteresovaných strán: či sa vykonali v rámci postupu posudzovania vplyvov na životné prostredie alebo ich vykonal predkladateľ dobrovoľne, aké z nich vyplynuli povinnosti a ako sa riešili, dodatočné zmierňujúce opatrenia vykonané na ochranu kultúrneho dedičstva atď., |
| --- | --- | --- |

g)

Ostatné aspekty udržateľnosti – ostatné príslušné aspekty posudzovania udržateľnosti vzťahujúce sa na projekt:

—

verejné konzultácie a ďalšie typy zapojenia zainteresovaných strán: či sa vykonali v rámci postupu posudzovania vplyvov na životné prostredie alebo ich vykonal predkladateľ dobrovoľne, aké z nich vyplynuli povinnosti a ako sa riešili, dodatočné zmierňujúce opatrenia vykonané na ochranu kultúrneho dedičstva atď.,

| — | informácie o schopnosti predkladateľa projektu/konečného prijímateľa riešiť identifikované vplyvy a vykonávať odporúčané opatrenia, o zavedených systémoch a o tom, či tieto systémy podliehajú nejakej kontrole alebo vyhovujú špecifickým normám, |
| --- | --- |

—

informácie o schopnosti predkladateľa projektu/konečného prijímateľa riešiť identifikované vplyvy a vykonávať odporúčané opatrenia, o zavedených systémoch a o tom, či tieto systémy podliehajú nejakej kontrole alebo vyhovujú špecifickým normám,

| — | informácie o zmluvných dojednaniach, doložkách o podmienke zavedených do zmluvy o financovaní, dodatočné záväzky, ktoré musí plniť predkladateľ projektu/konečný príjemca, osobitné podmienky vyplatenia finančných prostriedkov, začlenenie povinností v oblasti udržateľnosti do zmluvy o financovaní, požiadavky na podávanie správ a monitorovanie. |
| --- | --- |

—

informácie o zmluvných dojednaniach, doložkách o podmienke zavedených do zmluvy o financovaní, dodatočné záväzky, ktoré musí plniť predkladateľ projektu/konečný príjemca, osobitné podmienky vyplatenia finančných prostriedkov, začlenenie povinností v oblasti udržateľnosti do zmluvy o financovaní, požiadavky na podávanie správ a monitorovanie.

---

(1)  V súlade s požiadavkami usmernenia k overovaniu udržateľnosti z hľadiska proporcionality.

---

PRÍLOHA 3

Kontrolné zoznamy overovania, ktoré majú používať implementujúci partneri pri overovaní v rámci jednotlivých rozmerov

Kontrolné zoznamy overovania – klimatický rozmer (kapitola 2)

Klimatický rozmer – kontrolné zoznamy preverovania a overovania

| Odolnosť proti zmene klímy – adaptácia na zmenu klímy |
| --- |
| Fáza preverovania |
| Kontrolný zoznam: | Áno/nie | Poznámky a informácie, ktoré má poskytnúť implementujúci partner v dokumentácii podľa usmernenia k overovaniu udržateľnosti predkladanej investičnému výboru |
| Boli poskytnuté informácie o tom, v ktorých fázach vývoja projektu a ako sa zvažovala adaptácia na zmenu klímy alebo problémy s odolnosťou proti zmene klímy? | | |
| Je k dispozícii opis metodiky procesu posudzovania zraniteľnosti voči zmene klímy a dôsledkov zmeny klímy a pôsobí táto metodika logicky a úplne, čiže celkovo v súlade s usmernením k overovaniu udržateľnosti? | | |
| Sú k dispozícii odkazy na príslušné (1) klimatické predpovede a zdroje údajov o súčasnej a budúcej klíme? Týkajú sa v prípade potreby krátkodobých aj dlhodobých scenárov (t. j. celého trvania projektu a/alebo analyzovaného obdobia)? | | |
| Prihliadlo sa na všetky príslušné nebezpečenstvá (faktory zmeny klímy)? | | |
| Bola posúdená zraniteľnosť projektu (a jeho zložiek) (podľa typu a lokality projektu)? | | |
| Uveďte podrobné závery týkajúce sa posúdenia zraniteľnosti a podrobné odôvodnenie výberu možnosti a) ukončenia procesu overovania alebo b) postúpenia do fázy posudzovania dôsledkov zmeny klímy. | | |
| Posudzovanie rizík dôsledkov zmeny klímy |
| Uskutočnilo sa posudzovanie rizík (pri ktorom sa posúdila pravdepodobnosť aj vplyv rizík dôsledkov adaptácie na zmenu klímy), ak bol projekt posúdený ako zraniteľný voči určitým klimatickým faktorom (t. j. z fázy preverovania vyplynul záver o existencii potenciálnych rizík súvisiacich so zmenou klímy)? | | |
| Identifikovali sa v prípade projektu významné riziká dôsledkov adaptácie na zmenu klímy? | | |
| Ak áno, boli do projektu začlenené primerané opatrenia (do jeho návrhu a/alebo prevádzky a údržby)? | | |
| Je preukázané, že opatreniami sa znižujú riziká na prijateľnú úroveň? | | |
| Uveďte podrobné závery posudzovania rizík dôsledkov zmeny klímy. | | |
| Bola overená a potvrdená zlučiteľnosť so stratégiami a s plánmi EÚ, vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi stratégiami a plánmi (podľa situácie) týkajúcimi sa adaptácie na zmenu klímy a ostatnými relevantnými strategickými a plánovacími dokumentmi? | | |

Odolnosť proti zmene klímy – adaptácia na zmenu klímy

Fáza preverovania

Kontrolný zoznam:

Áno/nie

Poznámky a informácie, ktoré má poskytnúť implementujúci partner v dokumentácii podľa usmernenia k overovaniu udržateľnosti predkladanej investičnému výboru

Boli poskytnuté informácie o tom, v ktorých fázach vývoja projektu a ako sa zvažovala adaptácia na zmenu klímy alebo problémy s odolnosťou proti zmene klímy?

Je k dispozícii opis metodiky procesu posudzovania zraniteľnosti voči zmene klímy a dôsledkov zmeny klímy a pôsobí táto metodika logicky a úplne, čiže celkovo v súlade s usmernením k overovaniu udržateľnosti?

Sú k dispozícii odkazy na príslušné (1) klimatické predpovede a zdroje údajov o súčasnej a budúcej klíme? Týkajú sa v prípade potreby krátkodobých aj dlhodobých scenárov (t. j. celého trvania projektu a/alebo analyzovaného obdobia)?

Prihliadlo sa na všetky príslušné nebezpečenstvá (faktory zmeny klímy)?

Bola posúdená zraniteľnosť projektu (a jeho zložiek) (podľa typu a lokality projektu)?

Uveďte podrobné závery týkajúce sa posúdenia zraniteľnosti a podrobné odôvodnenie výberu možnosti a) ukončenia procesu overovania alebo b) postúpenia do fázy posudzovania dôsledkov zmeny klímy.

Posudzovanie rizík dôsledkov zmeny klímy

Uskutočnilo sa posudzovanie rizík (pri ktorom sa posúdila pravdepodobnosť aj vplyv rizík dôsledkov adaptácie na zmenu klímy), ak bol projekt posúdený ako zraniteľný voči určitým klimatickým faktorom (t. j. z fázy preverovania vyplynul záver o existencii potenciálnych rizík súvisiacich so zmenou klímy)?

Identifikovali sa v prípade projektu významné riziká dôsledkov adaptácie na zmenu klímy?

Ak áno, boli do projektu začlenené primerané opatrenia (do jeho návrhu a/alebo prevádzky a údržby)?

Je preukázané, že opatreniami sa znižujú riziká na prijateľnú úroveň?

Uveďte podrobné závery posudzovania rizík dôsledkov zmeny klímy.

Bola overená a potvrdená zlučiteľnosť so stratégiami a s plánmi EÚ, vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi stratégiami a plánmi (podľa situácie) týkajúcimi sa adaptácie na zmenu klímy a ostatnými relevantnými strategickými a plánovacími dokumentmi?

| Klimatická neutralita – zmierňovanie zmeny klímy |
| --- |
| Fáza preverovania |
| Kontrolný zoznam: | Áno/nie | Poznámky a informácie, ktoré má poskytnúť implementujúci partner v dokumentácii podľa usmernenia k overovaniu udržateľnosti predkladanej investičnému výboru |
| Patrí projekt do niektorej z kategórií projektov s obmedzenými očakávanými úrovňami emisií, v prípade ktorých sa NEBUDE vyžadovať posudzovanie uhlíkovej stopy? | | |
| Očakáva sa objem absolútnych a/alebo relatívnych emisií do 20 000  ton ekvivalentu CO2 ročne (pozitívny alebo negatívny)? | | |
| Uveďte podrobné závery z preverovania a podrobné odôvodnenie výberu možnosti a) ukončenia procesu overovania zohľadnenia problematicky zmierňovania zmeny klímy alebo b) postúpenia do fázy odhadu a peňažného vyjadrenia emisií skleníkových plynov. | | |
| Zlučiteľnosť s cieľmi EÚ v oblasti klímy a uhlíková stopa |
| Je projekt pri využívaní kritérií zásady „významne nenarušiť“ v rámci taxonómie alebo inej medzinárodnej prijímanej metodiky zlučiteľný s cieľmi EÚ v oblasti klimatickej neutrality? Uveďte podrobnosti o metodike, na základe ktorej sa potvrdila zlučiteľnosť, a o dosiahnutých záveroch. | | |
| Vypočítali sa emisie skleníkových plynov za projekt v súlade s medzinárodne uznávanou metodikou? Uveďte podrobnosti požadované v usmernení k overovaniu udržateľnosti. | | |
| Boli odhadované ročné emisie skleníkových plynov za projekt v štandardnom (alebo priemernom) roku prevádzky uvedené v a) absolútnom aj b) relatívnom vyjadrení (t. j. v porovnaní so základným scenárom „bez projektu“) v tonách ekvivalentu CO2 ročne? | | |
| Boli prírastkové emisie skleníkových plynov súvisiace s projektom peňažne vyjadrené (pomocou štandardných tieňových cien uhlíka) a zahrnuté do ekonomického hodnotenia alebo analýzy nákladov a prínosov? | | |
| Spôsobuje projekt zvýšenie alebo zníženie emisií skleníkových plynov? Uveďte podrobnosti. | | |
| Bola overená a potvrdená zlučiteľnosť projektu s dôveryhodnou cestou k dosiahnutiu celkových cieľov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov na roky 2030 a 2050? Bola v rámci toho v prípade infraštruktúry s trvaním presahujúcim rok 2050 overená a potvrdená zlučiteľnosť projektu s prevádzkovaním, údržbou a prípadným ukončením projektov za podmienok klimatickej neutrality? | | |

Klimatická neutralita – zmierňovanie zmeny klímy

Fáza preverovania

Kontrolný zoznam:

Áno/nie

Poznámky a informácie, ktoré má poskytnúť implementujúci partner v dokumentácii podľa usmernenia k overovaniu udržateľnosti predkladanej investičnému výboru

Patrí projekt do niektorej z kategórií projektov s obmedzenými očakávanými úrovňami emisií, v prípade ktorých sa NEBUDE vyžadovať posudzovanie uhlíkovej stopy?

Očakáva sa objem absolútnych a/alebo relatívnych emisií do 20 000  ton ekvivalentu CO2 ročne (pozitívny alebo negatívny)?

Uveďte podrobné závery z preverovania a podrobné odôvodnenie výberu možnosti a) ukončenia procesu overovania zohľadnenia problematicky zmierňovania zmeny klímy alebo b) postúpenia do fázy odhadu a peňažného vyjadrenia emisií skleníkových plynov.

Zlučiteľnosť s cieľmi EÚ v oblasti klímy a uhlíková stopa

Je projekt pri využívaní kritérií zásady „významne nenarušiť“ v rámci taxonómie alebo inej medzinárodnej prijímanej metodiky zlučiteľný s cieľmi EÚ v oblasti klimatickej neutrality? Uveďte podrobnosti o metodike, na základe ktorej sa potvrdila zlučiteľnosť, a o dosiahnutých záveroch.

Vypočítali sa emisie skleníkových plynov za projekt v súlade s medzinárodne uznávanou metodikou? Uveďte podrobnosti požadované v usmernení k overovaniu udržateľnosti.

Boli odhadované ročné emisie skleníkových plynov za projekt v štandardnom (alebo priemernom) roku prevádzky uvedené v a) absolútnom aj b) relatívnom vyjadrení (t. j. v porovnaní so základným scenárom „bez projektu“) v tonách ekvivalentu CO2 ročne?

Boli prírastkové emisie skleníkových plynov súvisiace s projektom peňažne vyjadrené (pomocou štandardných tieňových cien uhlíka) a zahrnuté do ekonomického hodnotenia alebo analýzy nákladov a prínosov?

Spôsobuje projekt zvýšenie alebo zníženie emisií skleníkových plynov? Uveďte podrobnosti.

Bola overená a potvrdená zlučiteľnosť projektu s dôveryhodnou cestou k dosiahnutiu celkových cieľov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov na roky 2030 a 2050? Bola v rámci toho v prípade infraštruktúry s trvaním presahujúcim rok 2050 overená a potvrdená zlučiteľnosť projektu s prevádzkovaním, údržbou a prípadným ukončením projektov za podmienok klimatickej neutrality?

Kontrolné zoznamy overovania – environmentálny rozmer (kapitola 2)

Environmentálny rozmer – dodržiavanie právnych predpisov – kontrolný zoznam 0

| A.1. | Zlučiteľnosť operácie s rámcom plánovania |
| --- | --- |

A.1.

Áno/nie

| A.1.1. | Je operácia súčasťou plánu/programu/stratégie na miestnej, regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni? |
| --- | --- |

A.1.1.

| A.1.2. | Ak áno, uskutočnilo sa v prípade plánu/programu/stratégie posudzovanie vplyvov na životné prostredie v súlade so smernicou 2001/42/EÚ o strategickom environmentálnom hodnotení? |
| --- | --- |

A.1.2.

(Implementujúci partner sa bude opierať o vlastné vyhlásenie predkladateľa projektu)

| A.2. | Uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ (ďalej len „smernica o EIA“) v znení zmien |
| --- | --- |

A.2.

| A.2.1. | Ak je operácia uvedená v prílohách k smernici o EIA: |
| --- | --- |

A.2.1.

| — | v prílohe I k smernici o EIA, prejdite na otázku A.2.2, |
| --- | --- |

—

v prílohe I k smernici o EIA, prejdite na otázku A.2.2,

| — | v prílohe II k smernici o EIA, prejdite na otázku A.2.3, |
| --- | --- |

—

v prílohe II k smernici o EIA, prejdite na otázku A.2.3,

| — | nie je uvedená v žiadnej z týchto dvoch príloh, prejdite na otázku A.2.4. |
| --- | --- |

—

(Malo by sa stručne odôvodniť, prečo sa operácia považuje za neuvedenú v žiadnej z týchto príloh.)

| A.2.2. | Keď je uvedená v prílohe I k smernici o EIA, priložte správu o posúdení vplyvov na životné prostredie, netechnické zhrnutie informácií a rozhodnutie príslušného orgánu, ktorý ukončil proces posudzovania vplyvov na životné prostredie
   (2), a do textového poľa ďalej uveďte ďalšie informácie a vysvetlenia: |
| --- | --- |

A.2.2.

Keď je uvedená v prílohe I k smernici o EIA, priložte správu o posúdení vplyvov na životné prostredie, netechnické zhrnutie informácií a rozhodnutie príslušného orgánu, ktorý ukončil proces posudzovania vplyvov na životné prostredie
   (2), a do textového poľa ďalej uveďte ďalšie informácie a vysvetlenia:

| 1. | Bola správa o posúdení vplyvov na životné prostredie vypracovaná podľa článku 5 ods. 1 a prílohy IV k smernici o EIA? |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uskutočnili sa konzultácie s environmentálnymi orgánmi, s orgánmi s regionálnymi a miestnymi právomocami, ktorých sa projekt týka, s verejnosťou a prípadne konzultácie s ostatnými členskými štátmi v súlade s článkami 6 a 7 smernice o EIA? |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bolo rozhodnutie príslušného orgánu (ak už bolo prijaté) sprístupnené verejnosti? |
| --- | --- |

3.

| A.2.3. | Keď je uvedená v prílohe II k smernici o EIA: |
| --- | --- |

A.2.3.

| 1. | Ak sa uskutočnilo posudzovanie vplyvov na životné prostredie, priložte potrebné dokumenty uvedené v otázke A.2.2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ak sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie neuskutočnilo, priložte rozhodnutie požadované v článku 4 ods. 5 písm. b)
   (3)
  smernice o EIA (často nazývané aj „rozhodnutie o preverovaní“) a potvrďte, že bolo sprístupnené verejnosti a že boli zvážené kritériá uvedené v prílohe III. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ak sa rozhodnutie nevykonalo, uveďte použité prahové hodnoty alebo kritériá v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a článkom 4 ods. 2 písm. b) smernice o EIA. |
| --- | --- |

3.

| A.2.4. | Keď sa na operáciu nevzťahujú prílohy k smernici o EIA, uveďte stavebné povolenie (alebo iné príslušné schvaľovacie povolenie), ak existuje. |
| --- | --- |

A.2.4.

| A.3. | Uplatnenie smernice 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (1) (smernica o biotopoch a smernica o ochrane voľne žijúceho vtáctva); posúdenie účinkov na lokality sústavy Natura 2000 |
| --- | --- |

A.3.

| A.3.1. | Vzťahovalo sa na operáciu primerané posudzovanie podľa článku 6 ods. 3
   (4)
  smernice o biotopoch? |
| --- | --- |

A.3.1.

| A.3.2. | Ak je odpoveď na otázku A.3.1 „áno“, priložte: |
| --- | --- |

A.3.2.

| 1. | primerané posúdenie uskutočnené podľa článku 6 ods. 3 smernice o biotopoch; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kópiu štandardného oznamovacieho formulára „Informácie pre Európsku komisiu podľa článku 6 ods. 4 smernice o biotopoch“ v znení oznámenom Komisii (GR pre životné prostredie), ak existuje, a/alebo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stanovisko Komisie podľa článku 6 ods. 4 smernice o biotopoch v prípade projektov s významným vplyvom na prioritné biotopy a/alebo druhy a opodstatnených naliehavými dôvodmi prevažujúceho verejného záujmu okrem zdravia alebo bezpečnosti ľudí, alebo priaznivými dôsledkami prvoradého významu pre životné prostredie. |
| --- | --- |

3.

| A.3.3. | Ak je odpoveď na otázku A.3.1 „nie“, priložte: |
| --- | --- |

A.3.3.

| 1. | odôvodnenie toho, prečo sa uskutočnenie primeraného posúdenia nepovažovalo za potrebné (v rozhodnutiach o posudzovaní vplyvov na životné prostredie alebo v samostatnom dokumente). |
| --- | --- |

1.

| 2. | mapu (v mierke 1 : 100 000 alebo v najbližšej možnej mierke) s označením lokality, v ktorej sa má vykonať operácia, a dotknutých lokalít sústavy Natura 2 000 . |
| --- | --- |

2.

| A.4. | Uplatnenie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES (rámcová smernica o vode); posúdenie účinkov na vodné útvary |
| --- | --- |

A.4.

| A.4.1. | Zhorší sa v dôsledku operácie stav vodného útvaru alebo sa znemožní dosiahnutie dobrého stavu/potenciálu vôd? |
| --- | --- |

A.4.1.

| 1. | Ak je odpoveď na otázku A.4.1 „áno“
   (5), uveďte posúdenie a podrobné vysvetlenie spôsobu, akým boli/majú byť splnené všetky podmienky podľa článku 4 ods. 7 rámcovej smernice o vode. |
| --- | --- |

1.

Ak je odpoveď na otázku A.4.1 „áno“
   (5), uveďte posúdenie a podrobné vysvetlenie spôsobu, akým boli/majú byť splnené všetky podmienky podľa článku 4 ods. 7 rámcovej smernice o vode.

| 2. | Ak je odpoveď na otázku A.4.1 „nie“, uveďte odôvodnenie toho, prečo sa použitie výnimiek uvedených v článku 4 ods. 7 nepovažuje za potrebné (napr. všetky potenciálne vplyvy operácie sa ukázali ako dočasné alebo nevýznamné pre vodný útvar z rámcovej smernice o vode a neboli identifikované žiadne vplyvy ani ich kombinácia, prípadne žiadne zostávajúce vplyvy na vodný útvar v prípade vykonania zmierňujúcich opatrení atď.). |
| --- | --- |

2.

| A.5. | V prípade potreby informácie o súlade s inými smernicami o životnom prostredí |
| --- | --- |

A.5.

| A.5.1. | Uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (1) (smernica o priemyselných emisiách). |
| --- | --- |

A.5.1.

Vysvetlite, ako je projekt v súlade s požiadavkami smernice 2010/75/EÚ, konkrétne s uplatňovaním najlepších dostupných techník, a v prípade potreby s emisnými limitmi stanovenými v tejto smernici.

| A.5.2. | Akékoľvek iné relevantné smernice o životnom prostredí (vysvetlite ďalej). |
| --- | --- |

A.5.2.

Environmentálny rozmer – preverovanie a overovanie zložiek životného prostredia – kontrolný zoznam 1 (kapitola 2)

| Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na ovzdušie |
| --- |
| | PREVEROVANIE | OVEROVANIE |
| Otázka | Áno/nie/stručný opis
   (6)


  [1] | Aký významný je vplyv


  [2]
   (7) | Aká je pravdepodobnosť vplyvu


  [3]
   (8) | Aká je úroveň rizika vplyvu


  [4]
   (9) | Navrhované (dodatočné) zmiernenie


  [5] | Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení


  [6] |
| 1. | Bude projekt/operácia obsahovať opatrenia, ktoré ovplyvnia kvalitu ovzdušia, napr. v dôsledku emisií prachu, spotreby energie, emisií z výrobných procesov alebo významných zmien spôsobov dopravy, prípadne infraštruktúry? |

Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na ovzdušie

PREVEROVANIE

OVEROVANIE

Otázka

Áno/nie/stručný opis
   (6)

[1]

Aký významný je vplyv

[2]
   (7)

Aká je pravdepodobnosť vplyvu

[3]
   (8)

Aká je úroveň rizika vplyvu

[4]
   (9)

Navrhované (dodatočné) zmiernenie

[5]

Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení

[6]

1.

Bude projekt/operácia obsahovať opatrenia, ktoré ovplyvnia kvalitu ovzdušia, napr. v dôsledku emisií prachu, spotreby energie, emisií z výrobných procesov alebo významných zmien spôsobov dopravy, prípadne infraštruktúry?

| 2. | Vykonáva sa projekt/operácia v zóne kvality ovzdušia, ktorá nespĺňa ciele stanovené v regionálnom/národnom pláne kvality ovzdušia? Týkajú sa emisie z projektu tých istých cieľov? |
| --- | --- |

2.

Vykonáva sa projekt/operácia v zóne kvality ovzdušia, ktorá nespĺňa ciele stanovené v regionálnom/národnom pláne kvality ovzdušia? Týkajú sa emisie z projektu tých istých cieľov?

| 3. | Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok vplyvy na kvalitu ovzdušia alebo potenciál kumulovania vplyvov s inými existujúcimi alebo plánovanými činnosťami v lokalite (napr. z dôvodu zintenzívnenia inej priemyselnej výrobnej činnosti v rámci vytvárania výrobného klastra)? |
| --- | --- |

3.

Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok vplyvy na kvalitu ovzdušia alebo potenciál kumulovania vplyvov s inými existujúcimi alebo plánovanými činnosťami v lokalite (napr. z dôvodu zintenzívnenia inej priemyselnej výrobnej činnosti v rámci vytvárania výrobného klastra)?

| 4. | Budú sa v dôsledku projektu vyžadovať nejaké ďalšie činnosti, ktoré by mohli viesť k zvýšeniu emisií do ovzdušia? |
| --- | --- |

4.

Budú sa v dôsledku projektu vyžadovať nejaké ďalšie činnosti, ktoré by mohli viesť k zvýšeniu emisií do ovzdušia?

| Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na vodné prostredie |
| --- |
| | PREVEROVANIE | OVEROVANIE |
| Otázka | Áno/nie/stručný opis


  [1] | Aký významný je vplyv


  [2] | Aká je pravdepodobnosť vplyvu


  [3] | Aká je úroveň rizika vplyvu


  [4] | Navrhované (dodatočné) zmiernenie


  [5] | Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení


  [6] |
| 1. | Bude projekt zahŕňať opatrenia, ktoré ovplyvnia povrchové vody, podzemné vody alebo morské vody (dočasne alebo natrvalo)? |

Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na vodné prostredie

PREVEROVANIE

OVEROVANIE

Otázka

Áno/nie/stručný opis

[1]

Aký významný je vplyv

[2]

Aká je pravdepodobnosť vplyvu

[3]

Aká je úroveň rizika vplyvu

[4]

Navrhované (dodatočné) zmiernenie

[5]

Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení

[6]

1.

Bude projekt zahŕňať opatrenia, ktoré ovplyvnia povrchové vody, podzemné vody alebo morské vody (dočasne alebo natrvalo)?

| 2. | Bude mať projekt za následok riziká kontaminácie vodného prostredia vyplývajúce z vypúšťania znečisťujúcich látok do povrchových, podzemných či pobrežných vôd alebo do mora? Alebo bude mať za následok vypúšťanie veľkého objemu do čističiek odpadových vôd? |
| --- | --- |

2.

Bude mať projekt za následok riziká kontaminácie vodného prostredia vyplývajúce z vypúšťania znečisťujúcich látok do povrchových, podzemných či pobrežných vôd alebo do mora? Alebo bude mať za následok vypúšťanie veľkého objemu do čističiek odpadových vôd?

| 3. | Bude súčasťou projektu využívanie, uskladňovanie, preprava, výroba látok/zmesí (vrátane biocídov a pesticídov), ktoré by mohli poškodzovať vodné prostredie, prípadne manipulácia s nimi? Pri odpovedi na túto otázku prihliadnite na ich klasifikáciu nebezpečnosti, ako aj na inú klasifikáciu podľa nariadenia REACH (napr. na látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy s perzistentnými, bioakumulatívnymi a toxickými/veľmi perzistentnými a veľmi bioakumulatívnymi vlastnosťami alebo vlastnosťami endokrinných disruptorov). |
| --- | --- |

3.

Bude súčasťou projektu využívanie, uskladňovanie, preprava, výroba látok/zmesí (vrátane biocídov a pesticídov), ktoré by mohli poškodzovať vodné prostredie, prípadne manipulácia s nimi? Pri odpovedi na túto otázku prihliadnite na ich klasifikáciu nebezpečnosti, ako aj na inú klasifikáciu podľa nariadenia REACH (napr. na látky vzbudzujúce veľmi veľké obavy s perzistentnými, bioakumulatívnymi a toxickými/veľmi perzistentnými a veľmi bioakumulatívnymi vlastnosťami alebo vlastnosťami endokrinných disruptorov).

| 4. | Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok vplyvy na kvalitu vody alebo potenciál kumulovania vplyvov s inými existujúcimi alebo plánovanými činnosťami v lokalite/oblasti (napr. z dôvodu zintenzívnenia inej priemyselnej výrobnej činnosti v rámci vytvárania výrobného klastra)? |
| --- | --- |

4.

Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok vplyvy na kvalitu vody alebo potenciál kumulovania vplyvov s inými existujúcimi alebo plánovanými činnosťami v lokalite/oblasti (napr. z dôvodu zintenzívnenia inej priemyselnej výrobnej činnosti v rámci vytvárania výrobného klastra)?

| 5. | Vyskytujú sa v lokalite alebo jej okolí nejaké oblasti so znečistením alebo s poškodením životného prostredia, napr. v ktorých sa prekračujú existujúce zákonné environmentálne normy, na ktoré by mohol mať projekt vplyv? |
| --- | --- |

5.

Vyskytujú sa v lokalite alebo jej okolí nejaké oblasti so znečistením alebo s poškodením životného prostredia, napr. v ktorých sa prekračujú existujúce zákonné environmentálne normy, na ktoré by mohol mať projekt vplyv?

| 6. | Je lokalita projektu náchylná na eróziu, záplavy alebo suchá, čo by mohlo zintenzívniť vplyvy na vodné prostredie? |
| --- | --- |

6.

Je lokalita projektu náchylná na eróziu, záplavy alebo suchá, čo by mohlo zintenzívniť vplyvy na vodné prostredie?

| Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na zem a pôdu |
| --- |
| | PREVEROVANIE | OVEROVANIE |
| Otázka | Áno/nie/stručný opis


  [1] | Aký významný je vplyv


  [2] | Aká je pravdepodobnosť vplyvu


  [3] | Aká je úroveň rizika vplyvu


  [4] | Navrhované (dodatočné) zmiernenie


  [5] | Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení


  [6] |
| 1. | Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať eróziu? |

Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na zem a pôdu

PREVEROVANIE

OVEROVANIE

Otázka

Áno/nie/stručný opis

[1]

Aký významný je vplyv

[2]

Aká je pravdepodobnosť vplyvu

[3]

Aká je úroveň rizika vplyvu

[4]

Navrhované (dodatočné) zmiernenie

[5]

Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení

[6]

1.

Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať eróziu?

Môže sa tak stať v dôsledku:

| — | narúšania pôdy, napr. orbou zvlnených svahov, |
| --- | --- |

—

narúšania pôdy, napr. orbou zvlnených svahov,

| — | odstraňovania vegetatívnej pokrývky pôdy a/alebo živých plotov, |
| --- | --- |

—

odstraňovania vegetatívnej pokrývky pôdy a/alebo živých plotov,

| — | neprimeraného využívania ťažkej techniky. |
| --- | --- |

—

neprimeraného využívania ťažkej techniky.

| 2. | Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať úbytok organickej hmoty pôdy? |
| --- | --- |

2.

Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať úbytok organickej hmoty pôdy?

Môže sa tak stať v dôsledku:

| — | zmeny využívania pôdy, |
| --- | --- |

—

zmeny využívania pôdy,

| — | odvodňovania mokradí, |
| --- | --- |

—

odvodňovania mokradí,

| — | odlesňovania. |
| --- | --- |

—

odlesňovania.

| 3. | Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať zhutňovanie pôdy? |
| --- | --- |

3.

Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať zhutňovanie pôdy?

Môže sa tak stať v dôsledku:

| — | neprimeraného využívania ťažkej techniky, |
| --- | --- |

—

neprimeraného využívania ťažkej techniky,

| — | vysokej hustoty chovu hospodárskych zvierat, |
| --- | --- |

—

vysokej hustoty chovu hospodárskych zvierat,

| — | rozsiahlych stavebných prác. |
| --- | --- |

—

rozsiahlych stavebných prác.

| 4. | Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať salinizáciu? |
| --- | --- |

4.

Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať salinizáciu?

Môže sa tak stať v dôsledku:

| — | nesprávnej technológie zavlažovania, |
| --- | --- |

—

nesprávnej technológie zavlažovania,

| — | neprimeraného odvodňovania, |
| --- | --- |

—

neprimeraného odvodňovania,

| — | nadmerného využívania podzemných vôd. |
| --- | --- |

—

nadmerného využívania podzemných vôd.

| 5. | Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať zosuvy? |
| --- | --- |

5.

Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať zosuvy?

Môže sa tak stať v dôsledku:

| — | narušenia topografie v dôsledku stavebných prác, |
| --- | --- |

—

narušenia topografie v dôsledku stavebných prác,

| — | zmien vo využívaní pôdy, napr. odlesňovania, |
| --- | --- |

—

zmien vo využívaní pôdy, napr. odlesňovania,

| — | ťažby materiálov. |
| --- | --- |

—

ťažby materiálov.

| 6. | Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať kontamináciu pôdy? |
| --- | --- |

6.

Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať kontamináciu pôdy?

Môže sa tak stať v dôsledku:

| — | využívania priemyselných zariadení, |
| --- | --- |

—

využívania priemyselných zariadení,

| — | využívania banských zariadení, |
| --- | --- |

—

využívania banských zariadení,

| — | uskladňovania chemických látok, |
| --- | --- |

—

uskladňovania chemických látok,

| — | atmosférickej depozície nebezpečných chemických látok. |
| --- | --- |

—

atmosférickej depozície nebezpečných chemických látok.

| 7. | Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať nepriepustnosť pôdy? |
| --- | --- |

7.

Budú súčasťou projektu/operácie opatrenia, ktoré môžu vyvolať nepriepustnosť pôdy?

Môže sa tak stať v dôsledku:

| — | rozrastania miest, |
| --- | --- |

—

rozrastania miest,

| — | intenzívnejšej dopravy. |
| --- | --- |

—

intenzívnejšej dopravy.

| 8. | Vyskytujú sa v lokalite alebo v jej okolí nejaké oblasti alebo miesta historického či kultúrneho významu, na ktoré by mohol mať projekt vplyv? |
| --- | --- |

8.

Vyskytujú sa v lokalite alebo v jej okolí nejaké oblasti alebo miesta historického či kultúrneho významu, na ktoré by mohol mať projekt vplyv?

| 9. | Má projekt vplyv na využívanie prístupu k prírodným zdrojom spoločenstvami? |
| --- | --- |

9.

Má projekt vplyv na využívanie prístupu k prírodným zdrojom spoločenstvami?

| 10. | Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok vplyvy na využívanie pôdy alebo potenciál kumulovania vplyvov s inými existujúcimi alebo plánovanými činnosťami v lokalite/oblasti (napr. z dôvodu zintenzívnenia inej priemyselnej výrobnej činnosti v rámci vytvárania výrobného klastra)? |
| --- | --- |

10.

Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok vplyvy na využívanie pôdy alebo potenciál kumulovania vplyvov s inými existujúcimi alebo plánovanými činnosťami v lokalite/oblasti (napr. z dôvodu zintenzívnenia inej priemyselnej výrobnej činnosti v rámci vytvárania výrobného klastra)?

| 11. | Budú sa v dôsledku projektu vyžadovať nejaké ďalšie činnosti, ktoré by mohli viesť k využívaniu zeme a pôdy? |
| --- | --- |

11.

Budú sa v dôsledku projektu vyžadovať nejaké ďalšie činnosti, ktoré by mohli viesť k využívaniu zeme a pôdy?

| Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na biodiverzitu |
| --- |
| | PREVEROVANIE | OVEROVANIE |
| Otázka | Áno/nie/stručný opis


  [1] | Aký významný je vplyv


  [2] | Aká je pravdepodobnosť vplyvu


  [3] | Aká je úroveň rizika vplyvu


  [4] | Navrhované (dodatočné) zmiernenie


  [5] | Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení


  [6] |
| 1. | Mohol by mať projekt vplyv na nejaké lokality označené za chránené? |

Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na biodiverzitu

PREVEROVANIE

OVEROVANIE

Otázka

Áno/nie/stručný opis

[1]

Aký významný je vplyv

[2]

Aká je pravdepodobnosť vplyvu

[3]

Aká je úroveň rizika vplyvu

[4]

Navrhované (dodatočné) zmiernenie

[5]

Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení

[6]

1.

Mohol by mať projekt vplyv na nejaké lokality označené za chránené?

| 2. | Bude výstavba alebo ukončenie projektu zahŕňať opatrenia, ktoré budú mať dočasné vplyvy na lokalitu označenú za chránenú alebo na prirodzený ekosystém? |
| --- | --- |

2.

Bude výstavba alebo ukončenie projektu zahŕňať opatrenia, ktoré budú mať dočasné vplyvy na lokalitu označenú za chránenú alebo na prirodzený ekosystém?

| 3. | Bude výstavba alebo ukončenie projektu zahŕňať opatrenia, ktoré budú mať dočasné vplyvy na chránené lokality, lokality s miestnym významom alebo na prirodzený ekosystém? |
| --- | --- |

3.

Bude výstavba alebo ukončenie projektu zahŕňať opatrenia, ktoré budú mať dočasné vplyvy na chránené lokality, lokality s miestnym významom alebo na prirodzený ekosystém?

| 4. | Mohol by mať samotný projekt počas svojej prevádzkovej fázy vplyv na lokalitu označenú za chránenú, lokalitu s miestnym významom alebo na prirodzený ekosystém? |
| --- | --- |

4.

Mohol by mať samotný projekt počas svojej prevádzkovej fázy vplyv na lokalitu označenú za chránenú, lokalitu s miestnym významom alebo na prirodzený ekosystém?

| 5. | Bude mať projekt za následok riziká vyplývajúce z kontaminácie lokalít označených za chránené alebo prirodzeného ekosystému? |
| --- | --- |

5.

Bude mať projekt za následok riziká vyplývajúce z kontaminácie lokalít označených za chránené alebo prirodzeného ekosystému?

| 6. | Bude súčasťou projektu využívanie, uskladňovanie, preprava, výroba látok/zmesí (vrátane biocídov a pesticídov), ktoré by mohli poškodzovať flóru a faunu, prípadne manipulácia s nimi? |
| --- | --- |

6.

Bude súčasťou projektu využívanie, uskladňovanie, preprava, výroba látok/zmesí (vrátane biocídov a pesticídov), ktoré by mohli poškodzovať flóru a faunu, prípadne manipulácia s nimi?

| 7. | Vyskytujú sa v lokalite alebo v jej okolí nejaké ďalšie ekologicky významné alebo citlivé oblasti, prípadne ohrozené druhy, na ktoré by mohol mať projekt vplyv? |
| --- | --- |

7.

Vyskytujú sa v lokalite alebo v jej okolí nejaké ďalšie ekologicky významné alebo citlivé oblasti, prípadne ohrozené druhy, na ktoré by mohol mať projekt vplyv?

| 8. | Vyskytujú sa nejaké významné alebo citlivé biotopy (napr. na hniezdenie) alebo prirodzený ekosystém, neoznačené ako chránené, na ktoré by mohol mať projekt vplyv? |
| --- | --- |

8.

Vyskytujú sa nejaké významné alebo citlivé biotopy (napr. na hniezdenie) alebo prirodzený ekosystém, neoznačené ako chránené, na ktoré by mohol mať projekt vplyv?

| 9. | Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok vplyvy na okolitú biodiverzitu? |
| --- | --- |

9.

Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok vplyvy na okolitú biodiverzitu?

| 10. | Vyskytujú sa v lokalite alebo jej okolí nejaké oblasti označené za chránené alebo biotopy či prirodzený ekosystém s miestnym významom so znečistením alebo s poškodením životného prostredia, napr. v ktorých sa prekračujú existujúce zákonné environmentálne normy, na ktoré by mohol mať projekt vplyv? |
| --- | --- |

10.

Vyskytujú sa v lokalite alebo jej okolí nejaké oblasti označené za chránené alebo biotopy či prirodzený ekosystém s miestnym významom so znečistením alebo s poškodením životného prostredia, napr. v ktorých sa prekračujú existujúce zákonné environmentálne normy, na ktoré by mohol mať projekt vplyv?

| Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na hluk |
| --- |
| | PREVEROVANIE | OVEROVANIE |
| Otázka | Áno/nie/stručný opis


  [1] | Aký významný je vplyv


  [2] | Aká je pravdepodobnosť vplyvu


  [3] | Aká je úroveň rizika vplyvu


  [4] | Navrhované (dodatočné) zmiernenie


  [5] | Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení


  [6] |
| 1. | Bude projekt/operácia obsahovať opatrenia, ktoré budú spôsobovať prekračovanie úrovní hluku a vibrácií, čo bude mať za následok vyrušovanie alebo negatívne účinky na zdravie? Zvážte účinky počas dňa aj noci. |

Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na hluk

PREVEROVANIE

OVEROVANIE

Otázka

Áno/nie/stručný opis

[1]

Aký významný je vplyv

[2]

Aká je pravdepodobnosť vplyvu

[3]

Aká je úroveň rizika vplyvu

[4]

Navrhované (dodatočné) zmiernenie

[5]

Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení

[6]

1.

Bude projekt/operácia obsahovať opatrenia, ktoré budú spôsobovať prekračovanie úrovní hluku a vibrácií, čo bude mať za následok vyrušovanie alebo negatívne účinky na zdravie? Zvážte účinky počas dňa aj noci.

| 2. | Bude sa projekt vykonávať v urbanizovanej alebo obytnej oblasti a bude mať počas prevádzky za následok významné zvýšenie úrovní hluku počas dňa alebo noci? |
| --- | --- |

2.

Bude sa projekt vykonávať v urbanizovanej alebo obytnej oblasti a bude mať počas prevádzky za následok významné zvýšenie úrovní hluku počas dňa alebo noci?

| 3. | Považujú sa problémy s hlukom a vibráciami za prirodzenú súčasť projektu alebo zariadenia, ak sa projekt týka zmien dopravnej infraštruktúry alebo železničných koľajových vozidiel? |
| --- | --- |

3.

Považujú sa problémy s hlukom a vibráciami za prirodzenú súčasť projektu alebo zariadenia, ak sa projekt týka zmien dopravnej infraštruktúry alebo železničných koľajových vozidiel?

| 4. | Vyskytujú sa v lokalite alebo v jej okolí nejaké dopravné trasy náchylné na vysoké úrovne premávky alebo preťaženie alebo spôsobujúce problémy s hlukom v životnom prostredí, na ktoré by mohol mať projekt vplyv? |
| --- | --- |

4.

Vyskytujú sa v lokalite alebo v jej okolí nejaké dopravné trasy náchylné na vysoké úrovne premávky alebo preťaženie alebo spôsobujúce problémy s hlukom v životnom prostredí, na ktoré by mohol mať projekt vplyv?

| 5. | Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok potenciál kumulovania vplyvov s inými existujúcimi alebo plánovanými činnosťami v lokalite/oblasti (napr. z dôvodu zintenzívnenia dopravy alebo inej priemyselnej výrobnej činnosti v rámci vytvárania výrobného klastra)? |
| --- | --- |

5.

Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok potenciál kumulovania vplyvov s inými existujúcimi alebo plánovanými činnosťami v lokalite/oblasti (napr. z dôvodu zintenzívnenia dopravy alebo inej priemyselnej výrobnej činnosti v rámci vytvárania výrobného klastra)?

| 6. | Vyskytujú sa v lokalite alebo v jej okolí nejaké pozemky s citlivým využitím, ako napríklad nemocnice, školy, miesta konania bohoslužieb, komunitné zariadenia, na ktoré by mohol mať projekt vplyv?
  Vyskytujú sa v lokalite alebo jej okolí nejaké oblasti s nadmerným hlukom alebo vplyvmi vibrácií, napr. v ktorých sa nedosahujú ciele EÚ a na ktoré by mohol mať projekt vplyv? |
| --- | --- |

6.

Vyskytujú sa v lokalite alebo v jej okolí nejaké pozemky s citlivým využitím, ako napríklad nemocnice, školy, miesta konania bohoslužieb, komunitné zariadenia, na ktoré by mohol mať projekt vplyv?

Vyskytujú sa v lokalite alebo jej okolí nejaké oblasti s nadmerným hlukom alebo vplyvmi vibrácií, napr. v ktorých sa nedosahujú ciele EÚ a na ktoré by mohol mať projekt vplyv?

| Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na zápach |
| --- |
| | PREVEROVANIE | OVEROVANIE |
| Otázka | Áno/nie/stručný opis


  [1] | Aký významný je vplyv


  [2] | Aká je pravdepodobnosť vplyvu


  [3] | Aká je úroveň rizika vplyvu


  [4] | Navrhované (dodatočné) zmiernenie


  [5] | Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení


  [6] |
| 1. | Vzniknú v dôsledku realizácie projektu škodlivé emisie zápachu? |

Kontrolný zoznam na identifikáciu potenciálne významných negatívnych vplyvov na zápach

PREVEROVANIE

OVEROVANIE

Otázka

Áno/nie/stručný opis

[1]

Aký významný je vplyv

[2]

Aká je pravdepodobnosť vplyvu

[3]

Aká je úroveň rizika vplyvu

[4]

Navrhované (dodatočné) zmiernenie

[5]

Úroveň zostávajúceho rizika po (dodatočnom) zmiernení

[6]

1.

Vzniknú v dôsledku realizácie projektu škodlivé emisie zápachu?

| 2. | Môžu mať zápachy takú povahu a intenzitu, ktorá spôsobuje vyrušovanie alebo negatívny vplyv na zdravie? |
| --- | --- |

2.

Môžu mať zápachy takú povahu a intenzitu, ktorá spôsobuje vyrušovanie alebo negatívny vplyv na zdravie?

| 3. | Bude sa lokalita nachádzať v oblasti, v ktorej môže napríklad vzhľadom na smer vetra dochádzať k vplyvu na obyvateľov a iné zraniteľné skupiny (receptory)? |
| --- | --- |

3.

Bude sa lokalita nachádzať v oblasti, v ktorej môže napríklad vzhľadom na smer vetra dochádzať k vplyvu na obyvateľov a iné zraniteľné skupiny (receptory)?

| 4. | Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok potenciál kumulovania vplyvov s inými existujúcimi alebo plánovanými činnosťami v lokalite/oblasti (napr. z dôvodu zintenzívnenia činnosti v rámci klastra)? |
| --- | --- |

4.

Je potrebné zvážiť aj ďalšie faktory, ako napríklad následný vývoj, ktoré by mohli mať za následok potenciál kumulovania vplyvov s inými existujúcimi alebo plánovanými činnosťami v lokalite/oblasti (napr. z dôvodu zintenzívnenia činnosti v rámci klastra)?

Environmentálny rozmer – pozitívny program – kontrolný zoznam 2 (kapitola 2)

| Pozitívny program – kvalita ovzdušia |
| --- |
| Otázka | Áno/nie/stručný opis | Je pravdepodobný významný pozitívny vplyv?


  Áno/nie – prečo | Dobrovoľný záväzok začleniť dodatočné opatrenia na zlepšenie environmentálnych vlastností operácie |
| 1. | Bude projekt viesť k lepšej energetickej efektívnosti? Mohlo by sa tak stať v dôsledku:






  — | zníženej energetickej náročnosti výrobných činností, |

Pozitívny program – kvalita ovzdušia

Otázka

Áno/nie/stručný opis

Je pravdepodobný významný pozitívny vplyv?

Áno/nie – prečo

Dobrovoľný záväzok začleniť dodatočné opatrenia na zlepšenie environmentálnych vlastností operácie

1.

Bude projekt viesť k lepšej energetickej efektívnosti? Mohlo by sa tak stať v dôsledku:

—

zníženej energetickej náročnosti výrobných činností,

| — | zníženej energetickej náročnosti požiadaviek na dopravu, |
| --- | --- |

—

zníženej energetickej náročnosti požiadaviek na dopravu,

| — | zníženej potreby dopravy/energie |
| --- | --- |

—

zníženej potreby dopravy/energie

| — | atď. |
| --- | --- |

—

atď.

| 2. | Bude projekt viesť k využívaniu obnoviteľných zdrojov energie? |
| --- | --- |

2.

Bude projekt viesť k využívaniu obnoviteľných zdrojov energie?

| 3. | Bude súčasťou projektu zachytávanie energie z odpadových materiálov? |
| --- | --- |

3.

Bude súčasťou projektu zachytávanie energie z odpadových materiálov?

| 4. | Bude projekt viesť k zvýšeniu potenciálu opätovného využívania alebo recyklácie hotových výrobkov, a tým k znižovaniu spotreby energie pri výrobe pôvodných látok? |
| --- | --- |

4.

Bude projekt viesť k zvýšeniu potenciálu opätovného využívania alebo recyklácie hotových výrobkov, a tým k znižovaniu spotreby energie pri výrobe pôvodných látok?

| 5. | Boli výrobné technológie vybraté s cieľom minimalizovať potenciál emisií do ovzdušia pri zdroji? |
| --- | --- |

5.

Boli výrobné technológie vybraté s cieľom minimalizovať potenciál emisií do ovzdušia pri zdroji?

| 6. | Boli výrobné technológie vybraté v súlade so smernicou o ekodizajne a predpismi o energetickom označovaní? |
| --- | --- |

6.

Boli výrobné technológie vybraté v súlade so smernicou o ekodizajne a predpismi o energetickom označovaní?

| 7. | Boli výrobné technológie a chemické vstupy vybraté s cieľom minimalizovať využívanie nebezpečných látok, ktoré by sa emitovali do ovzdušia v odpadových plynoch alebo prostredníctvom emisií z procesov? |
| --- | --- |

7.

Boli výrobné technológie a chemické vstupy vybraté s cieľom minimalizovať využívanie nebezpečných látok, ktoré by sa emitovali do ovzdušia v odpadových plynoch alebo prostredníctvom emisií z procesov?

| 8. | Boli v rámci návrhu projektu prijaté ďalšie opatrenia na obmedzenie emisií do ovzdušia? |
| --- | --- |

8.

Boli v rámci návrhu projektu prijaté ďalšie opatrenia na obmedzenie emisií do ovzdušia?

| 9. | Existujú aj ďalšie aspekty, ktorými sa pri prevádzke, ako aj realizácii projektu preukazujú osvedčené postupy v oblasti životného prostredia? Napríklad zvyšovanie informovanosti obyvateľov a ostatných podnikov, využívanie príležitostí v rozvíjajúcom sa sektore životného prostredia. |
| --- | --- |

9.

Existujú aj ďalšie aspekty, ktorými sa pri prevádzke, ako aj realizácii projektu preukazujú osvedčené postupy v oblasti životného prostredia? Napríklad zvyšovanie informovanosti obyvateľov a ostatných podnikov, využívanie príležitostí v rozvíjajúcom sa sektore životného prostredia.

| Pozitívny program – vodné prostredie |
| --- |
| Otázka | Áno/nie/stručný opis | Je pravdepodobný významný pozitívny vplyv?


  Áno/nie – prečo | Dobrovoľný záväzok začleniť dodatočné opatrenia na zlepšenie environmentálnych vlastností operácie |
| 1. | Bude projekt viesť k lepšej efektívnosti využívania vody? Mohlo by sa tak stať v dôsledku:






  — | zmien výrobných technológií na efektívnejšie technológie, |

Pozitívny program – vodné prostredie

Otázka

Áno/nie/stručný opis

Je pravdepodobný významný pozitívny vplyv?

Áno/nie – prečo

Dobrovoľný záväzok začleniť dodatočné opatrenia na zlepšenie environmentálnych vlastností operácie

1.

Bude projekt viesť k lepšej efektívnosti využívania vody? Mohlo by sa tak stať v dôsledku:

—

zmien výrobných technológií na efektívnejšie technológie,

| — | zavedenia opatrení zameraných na úsporu vody, |
| --- | --- |

—

zavedenia opatrení zameraných na úsporu vody,

| — | zintenzívnenia opätovného využívania alebo recyklácie vodných zdrojov. |
| --- | --- |

—

zintenzívnenia opätovného využívania alebo recyklácie vodných zdrojov.

| 2. | Bude projekt viesť k zníženému odberu z vodného prostredia v oblastiach trpiacich nadmerným odberom vody (sezónne alebo celoročne), napr. k výstavbe zimného vodojemu? |
| --- | --- |

2.

Bude projekt viesť k zníženému odberu z vodného prostredia v oblastiach trpiacich nadmerným odberom vody (sezónne alebo celoročne), napr. k výstavbe zimného vodojemu?

| 3. | Bude projekt viesť k zníženiu vypúšťania do vodného prostredia cez kanalizáciu alebo priamo? |
| --- | --- |

3.

Bude projekt viesť k zníženiu vypúšťania do vodného prostredia cez kanalizáciu alebo priamo?

| 4. | Bude projekt viesť k zvýšeniu potenciálu opätovného využívania alebo recyklácie hotových výrobkov, a tým k znižovaniu dopytu po pôvodných látkach náročných na spotrebu vody? |
| --- | --- |

4.

Bude projekt viesť k zvýšeniu potenciálu opätovného využívania alebo recyklácie hotových výrobkov, a tým k znižovaniu dopytu po pôvodných látkach náročných na spotrebu vody?

| 5. | Boli výrobné technológie a chemické vstupy vybraté s cieľom minimalizovať potenciál uvoľňovania nebezpečných látok do vodného prostredia? |
| --- | --- |

5.

Boli výrobné technológie a chemické vstupy vybraté s cieľom minimalizovať potenciál uvoľňovania nebezpečných látok do vodného prostredia?

| 6. | Boli v rámci návrhu projektu prijaté ďalšie opatrenia na obmedzenie vplyvov na vodné prostredie? |
| --- | --- |

6.

Boli v rámci návrhu projektu prijaté ďalšie opatrenia na obmedzenie vplyvov na vodné prostredie?

| 7. | Existujú aj ďalšie aspekty, ktorými sa pri prevádzke, ako aj realizácii projektu preukazujú osvedčené postupy v oblasti životného prostredia? Napríklad zvyšovanie informovanosti obyvateľov a ostatných podnikov, využívanie príležitostí v rozvíjajúcom sa sektore životného prostredia. |
| --- | --- |

7.

Existujú aj ďalšie aspekty, ktorými sa pri prevádzke, ako aj realizácii projektu preukazujú osvedčené postupy v oblasti životného prostredia? Napríklad zvyšovanie informovanosti obyvateľov a ostatných podnikov, využívanie príležitostí v rozvíjajúcom sa sektore životného prostredia.

| Pozitívny program – zem/pôda |
| --- |
| Otázka | Áno/nie/stručný opis | Je pravdepodobný významný pozitívny vplyv?


  Áno/nie – prečo | Dobrovoľný záväzok začleniť dodatočné opatrenia na zlepšenie environmentálnych vlastností operácie |
| 1. | Prispeje projekt k zastaveniu erózie pôdy? Mohlo by sa tak stať v dôsledku:






  — | opätovného zalesňovania. |

Pozitívny program – zem/pôda

Otázka

Áno/nie/stručný opis

Je pravdepodobný významný pozitívny vplyv?

Áno/nie – prečo

Dobrovoľný záväzok začleniť dodatočné opatrenia na zlepšenie environmentálnych vlastností operácie

1.

Prispeje projekt k zastaveniu erózie pôdy? Mohlo by sa tak stať v dôsledku:

—

opätovného zalesňovania.

| 2. | Zabezpečí sa projektom zlepšenie kvality a kvantity organickej hmoty pôdy? |
| --- | --- |

2.

Zabezpečí sa projektom zlepšenie kvality a kvantity organickej hmoty pôdy?

| 3. | Zabezpečí sa projektom zníženie alebo zastavenie salinizácie? |
| --- | --- |

3.

Zabezpečí sa projektom zníženie alebo zastavenie salinizácie?

| 4. | Zabezpečí sa projektom zmiernenie hydrogeologického rizika? |
| --- | --- |

4.

Zabezpečí sa projektom zmiernenie hydrogeologického rizika?

| 5. | Prispeje projekt k rekultivácii znečistených plôch? |
| --- | --- |

5.

Prispeje projekt k rekultivácii znečistených plôch?

| 6. | Zabezpečí sa projektom obnovenie priemyselných/mestských lokalít na prírodné lokality? |
| --- | --- |

6.

Zabezpečí sa projektom obnovenie priemyselných/mestských lokalít na prírodné lokality?

| 7. | Zabezpečí sa projektom obohatenie pôdnej biodiverzity? |
| --- | --- |

7.

Zabezpečí sa projektom obohatenie pôdnej biodiverzity?

| 8. | Prispeje projekt k vyššej krajinnej alebo estetickej hodnote v lokalite projektu alebo v jej okolí? |
| --- | --- |

8.

Prispeje projekt k vyššej krajinnej alebo estetickej hodnote v lokalite projektu alebo v jej okolí?

| 9. | Zabezpečí sa projektom vytvorenie alebo ochrana trás, prípadne zariadení, v lokalite využívanej verejnosťou na rekreáciu alebo v jej okolí? |
| --- | --- |

9.

Zabezpečí sa projektom vytvorenie alebo ochrana trás, prípadne zariadení, v lokalite využívanej verejnosťou na rekreáciu alebo v jej okolí?

| 10. | Zabezpečí sa projektom ochrana oblastí miest historického či kultúrneho významu v lokalite projektu alebo v jej okolí? |
| --- | --- |

10.

Zabezpečí sa projektom ochrana oblastí miest historického či kultúrneho významu v lokalite projektu alebo v jej okolí?

| 11. | Zabezpečí sa projektom zlepšenie kvality alebo zvýšenie kvantity obmedzených zdrojov, ako napríklad podzemnej vody, povrchových vôd, lesného hospodárstva, poľnohospodárstva, rybárstva? |
| --- | --- |

11.

Zabezpečí sa projektom zlepšenie kvality alebo zvýšenie kvantity obmedzených zdrojov, ako napríklad podzemnej vody, povrchových vôd, lesného hospodárstva, poľnohospodárstva, rybárstva?

| 12. | Zabezpečí sa projektom zlepšenie kvality ovzdušia alebo sa ním prispeje k dodržiavaniu národných emisných stropov pre látky znečisťujúce ovzdušie? |
| --- | --- |

12.

Zabezpečí sa projektom zlepšenie kvality ovzdušia alebo sa ním prispeje k dodržiavaniu národných emisných stropov pre látky znečisťujúce ovzdušie?

| Pozitívny program – biodiverzita |
| --- |
| Otázka | Áno/nie/stručný opis | Je pravdepodobný významný pozitívny vplyv?


  Áno/nie – prečo | Dobrovoľný záväzok začleniť dodatočné opatrenia na zlepšenie environmentálnych vlastností operácie |
| 1. | Bude projekt viesť k fyzickým zmenám lokality, ktoré:






  — | prispejú k regulácii alebo odstraňovaniu nepôvodných druhov? |

Pozitívny program – biodiverzita

Otázka

Áno/nie/stručný opis

Je pravdepodobný významný pozitívny vplyv?

Áno/nie – prečo

Dobrovoľný záväzok začleniť dodatočné opatrenia na zlepšenie environmentálnych vlastností operácie

1.

Bude projekt viesť k fyzickým zmenám lokality, ktoré:

—

prispejú k regulácii alebo odstraňovaniu nepôvodných druhov?

| — | prispejú k ochrane pôvodných druhov alebo ku genetickej diverzite? |
| --- | --- |

—

prispejú k ochrane pôvodných druhov alebo ku genetickej diverzite?

| — | prispejú k ochrane území bohatých na biodiverzitu a/alebo chránených území a/alebo voľne žijúcich pôvodných druhov, najmä chránených a/alebo ohrozených druhov? |
| --- | --- |

—

prispejú k ochrane území bohatých na biodiverzitu a/alebo chránených území a/alebo voľne žijúcich pôvodných druhov, najmä chránených a/alebo ohrozených druhov?

| — | prispejú k vytváraniu chránených území? |
| --- | --- |

—

prispejú k vytváraniu chránených území?

| — | prispejú k obnove prirodzených ekosystémov? |
| --- | --- |

—

prispejú k obnove prirodzených ekosystémov?

| 2. | Bude projekt viesť k novým procesom/systémom, v rámci ktorých sa zníži používanie látok alebo materiálov, ktoré sú nebezpečné alebo toxické pre životné prostredie (flóru, faunu), prípadne sa mu zabráni? |
| --- | --- |

2.

Bude projekt viesť k novým procesom/systémom, v rámci ktorých sa zníži používanie látok alebo materiálov, ktoré sú nebezpečné alebo toxické pre životné prostredie (flóru, faunu), prípadne sa mu zabráni?

| 3. | Bude projekt viesť k zníženiu objemu produkcie tuhého odpadu? Alebo k zvýšeniu kvality odpadu v zemi (napr. čistiarenského kalu)? |
| --- | --- |

3.

Bude projekt viesť k zníženiu objemu produkcie tuhého odpadu? Alebo k zvýšeniu kvality odpadu v zemi (napr. čistiarenského kalu)?

| 4. | Zabezpečí sa projektom zníženie rizika kontaminácie chránených lokalít alebo území bohatých na biodiverzitu, prípadne prirodzeného ekosystému, znečisťujúcimi látkami? |
| --- | --- |

4.

Zabezpečí sa projektom zníženie rizika kontaminácie chránených lokalít alebo území bohatých na biodiverzitu, prípadne prirodzeného ekosystému, znečisťujúcimi látkami?

| 5. | Boli v rámci návrhu projektu prijaté ďalšie opatrenia na obmedzenie vplyvov na biodiverzitu? |
| --- | --- |

5.

Boli v rámci návrhu projektu prijaté ďalšie opatrenia na obmedzenie vplyvov na biodiverzitu?

| 6. | Sú súčasťou návrhu projektu riešenia inšpirované prírodou (napr. zelené strechy, zelené steny atď.)? |
| --- | --- |

6.

Sú súčasťou návrhu projektu riešenia inšpirované prírodou (napr. zelené strechy, zelené steny atď.)?

| 7. | Existujú aj ďalšie aspekty, ktorými sa pri prevádzke, ako aj realizácii projektu preukazujú osvedčené postupy v oblasti životného prostredia? Napríklad zvyšovanie informovanosti obyvateľov a ostatných podnikov, využívanie príležitostí v rozvíjajúcom sa sektore životného prostredia. |
| --- | --- |

7.

Existujú aj ďalšie aspekty, ktorými sa pri prevádzke, ako aj realizácii projektu preukazujú osvedčené postupy v oblasti životného prostredia? Napríklad zvyšovanie informovanosti obyvateľov a ostatných podnikov, využívanie príležitostí v rozvíjajúcom sa sektore životného prostredia.

| Pozitívny program – v súvislosti so znižovaním úrovní hluku, vibrácií a zápachu |
| --- |
| Otázka | Áno/nie/stručný opis | Je pravdepodobný významný pozitívny vplyv?


  Áno/nie – prečo | Dobrovoľný záväzok začleniť dodatočné opatrenia na zlepšenie environmentálnych vlastností operácie |
| Otázky na identifikovanie pozitívnych vplyvov na znižovanie úrovní hluku alebo vibrácií | |
| 1. | Bude mať projekt za následok zníženie vplyvov hluku a/alebo vibrácií? Mohlo by sa tak stať v dôsledku:






  — | osobitných opatrení na zníženie hluku a vibrácií, |

Pozitívny program – v súvislosti so znižovaním úrovní hluku, vibrácií a zápachu

Otázka

Áno/nie/stručný opis

Je pravdepodobný významný pozitívny vplyv?

Áno/nie – prečo

Dobrovoľný záväzok začleniť dodatočné opatrenia na zlepšenie environmentálnych vlastností operácie

Otázky na identifikovanie pozitívnych vplyvov na znižovanie úrovní hluku alebo vibrácií

1.

Bude mať projekt za následok zníženie vplyvov hluku a/alebo vibrácií? Mohlo by sa tak stať v dôsledku:

—

osobitných opatrení na zníženie hluku a vibrácií,

| — | nepriamych znížení hluku počas dňa aj noci z dôvodu zmeny činností, |
| --- | --- |

—

nepriamych znížení hluku počas dňa aj noci z dôvodu zmeny činností,

| — | zlepšení infraštruktúry, ktoré vedú k zníženiu účinkov vibrácií. |
| --- | --- |

—

zlepšení infraštruktúry, ktoré vedú k zníženiu účinkov vibrácií.

| 2. | Bude mať projekt za následok presun činností spôsobujúcich hluk mimo obytnej oblasti alebo lokality, v okolí ktorej sa nachádza zraniteľné obyvateľstvo, napr. nemocnica? |
| --- | --- |

2.

Bude mať projekt za následok presun činností spôsobujúcich hluk mimo obytnej oblasti alebo lokality, v okolí ktorej sa nachádza zraniteľné obyvateľstvo, napr. nemocnica?

| 3. | Bude projekt obsahovať osobitné opatrenia na zníženie hluku alebo vibrácií? |
| --- | --- |

3.

Bude projekt obsahovať osobitné opatrenia na zníženie hluku alebo vibrácií?

| 4. | Boli výrobné technológie vybraté s cieľom minimalizovať potenciál vplyvov pri zdroji? |
| --- | --- |

4.

Boli výrobné technológie vybraté s cieľom minimalizovať potenciál vplyvov pri zdroji?

| 5. | Boli v rámci lokality alebo návrhu projektu prijaté ďalšie opatrenia na obmedzenie vplyvov? |
| --- | --- |

5.

Boli v rámci lokality alebo návrhu projektu prijaté ďalšie opatrenia na obmedzenie vplyvov?

Otázky na identifikovanie pozitívnych vplyvov na znižovanie úrovní zápachu

Bude mať projekt za následok zmiernenie emisií zápachu v dôsledku vybudovania nového závodu? Ak áno, bude to mať vplyv na povahu, frekvenciu alebo trvanie zápachu atď.?

Bude mať projekt za následok presun činností spôsobujúcich zápach mimo lokality, v okolí ktorej sa nachádzajú rozsiahle, citlivé a/alebo zraniteľné populácie?

Bude projekt obsahovať osobitné opatrenia na zníženie objemu emisií zápachu?

Boli výrobné technológie vybraté s cieľom minimalizovať potenciál vplyvov pri zdroji?

Boli v rámci lokality alebo návrhu projektu prijaté ďalšie opatrenia na obmedzenie vplyvov, spočívajúce napríklad vo využívaní systémov lokálneho odvetrávania spolu s metódami spracovania výfukových plynov?

Kontrolné zoznamy overovania – sociálny rozmer (kapitola 2)

Sociálny rozmer – kontrolný zoznam preverovania

Pri preverovaní sociálnych rozmerov projektu sa implementujúcim partnerom odporúča využiť ako usmernenie tento kontrolný zoznam. Kontrolný zoznam je určený na identifikovanie možných nepriaznivých vplyvov na základe siedmich sociálnych aspektov, ktoré sú podrobne opísané v usmernení.

Na základe usmernenia uvedeného v kapitole 2.4.3 o sociálnom preverovaní operácií a preverovacích otázok navrhnutých ďalej by mali implementujúci partneri uviesť v stĺpcoch Áno a Nie ďalej dôležitosť niektorých sociálnych vplyvov a rizík. V prípade kladných odpovedí na niektoré otázky sa implementujúcim partnerom odporúča pozrieť si tabuľku kategorizácie sociálnych rizík uvedenú v kapitole 2.4.4 o sociálnej kategorizácii rizík a podľa nej určiť klasifikáciu úrovne rizika ako nízkeho, stredného alebo vysokého. Ak sa v prípade jedného alebo viacerých sociálnych aspektov zistí stredné alebo vysoké riziko, implementujúci partner by mal postúpiť do fázy overovania.

| Sociálne aspekty/vplyvy | Áno | Nie | Informácie nie sú k dispozícii | Úroveň rizika (vysoká/stredná/nízka) Stručný opis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Práca a pracovné podmienky







  — | Existujú nejaké zjavné problémy s dodržiavaním platných právnych predpisov EÚ a vnútroštátnych právnych predpisov v rámci dodržiavania právnych predpisov, napríklad v súvislosti so zamestnaneckými vzťahmi a s odmeňovaním zamestnancov? |

Sociálne aspekty/vplyvy

Áno

Nie

Informácie nie sú k dispozícii

Úroveň rizika (vysoká/stredná/nízka) Stručný opis

Práca a pracovné podmienky

—

Existujú nejaké zjavné problémy s dodržiavaním platných právnych predpisov EÚ a vnútroštátnych právnych predpisov v rámci dodržiavania právnych predpisov, napríklad v súvislosti so zamestnaneckými vzťahmi a s odmeňovaním zamestnancov?

| — | Predstavuje projekt riziká detskej práce, nútenej práce, diskriminácie a/alebo obmedzení slobody združovania alebo iné riziká porušovania základných pracovných práv na základe zistení o situácii v krajine, odvetví, dodávateľskom reťazci, u predkladateľa či dodávateľa (10)? |
| --- | --- |

—

Predstavuje projekt riziká detskej práce, nútenej práce, diskriminácie a/alebo obmedzení slobody združovania alebo iné riziká porušovania základných pracovných práv na základe zistení o situácii v krajine, odvetví, dodávateľskom reťazci, u predkladateľa či dodávateľa (10)?

| — | Má v prípade identifikovaných pracovných rizík predkladateľ projektu riadiacu schopnosť primeranú pracovnej sile a rozsahu projektu a zlučiteľnú s vnútroštátnymi právnymi predpismi? |
| --- | --- |

—

Má v prípade identifikovaných pracovných rizík predkladateľ projektu riadiacu schopnosť primeranú pracovnej sile a rozsahu projektu a zlučiteľnú s vnútroštátnymi právnymi predpismi?

Ochrana zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosť a ochrana

| — | Je pravdepodobné, že projekt bude mať významný vplyv (priamy/nepriamy) na ochranu zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosť a ochranu? |
| --- | --- |

—

Je pravdepodobné, že projekt bude mať významný vplyv (priamy/nepriamy) na ochranu zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosť a ochranu?

| — | Je pravdepodobné, že projekt bude mať významný vplyv (priamy/nepriamy) na ochranu zdravia spoločenstva a verejného zdravia, bezpečnosť a ochranu? |
| --- | --- |

—

Je pravdepodobné, že projekt bude mať významný vplyv (priamy/nepriamy) na ochranu zdravia spoločenstva a verejného zdravia, bezpečnosť a ochranu?

| — | Má predkladateľ projektu v prípade identifikovaných vplyvov dostatočnú schopnosť zabezpečiť ochranu zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosť a ochranu primeranú pravdepodobným vplyvom projektu? |
| --- | --- |

—

Má predkladateľ projektu v prípade identifikovaných vplyvov dostatočnú schopnosť zabezpečiť ochranu zdravia pri práci a verejného zdravia, bezpečnosť a ochranu primeranú pravdepodobným vplyvom projektu?

Ochrana a začlenenie zraniteľných osôb a/alebo skupín

| — | Je pravdepodobné, že projekt bude mať nepriaznivý vplyv na zraniteľné osoby a/alebo skupiny, a to aj na osoby so zdravotným postihnutím (ako prehlbovanie nerovnosti, napríklad prostredníctvom vplyvu na cenovú dostupnosť, prístupnosť a kvalitu služieb a bývania vrátane energie, vzdelávania a zdravia)? |
| --- | --- |

—

Je pravdepodobné, že projekt bude mať nepriaznivý vplyv na zraniteľné osoby a/alebo skupiny, a to aj na osoby so zdravotným postihnutím (ako prehlbovanie nerovnosti, napríklad prostredníctvom vplyvu na cenovú dostupnosť, prístupnosť a kvalitu služieb a bývania vrátane energie, vzdelávania a zdravia)?

| — | Obsahuje projekt prvky, ktorými by sa mohli odstrániť prekážky, ktorým čelia osoby so zdravotným postihnutím pri prístupe k službám? Ak áno, je predkladateľ schopný ich realizovať? |
| --- | --- |

—

Obsahuje projekt prvky, ktorými by sa mohli odstrániť prekážky, ktorým čelia osoby so zdravotným postihnutím pri prístupe k službám? Ak áno, je predkladateľ schopný ich realizovať?

| — | Zabezpečuje sa projektom prístupnosť výstupov projektu pre osoby so zdravotným postihnutím? |
| --- | --- |

—

Zabezpečuje sa projektom prístupnosť výstupov projektu pre osoby so zdravotným postihnutím?

| — | Je pravdepodobné, že projekt bude mať vplyv na skupinu domorodého obyvateľstva (napr. na jeho pôdu, obydlia, živobytie alebo kultúrne dedičstvo)? |
| --- | --- |

—

Je pravdepodobné, že projekt bude mať vplyv na skupinu domorodého obyvateľstva (napr. na jeho pôdu, obydlia, živobytie alebo kultúrne dedičstvo)?

| — | Má predkladateľ projektu dostatočnú schopnosť primerane riešiť identifikované vplyvy? |
| --- | --- |

—

Má predkladateľ projektu dostatočnú schopnosť primerane riešiť identifikované vplyvy?

Rodová rovnosť

| — | Zohľadňuje sa v návrhu, realizácii, riadení a hodnotení projektu rodové hľadisko vrátane údajov rozčlenených podľa pohlavia? |
| --- | --- |

—

Zohľadňuje sa v návrhu, realizácii, riadení a hodnotení projektu rodové hľadisko vrátane údajov rozčlenených podľa pohlavia?

| — | Je pravdepodobné, že projekt bude mať významné vplyvy, pri ktorých sa predpokladá, že v neprimeranej miere zasiahnu ženy a dievčatá? |
| --- | --- |

—

Je pravdepodobné, že projekt bude mať významné vplyvy, pri ktorých sa predpokladá, že v neprimeranej miere zasiahnu ženy a dievčatá?

| — | Predstavuje projekt špecifické rodové riziká alebo sú jeho súčasťou diskriminačné rodové sociálne normy? |
| --- | --- |

—

Predstavuje projekt špecifické rodové riziká alebo sú jeho súčasťou diskriminačné rodové sociálne normy?

| — | Je pravdepodobné, že projekt bude predstavovať významné riziká v súvislosti s rodovou diskrimináciou a/alebo rodovo motivovaným násilím a obťažovaním (vrátane napr. minulých sťažností na tieto aspekty, negatívneho informovania médiami/mimovládnymi organizáciami o projekte a/alebo predkladateľovi projektu)? |
| --- | --- |

—

Je pravdepodobné, že projekt bude predstavovať významné riziká v súvislosti s rodovou diskrimináciou a/alebo rodovo motivovaným násilím a obťažovaním (vrátane napr. minulých sťažností na tieto aspekty, negatívneho informovania médiami/mimovládnymi organizáciami o projekte a/alebo predkladateľovi projektu)?

| — | Má predkladateľ projektu v prípade identifikovaných rizík dostatočnú schopnosť zmierniť tieto riziká? |
| --- | --- |

—

Má predkladateľ projektu v prípade identifikovaných rizík dostatočnú schopnosť zmierniť tieto riziká?

| — | Má predkladateľ schopnosť zabezpečiť rovnaký prístup k prínosom projektu v prípade žien aj mužov (s výnimkou projektov, ktoré sú zacielené konkrétne na ženy)? |
| --- | --- |

—

Má predkladateľ schopnosť zabezpečiť rovnaký prístup k prínosom projektu v prípade žien aj mužov (s výnimkou projektov, ktoré sú zacielené konkrétne na ženy)?

Ochrana kultúrneho dedičstva

| — | Je pravdepodobné, že projekt bude mať nepriaznivý vplyv na nenapodobiteľné kultúrne statky (napr. archeologické, historické alebo náboženské lokality), lokality s jedinečnou prírodnou hodnotou alebo nehmotné kultúrne dedičstvo (napr. sociálne postupy, rituály a slávnosti)? Ak áno, je k dispozícii stanovisko príslušného orgánu zodpovedného za kultúrne dedičstvo? |
| --- | --- |

—

Je pravdepodobné, že projekt bude mať nepriaznivý vplyv na nenapodobiteľné kultúrne statky (napr. archeologické, historické alebo náboženské lokality), lokality s jedinečnou prírodnou hodnotou alebo nehmotné kultúrne dedičstvo (napr. sociálne postupy, rituály a slávnosti)? Ak áno, je k dispozícii stanovisko príslušného orgánu zodpovedného za kultúrne dedičstvo?

| — | Je možné v prípade identifikovaných rizík riadiť v rámci projektu všetky identifikované vplyvy na kultúrne dedičstvo? |
| --- | --- |

—

Je možné v prípade identifikovaných rizík riadiť v rámci projektu všetky identifikované vplyvy na kultúrne dedičstvo?

Nadobúdanie, vyvlastňovanie a zmena využívania pôdy

| — | Bude sa v rámci projektu vyžadovať nadobudnutie, vyvlastnenie a zmena využívania pôdy? |
| --- | --- |

—

Bude sa v rámci projektu vyžadovať nadobudnutie, vyvlastnenie a zmena využívania pôdy?

| — | Je pravdepodobné, že sa bude v rámci projektu vyžadovať vysídlenie osôb, ktoré obývajú pôdu bez oficiálneho nároku, alebo iné obmedzenie, prípadne zabránenie ich prístupu k využívaniu pôdy? |
| --- | --- |

—

Je pravdepodobné, že sa bude v rámci projektu vyžadovať vysídlenie osôb, ktoré obývajú pôdu bez oficiálneho nároku, alebo iné obmedzenie, prípadne zabránenie ich prístupu k využívaniu pôdy?

Zapojenie zainteresovaných strán

| — | Je pravdepodobné, že projekt bude predstavovať významné riziko poškodenia dobrého mena, miestne spoločenstvá s ním nebudú súhlasiť alebo prinesie právne spory (napr. prebiehajúce alebo očakávané súdne spory, vyšetrovanie, sťažnosti, protesty a/alebo preskúmanie organizáciami občianskej spoločnosti)? |
| --- | --- |

—

Je pravdepodobné, že projekt bude predstavovať významné riziko poškodenia dobrého mena, miestne spoločenstvá s ním nebudú súhlasiť alebo prinesie právne spory (napr. prebiehajúce alebo očakávané súdne spory, vyšetrovanie, sťažnosti, protesty a/alebo preskúmanie organizáciami občianskej spoločnosti)?

| — | Má predkladateľ schopnosť zabezpečiť primerané zapojenie zainteresovaných strán podľa potreby a/alebo podporovať príslušné orgány v procese zabezpečovania účasti verejnosti? |
| --- | --- |

—

Má predkladateľ schopnosť zabezpečiť primerané zapojenie zainteresovaných strán podľa potreby a/alebo podporovať príslušné orgány v procese zabezpečovania účasti verejnosti?

Ostatné príslušné aspekty

| — | Je celková environmentálna a sociálna schopnosť/výkonnosť predkladateľa dostatočná na uspokojivé riadenie environmentálnej a sociálnej problematiky? |
| --- | --- |

—

Je celková environmentálna a sociálna schopnosť/výkonnosť predkladateľa dostatočná na uspokojivé riadenie environmentálnej a sociálnej problematiky?

| — | Má predkladateľ zavedený primeraný a efektívny systém riadenia? |
| --- | --- |

—

Má predkladateľ zavedený primeraný a efektívny systém riadenia?

| — | Informovali v minulosti médiá, prípadne MVO, negatívne o jednom či viacerých sociálnych aspektoch (podobného) projektu alebo predkladateľa projektu? Ak áno, vysvetlite prečo a uveďte, ako sa tieto problémy riešili (zmierňovaním, kompenzáciou, inak). |
| --- | --- |

—

Informovali v minulosti médiá, prípadne MVO, negatívne o jednom či viacerých sociálnych aspektoch (podobného) projektu alebo predkladateľa projektu? Ak áno, vysvetlite prečo a uveďte, ako sa tieto problémy riešili (zmierňovaním, kompenzáciou, inak).

Sociálny rozmer – kontrolný zoznam pozitívneho programu (kapitola 2)

Implementujúcim partnerom, a v prípade potreby aj finančným sprostredkovateľom, sa odporúča, aby systematicky identifikovali a využívali kontrolný zoznam pozitívneho programu uvedeného ďalej v prípade všetkých projektov, ktoré sa priamo alebo nepriamo týkajú:

| — | investícií do ekonomickej činnosti, ktorá prispieva k dosahovaniu sociálneho cieľa, a najmä investície, ktorá prispieva k podpore zraniteľných osôb alebo skupín, riešeniu nerovnosti alebo podporuje rodovú rovnosť a posilňovanie postavenia žien, sociálnu súdržnosť, sociálnu integráciu a pracovnoprávne vzťahy, alebo |
| --- | --- |

—

investícií do ekonomickej činnosti, ktorá prispieva k dosahovaniu sociálneho cieľa, a najmä investície, ktorá prispieva k podpore zraniteľných osôb alebo skupín, riešeniu nerovnosti alebo podporuje rodovú rovnosť a posilňovanie postavenia žien, sociálnu súdržnosť, sociálnu integráciu a pracovnoprávne vzťahy, alebo

| — | investícií do ľudského kapitálu, prípadne ekonomicky či sociálne znevýhodnených skupín či spoločenstiev. |
| --- | --- |

—

investícií do ľudského kapitálu, prípadne ekonomicky či sociálne znevýhodnených skupín či spoločenstiev.

Dosiahnutie pozitívneho sociálneho vplyvu si vyžaduje:

| 1. | aby sa výslovne uviedlo dosahovanie merateľného pozitívneho sociálneho vplyvu spolu s ďalšími investičnými účelmi v investičnom návrhu alebo iných príslušných dokumentoch vrátane napríklad podnikového záväzku v oblasti dodržiavania zásad udržateľného financovania a plnenia cieľov udržateľného rozvoja a |
| --- | --- |

1.

aby sa výslovne uviedlo dosahovanie merateľného pozitívneho sociálneho vplyvu spolu s ďalšími investičnými účelmi v investičnom návrhu alebo iných príslušných dokumentoch vrátane napríklad podnikového záväzku v oblasti dodržiavania zásad udržateľného financovania a plnenia cieľov udržateľného rozvoja a

| 2. | aby sa v investičnom pracovnom pláne alebo akomkoľvek inom príslušnom dokumente vypracovanom na daný účel:






  a) | vymedzovali ex ante ciele sociálneho vplyvu, ku ktorým bude projekt alebo transakcia prispievať; a |
| --- | --- | --- |

2.

aby sa v investičnom pracovnom pláne alebo akomkoľvek inom príslušnom dokumente vypracovanom na daný účel:

a)

vymedzovali ex ante ciele sociálneho vplyvu, ku ktorým bude projekt alebo transakcia prispievať; a

| b) | zaviedlo primerané podávanie správ o dosiahnutých výsledkoch ex post. |
| --- | --- |

b)

zaviedlo primerané podávanie správ o dosiahnutých výsledkoch ex post.

Operácia získa v hodnotiacej tabuľke Programu InvestEU dodatočné body, ak sa ňou pozitívne rieši jeden alebo viacero aspektov uvedených v tabuľke ďalej. Kategorizácia uvedená v tabuľke má len informatívny charakter a bude sa musieť porovnať s konečnou verziou hodnotiacej tabuľky Programu InvestEU.

| | Priemerné | Dobré | Veľmi dobré | Výborné |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rodová rovnosť a posilnenie ekonomického postavenia žien | Projekt nemá žiadne priame, špecifické ani významné pozitívne vplyvy na rodovú rovnosť.


  Príklad
  : Podpora existujúceho veľkého podniku, ktorého politiky v oblasti ľudských zdrojov sú v súlade s právnymi predpismi a ktorý vyrába rodovo neutrálne výrobky – batérie. | Určité pozitívne vplyvy na životnú úroveň žien, ako je lepší prístup k sociálnym prínosom alebo hospodárskym úžitkom projektu.
  Nemá špecifické vlastnosti, ktorými by sa riešila rodová rovnosť, prípadne viac oslovovali ženy.


  Príklad
  : Nová všeobecná nemocnica. | Špecifické vlastnosti, ktoré oslovujú ženy/sú zacielené na rodovú rovnosť, inkluzívne politiky zamestnanosti, posilňovanie bezpečnosti a ochrany nad rámec právnych predpisov, rodová analýza/akčné plány.


  Príklad
  : Cestovné poriadky verejnej dopravy vypracované na základe analýzy spôsobov využívania dopravy ženami a mužmi; zabezpečovanie pracovných miest pre ženy je kľúčovou vlastnosťou fázy výstavby a/alebo prevádzkovania projektu. | Rodová rovnosť predstavuje hlavný zamýšľaný vplyv operácie, pričom celkovým cieľom projektu je posilniť rodovú rovnosť a/alebo zmierniť rozpoznané rodové rozdiely.
  Projekt/služba:






  — | je určená na plnenie jedinečných potrieb žien alebo dievčat, |

Priemerné

Dobré

Veľmi dobré

Výborné

Rodová rovnosť a posilnenie ekonomického postavenia žien

Projekt nemá žiadne priame, špecifické ani významné pozitívne vplyvy na rodovú rovnosť.

Príklad
  : Podpora existujúceho veľkého podniku, ktorého politiky v oblasti ľudských zdrojov sú v súlade s právnymi predpismi a ktorý vyrába rodovo neutrálne výrobky – batérie.

Určité pozitívne vplyvy na životnú úroveň žien, ako je lepší prístup k sociálnym prínosom alebo hospodárskym úžitkom projektu.

Nemá špecifické vlastnosti, ktorými by sa riešila rodová rovnosť, prípadne viac oslovovali ženy.

Príklad
  : Nová všeobecná nemocnica.

Špecifické vlastnosti, ktoré oslovujú ženy/sú zacielené na rodovú rovnosť, inkluzívne politiky zamestnanosti, posilňovanie bezpečnosti a ochrany nad rámec právnych predpisov, rodová analýza/akčné plány.

Príklad
  : Cestovné poriadky verejnej dopravy vypracované na základe analýzy spôsobov využívania dopravy ženami a mužmi; zabezpečovanie pracovných miest pre ženy je kľúčovou vlastnosťou fázy výstavby a/alebo prevádzkovania projektu.

Rodová rovnosť predstavuje hlavný zamýšľaný vplyv operácie, pričom celkovým cieľom projektu je posilniť rodovú rovnosť a/alebo zmierniť rozpoznané rodové rozdiely.

Projekt/služba:

—

je určená na plnenie jedinečných potrieb žien alebo dievčat,

| — | rieši problém, ktorý má neprimerane závažný vplyv na ženy a/alebo dievčatá, a/alebo |
| --- | --- |

—

rieši problém, ktorý má neprimerane závažný vplyv na ženy a/alebo dievčatá, a/alebo

| — | významne zmierňuje časovú núdzu a namáhavú prácu žien. |
| --- | --- |

—

významne zmierňuje časovú núdzu a namáhavú prácu žien.

Vychádza z kontextovej rodovej analýzy a zahŕňa ukazovatele výsledkov v oblasti rodovej rovnosti.

Príklad
  : Podpora kliník reprodukčného zdravia; doprava na miesta, kde sú prevažne zamestnané ženy; vzdelávanie dievčat; podnikanie žien.

Sociálne začlenenie

Projekt nemá žiadne priame, špecifické ani významné pozitívne vplyvy na sociálne začlenenie. Nemá význam, ani neobsahuje žiadne špecifické opatrenia nad rámec dodržiavania vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti posilnenia rovnosti, začlenenia, cenovej dostupnosti či prístupnosti.

Prínosy projektu sa týkajú vplyvu z hľadiska prístupu k službám alebo infraštruktúre, ktorý predtým nemali prijímatelia projektu k dispozícii, ako aj dostupnosti týchto služieb alebo infraštruktúr.

Príklad
  : Nemocnica ponúkajúca cenovo dostupnú liečbu, ktorá predtým nebola k dispozícii; lepšia dostupnosť sociálnych služieb/cenová dostupnosť vzdelávacích zariadení/verejnej dopravy/sociálneho bývania; poskytovanie cenovo dostupného prístupu k informačným a komunikačným technológiám.

Projekt má vlastnosti, ktorými sa posilňuje sociálne začleňovanie špecifických skupín a/alebo ich začleňovanie na trh práce, alebo prístupnosť špecifických oblastí, prípadne ktorými sa zvyšuje životná úroveň zraniteľných osôb alebo obyvateľstva vrátane osôb so zdravotným postihnutím. Môže k tomu patriť zabezpečovanie prístupu k bezpečným, cenovo dostupným, inkluzívnym, efektívnym a udržateľným systémom mobility a dopravným systémom, ako aj k infraštruktúre; alebo podpora inkluzívneho a spravodlivého prístupu ku kvalitnému a prístupnému vzdelávaniu a k príležitostiam na celoživotné vzdelávanie.

Projekt môže mať také fyzické vlastnosti a/alebo obsahovať také opatrenia, ktorými sa prekonáva diskriminácia a predsudky pri poskytovaní služieb a/alebo zabezpečuje lepšia cenová dostupnosť pre nižšie sociálno-ekonomické skupiny a/alebo lepšia prístupnosť pre osoby žijúce vo viac znevýhodnených oblastiach.

Projektom sa zabezpečuje rovnocenný prístup osôb so zdravotným postihnutím.

Príklad
  : Podpora primeraného, bezpečného a cenovo dostupného sociálneho bývania, na ktoré majú nárok špecifické zraniteľné skupiny; úpravy infraštruktúry, ktorými sa osobám so zdravotným postihnutím umožňuje prekonávať prekážky; cielené vytváranie pracovných miest pre mladých ľudí.

Primárnym účelom/zámerom projektu je riešiť špecifické a rozpoznané geografické a/alebo sociálne nerovnosti. K tomu môžu patriť cielené opatrenia na rôznu mieru oslovenia špecifických skupín, akými sú zraniteľné osoby alebo kolektívy, ktorým hrozí sociálne vylúčenie, ako primárnych prijímateľov projektu alebo cielené na špecifické geografické oblasti pod tlakom.

Príklad
  : Podpora obcí, ktoré ubytúvajú veľký počet utečencov; obnova zanedbaných predmestí; investície do sociálnych podnikov; podpora integrovaných stratégií zameraných na bývanie na boj proti sociálnemu vylúčeniu.

Zvyšovanie odolnosti

Projekt nemá žiadne priame, špecifické ani významné pozitívne vplyvy na zásadu „na nikoho nezabudnúť“, ani na zvyšovanie odolnosti. Nemá význam, ani neobsahuje žiadne špecifické opatrenia v oblasti klímy a odolnosti hospodárstva.

Prínosy projektu sa týkajú vplyvu z hľadiska prístupu k službám alebo infraštruktúre, ktorý predtým nemali prijímatelia projektu k dispozícii, projekt neobsahuje žiadne špecifické opatrenia na zabezpečenie zásady „na nikoho nezabudnúť“, nezameriava sa na špecifické geografické oblasti ani skupiny, ktoré v dotknutej oblasti najviac potrebujú pomoc.

Príklad
  : Prístup k energii z obnoviteľných zdrojov, cenotvorba však neodzrkadľuje potreby ani príjmy.

Projekt má vlastnosti, ktorými sa zintenzívňuje začleňovanie špecifických skupín alebo prístupnosť špecifických oblastí, prípadne zlepšuje životná úroveň a adaptívna kapacita, podporuje prístup k plnému a produktívnemu zamestnávaniu a dôstojnej práci, a to aj v prípade zraniteľného obyvateľstva (musí byť nad rámec dodržiavania právnych predpisov).

Projekt môže mať také fyzické vlastnosti a/alebo obsahovať špecifickú analýzu/regionálne mapovanie, ktorými sa zabezpečujú návrh projektu a investičné možnosti pre overovanie v budúcnosti.

Príklad:
  Energetická hospodárnosť sociálneho bývania, ktorou sa znižujú účty za energie ekonomicky/sociálne marginalizovaným obyvateľom; energetická hospodárnosť domovov dôchodcov, nemocníc, školských budov.

Primárnym účelom/zámerom projektu je:

| — | obnova po katastrofe, |
| --- | --- |

—

obnova po katastrofe,

| — | adaptácia na zmenu klímy najzraniteľnejšieho obyvateľstva v dôsledku zmeny klímy, |
| --- | --- |

—

adaptácia na zmenu klímy najzraniteľnejšieho obyvateľstva v dôsledku zmeny klímy,

| — | odolnosť hospodárstva v regiónoch, ktoré sú podľa všetkého pod tlakom a sú zraniteľné voči externým otrasom, |
| --- | --- |

—

odolnosť hospodárstva v regiónoch, ktoré sú podľa všetkého pod tlakom a sú zraniteľné voči externým otrasom,

| — | rozvoj miest v regiónoch, ktoré čelia veľkej migrácii z vidieka, |
| --- | --- |

—

rozvoj miest v regiónoch, ktoré čelia veľkej migrácii z vidieka,

| — | zdravotnícka infraštruktúra na podporu zabezpečovania reakcie počas pandémie. |
| --- | --- |

—

zdravotnícka infraštruktúra na podporu zabezpečovania reakcie počas pandémie.

K tomu môžu patriť cielené opatrenia na oslovenie špecifických skupín ako primárnych prijímateľov projektu alebo cielené na špecifické geografické oblasti pod tlakom.

Príklad
  : Investície do podnikov biodiverzity a prírodného lesného hospodárstva vedených ženami; bývanie odolné proti zmene klímy, mestská infraštruktúra v znevýhodnených štvrtiach a skvalitnenie základných služieb; infraštruktúra odolná proti zmene klímy v najzanedbanejších obciach postihnutých prírodnými katastrofami určená na zvýšenie odolnosti proti budúcim otrasom, napríklad prílevu utečencov.

---

(1)  V rámci vymedzenia projektu vrátane očakávanej životnosti hmotného majetku.

(2)  Môže mať formu odôvodneného záveru [článok 1 ods. 2 písm. g) bod iv) smernice o EIA] alebo povolenia [článok 1 ods. 2 písm. c) smernice o EIA].

(3)  V článku 4 ods. 4 v prípade preverovaní uskutočnených podľa smernice o EIA pred jej revíziou v roku 2014.

(4)  Je potrebné uviesť, že článok 6 ods. 3 sa uplatňuje aj na osobitne chránené územia klasifikované podľa článku 4 smernice o vtákoch.

(5)  Je potrebné uviesť, že ak súčasťou projektu/operácie nie je nová modifikácia fyzikálnych vlastností útvaru povrchových vôd alebo zmeny úrovne hladiny útvarov podzemnej vody, článok 4 ods. 7 rámcovej smernice o vode sa bude uplatňovať len v prípade vysokého stavu útvarov povrchovej vody a udržateľných ľudských činností. Okrem ľudských činností sa budú operácie spôsobujúce zhoršenie stavu vodného útvaru (alebo brániace plneniu stanoveného cieľa) považovať za nezlučiteľné.

(6)  V prípade projektov, ktoré podliehajú posudzovaniu vplyvov na životné prostredie alebo ktoré boli z tejto procedúry vyňaté, by sa mala kladná alebo záporná odpoveď určiť na základe vplyvu po zmiernení (výsledok rozhodovacieho procesu týkajúceho sa životného prostredia).

(7)  Význam vplyvov (stĺpec 2), ktorý sa má posúdiť podľa tejto stupnice: nízky-stredný-významný/nepriaznivý.

(8)  Pravdepodobnosť vplyvu (stĺpec 3), ktorá sa má posúdiť podľa tejto stupnice: nízka (nepravdepodobný výskyt), stredná (môže, ale nemusí sa vyskytnúť), vysoká (pravdepodobný výskyt).

(9)  Na základe kombinácie identifikovanej závažnosti a pravdepodobnosti (pozri maticu na obrázku 8 na s. 29) sa posúdi úroveň rizika (stĺpec 4) jednotlivých vplyvov.

(10)  Aj v prípade projektov zahŕňajúcich operácie mimo EÚ uskutočňované okrem iného v medzinárodných dodávateľských reťazcoch.

---

PRÍLOHA 4

Ďalšie zdroje a usmerňujúce dokumenty, ktorých použitie možno zvážiť pri overovaní udržateľnosti v rámci Programu InvestEU

Zmena klímy

Európska komisia (pripravuje sa, 2021), oznámenie Komisie o technickom usmernení k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027

Neoficiálne usmernenia pre projektových manažérov – Zabezpečovanie odolnosti zraniteľných investícií proti zmene klímy https://climate-adapt.eea.europa.eu/metadata/guidances/non-paper-guidelines-for-project-managers-making-vulnerable-investments-climate-resilient/guidelines-for-project-managers.pdf

Pracovná skupina európskych finančných inštitúcií pre adaptáciu na zmenu klímy (EUFIWACC): https://www.eib.org/attachments/press/integrating-climate-change-adaptation-in-project-development.pdf

Rámec medzinárodných finančných inštitúcií pre harmonizovaný prístup k účtovaniu emisií skleníkových plynov

Metodika EIB pre uhlíkovú stopu: https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf

Plán skupiny EIB pre klimatickú banku: https://www.eib.org/en/publications/the-eib-group-climate-bank-roadmap

Životné prostredie

Európska komisia (pripravuje sa, 2021), Technický podporný dokument na overenie zohľadnenia problematiky životného prostredia v investíciách v rámci Programu InvestEU.

Webové sídlo GR pre životné prostredie obsahujúce usmernenie k posudzovaniu vplyvov na životné prostredie – https://ec.europa.eu/environment/eia/eia-support.htm

Webové sídlo GR pre životné prostredie obsahujúce usmernenie k lokalitám sústavy Natura 2000 – https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

Webové sídlo GR pre životné prostredie obsahujúce usmernenie k rámcovej smernici o vode – https://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/facts_figures/guidance_docs_en.htm

Kontrolný zoznam nástroja JASPERS pre rámcovú smernicu o vode – http://www.jaspersnetwork.org/plugins/servlet/documentRepository/displayDocumentDetails?documentId=441

Referenčné dokumenty o najlepších dostupných technikách a súvisiace závery o BAT stanovené v smernici 2010/75/EÚ (ďalej len „smernica o priemyselných emisiách“) – https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference

Životné prostredie a zmena klímy

Kritériá environmentálnej značky EÚ: https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html

Kritériá zeleného verejného obstarávania EÚ – https://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

Sektorové referenčné dokumenty prijaté podľa článku 46 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1221/2009 o dobrovoľnej účasti organizácií v schéme Spoločenstva pre environmentálne manažérstvo a audit (EMAS) – https://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm

Sociálna oblasť

Európska komisia (2021), Program InvestEU: usmernenie k overovaniu sociálnej udržateľnosti investičných operácií a operácií financovania:

https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8380&furtherPubs=yes

Ekonomické hodnotenie

Zdroje

Boardmand, A. E., Greenberg, D. H, Vining, A. R. a Weimer, D. L., Cost-Benefit Analysis, Concept and Practice (Analýza nákladov a prínosov, koncepcia a prax), 2018, 5. vydanie, Cambridge University Press.

CEDEX Economic evaluation of transport projects – Guidelines (Ekonomické hodnotenie dopravných projektov – usmernenia), 2010. https://www.evaluaciondeproyectos.es/EnWeb/Results/Manual/PDF/EnManual.pdf

De Rus, G., Introduction to cost-benefit analysis: looking for reasonable shortcuts (Úvod do analýzy nákladov a prínosov: hľadanie primeraných skratiek), 2010, Edward Elgar Publishing.

GR MOVE Príručka o externých nákladoch na dopravu, 2019. https://ec.europa.eu/transport/themes/sustainable/internalisation-transport-external-costs_en

Európska banka pre obnovu a rozvoj, Metodika pre ekonomické posúdenie projektov EBOR s vysokými emisiami skleníkových plynov. Technická poznámka, 2019. https://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/methodology-for-the-economic-assessment-of-ebrd-projects-with-high-greenhouse-gasemissions.html

Európska komisia, Príručka pre analýzu nákladov a prínosov investičných projektov, 2014. https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/cba_guide.pdf

Európska komisia (pripravuje sa, 2021), Vademékum ekonomického hodnotenia.

Európska investičná banka, Ekonomické hodnotenie investičných projektov v EIB, 2013. https://www.eib.org/attachments/thematic/economic_appraisal_of_investment_projects_en.pdf

Florio, M. (2014), Applied Welfare Economics: Cost-benefit analysis of projects and policies (Aplikovaná ekonómia blahobytu: analýzy nákladov a prínosov projektov a politík), 2014, Routledge.

Laird, J. J., & Venables, A. J. (2017), Transport Investment and economic performance: A framework for project appraisal (Investície do dopravy a ekonomická výkonnosť: rámec na hodnotenie projektu), Transport Policy, 56, 2017, s. 1 – 11.

Markandya, A., Cost benefit analysis and the environment: How to best cover impacts on biodiversity and ecosystem services (Analýza nákladov a prínosov a životné prostredie: Ako najlepšie vypočítať vplyvy na biodiverzitu a ekosystémové služby), pracovný dokument environmentálneho oddelenia OECD č. 101, OECD Publishing, 2016, Paríž. https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/5jm2f6w8b25l-en.pdf?expires=1604056519&id=id&accname=guest&checksum=41F76E5FE73B4454CBB4C8ACED91173A

Severská investičná banka, Sustainability Policy and Guidelines (Politika udržateľnosti a usmernenia), 2012. https://www.nib.int/filebank/a/1332328414/506da9436eb1c0d4ec17b8b5a929d820/56-Sustainability_Policy_Guidelines-2012.pdf

OECD, Cost-Benefit Analysis and the Environment: Further Developments and Policy Use (Analýza nákladov a prínosov a životné prostredie: Ďalší vývoj a využívanie politiky), OECD Publishing, 2018, Paríž. https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/9789264085169-en.pdf?expires=1604056484&id=id&accname=ocid194786&checksum=3E0F811740359FD0A586F82414D62EBD

Zdroje na budovanie kapacít

GR REGIO – JASPERS Fórum analýzy nákladov a prínosov v odvetviach dopravy (2015)

GR REGIO – JASPERS Fórum analýzy nákladov a prínosov v oblasti infraštruktúry výskumu, vývoja a inovácie (2016)

GR REGIO – JASPERS Fórum analýzy nákladov a prínosov v odvetviach životného prostredia (2017)

GR REGIO – JASPERS Fórum analýzy nákladov a prínosov v odvetví energetiky (2018)

GR REGIO – JASPERS Fórum analýzy nákladov a prínosov v odvetví širokopásmového pripojenia (2019)

Ďalšie zdroje

1.   Usmernenia skupiny Svetovej banky v oblasti životného prostredia, zdravia a bezpečnosti

https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/topics_ext_content/ifc_external_corporate_site/sustainability-at-ifc/policies-standards/ehs-guidelines/ehsguidelines

Všeobecné usmernenia v oblasti životného prostredia, zdravia a bezpečnosti – https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/29f5137d-6e17-4660-b1f9-02bf561935e5/Final%2B-%2BGeneral%2BEHS%2BGuidelines.pdf?MOD=AJPERES&CVID=jOWim3p

Všeobecné usmernenia v oblasti životného prostredia, zdravia a bezpečnosti obsahujú informácie o:

| — | životnom prostredí, |
| --- | --- |

—

životnom prostredí,

| — | bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, |
| --- | --- |

—

bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci,

| — | ochrane zdravia a bezpečnosti spoločenstva, |
| --- | --- |

—

ochrane zdravia a bezpečnosti spoločenstva,

| — | výstavbe a ukončení projektu, |
| --- | --- |

—

výstavbe a ukončení projektu,

| — | odkazoch a ďalších zdrojoch. |
| --- | --- |

—

odkazoch a ďalších zdrojoch.

Usmernenia pre priemyselné odvetvie:

https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/topics_ext_content/ifc_external_corporate_site/sustainability-at-ifc/policies-standards/ehs-guidelines/ehsguidelines

https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/topics_ext_content/ifc_external_corporate_site/sustainability-at-ifc/publications/publications_gpn_ehshydropwer

2.   Zdroje EIB

https://www.eib.org/en/publications/environmental-and-social-standards

https://www.eib.org/en/publications/guidance-note-on-indegenous-and-local-community

https://www.eib.org/en/publications/environmental-climate-and-social-guidelines-on-hydropower-development

https://www.eib.org/en/publications/the-eib-in-the-circular-economy-guide

https://www.eib.org/attachments/thematic/climate_solutions_en.pdf

https://www.eib.org/en/publications/guidance-note-on-biodiversity-and-ecosystems

https://www.eib.org/en/publications/the-eib-group-climate-bank-roadmap.htm

3.   Zdroje EBOR

https://www.ebrd.com/key-sustainability-downloads.html

https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-and-social-policy/implementation.html

4.   Sprostredkované financovanie

https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-emanual-information.html

https://firstforsustainability.org/

5.   Ďalšie užitočné zdroje:

| — | Usmernenie Komisie k začleneniu ekosystémov a ich služieb do procesu rozhodovania |
| --- | --- |

—

Usmernenie Komisie k začleneniu ekosystémov a ich služieb do procesu rozhodovania

| — | Organizácia OECD vypracovala dokument o dotáciách škodlivých pre biodiverzitu a v najnovšej správe OECD skupine G7 sa uvádzajú všeobecnejšie informácie o financovaní biodiverzity, aj keď obsahuje odhady dotácií škodlivých pre biodiverzitu na globálnej úrovni a kľúčové odporúčania |
| --- | --- |

—

Organizácia OECD vypracovala dokument o dotáciách škodlivých pre biodiverzitu a v najnovšej správe OECD skupine G7 sa uvádzajú všeobecnejšie informácie o financovaní biodiverzity, aj keď obsahuje odhady dotácií škodlivých pre biodiverzitu na globálnej úrovni a kľúčové odporúčania

| — | Správa OECD z roku 2005 o dotáciách škodlivých pre životné prostredie |
| --- | --- |

—

Správa OECD z roku 2005 o dotáciách škodlivých pre životné prostredie

| — | Francúzska správa o verejných dotáciách škodlivých pre biodiverzitu |
| --- | --- |

—

Francúzska správa o verejných dotáciách škodlivých pre biodiverzitu

| — | Rovníkové zásady: https://equator-principles.com/best-practice-resources/ |
| --- | --- |

—

Rovníkové zásady: https://equator-principles.com/best-practice-resources/

| — | Príručka programu UNEP pre bankovníctvo a udržateľnosť: https://www.unepfi.org/wordpress/wp-content/uploads/2017/06/CONSOLIDATED-BANKING-GUIDE-MAY-17-WEB.pdf |
| --- | --- |

—

Príručka programu UNEP pre bankovníctvo a udržateľnosť: https://www.unepfi.org/wordpress/wp-content/uploads/2017/06/CONSOLIDATED-BANKING-GUIDE-MAY-17-WEB.pdf

| — | UNEP FI – The Principles for Responsible Banking (Zásady zodpovedného bankovníctva): https://www.unepfi.org/banking/bankingprinciples/ |
| --- | --- |

—

UNEP FI – The Principles for Responsible Banking (Zásady zodpovedného bankovníctva): https://www.unepfi.org/banking/bankingprinciples/

| — | https://www.unpri.org/pri/about-the-pri |
| --- | --- |

—

https://www.unpri.org/pri/about-the-pri

---

PRÍLOHA 5

Slovník pojmov

Nasledujúce vymedzenia sú určené len na použitie v súvislosti s Programom InvestEU a uvádzajú sa na účely zabezpečenia zrozumiteľnosti a lepšej orientácie. Nenahrádzajú žiadne oficiálne vymedzenia. Niektoré sú prevzaté z Usmernenia k overeniu zohľadnenia problematiky zmeny klímy v infraštruktúre v období 2021 – 2027, prípadne odvodené zo slovníka pojmov IPCC (1)
  alebo sú inak označené:

Adaptácia: V ľudských systémoch ide o proces prispôsobovania sa aktuálnej alebo očakávanej zmene klímy a jej účinkom s cieľom zmierniť škody alebo využiť možné prínosy. V prírodných systémoch ide o proces prispôsobovania aktuálnej zmene klímy a jej účinkom; zásah človeka môže uľahčiť prispôsobovanie očakávanej zmene klímy a jej účinkom.

Možnosti adaptácie: Rôzne dostupné stratégie a opatrenia, ktoré sú primerané na zabezpečenie adaptácie. Patrí k nim široký rozsah opatrení, ktoré možno kategorizovať ako štrukturálne, inštitucionálne, ekologické alebo behaviorálne.

Adaptívna kapacita: Schopnosť systémov, inštitúcií, ľudí a ďalších organizmov prispôsobiť sa potenciálnym škodám, využiť príležitosti alebo reagovať na dôsledky.

Zmena klímy: Zmena klímy je zmena stavu klímy, ktorý možno identifikovať (napr. s použitím štatistických testov) zmenami priemeru a/alebo premenlivosti jej vlastností a ktorý pretrváva dlhšie obdobie, zvyčajne desaťročia alebo dlhšie. Zmenu klímy môžu spôsobovať prirodzené interné procesy alebo externé sily, ako napríklad modulácie slnečných cyklov, sopečné erupcie a trvalé antropogénne zmeny zloženia atmosféry alebo využívania pôdy. Je potrebné uviesť, že v článku 1 Rámcového dohovoru o zmene klímy (UNFCCC) sa zmena klímy vymedzuje takto: „zmena klímy spôsobená priamo alebo nepriamo ľudskou činnosťou, ktorá mení zloženie svetovej atmosféry a ktorá je naviac pozorovaná okrem prirodzenej premenlivosti klímy za porovnateľné časové obdobie.“ V dohovore UNFCCC sa teda rozlišuje medzi zmenou klímy pripísateľnou ľudskej činnosti, ktorou sa mení zloženie atmosféry, a premenlivosťou klímy pripísateľnou prírodným príčinám.

Klimatický extrém (extrémne poveternostné alebo klimatické javy): Výskyt hodnoty poveternostnej alebo klimatickej premennej, ktorá presahuje (alebo nedosahuje) prahovú hodnotu na hornom (alebo dolnom) konci rozsahu pozorovaných hodnôt premennej. Na účely zjednodušenia sa extrémne poveternostné aj extrémne klimatické javy súhrnne označujú ako „klimatické extrémy“.

Klimatická neutralita: Vyjadruje stav, v ktorom nemá ľudská činnosť žiadny čistý vplyv na klimatický systém. Dosiahnutie tohto stavu si vyžaduje vyváženie zostávajúcich emisií s odstraňovaním emisií (oxidu uhličitého), ako aj prihliadnutie na regionálne alebo miestne biogeofyzické účinky ľudskej činnosti, ktoré môžu napríklad ovplyvňovať albedo povrchu alebo miestnu klímu.

Projekcia klímy: Projekcia klímy predstavuje simulovanú reakciu klimatického systému na scenár budúcich emisií alebo koncentrácie skleníkových plynov a aerosólov, ktorá sa vo všeobecnosti odvodzuje z klimatických modelov. Projekcie klímy sa odlišujú od klimatických predpovedí svojou závislosťou od použitého scenára emisií/koncentrácie/radiačnej účinnosti, ktorý vychádza z príslušných predpokladov, napríklad týkajúcich sa budúceho sociálno-ekonomického a technologického vývoja, ku ktorému môže, ale nemusí, dôjsť.

Posudzovanie vplyvov na životné prostredie (EIA): Proces vykonávania posudzovania vplyvov na životné prostredie, ktorý sa vyžaduje v smernici 2011/92/EÚ zmenenej smernicou 2014/52/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie. Hlavné kroky procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie: vypracovanie správy o posúdení vplyvov na životné prostredie, uskutočnenie konzultácií s orgánmi a dotknutou verejnosťou, rozhodovanie a informovanie o prijatom rozhodnutí.

Systém environmentálneho a sociálneho riadenia (2)
  : Súbor politík, procesov a postupov na identifikovanie, posudzovanie, riadenie a monitorovanie environmentálnych, klimatických a sociálnych rizík a vplyvov v súvislosti s podnikateľskou činnosťou organizácie alebo východiskovými projektmi alebo činnosťami, financovanými finančným sprostredkovateľom.

Expozícia (3)
  : Prítomnosť ľudí, živobytie, environmentálne služby a zdroje, infraštruktúra alebo ekonomický, sociálna či kultúrny majetok na miestach, ktoré môžu byť nepriaznivo ovplyvnené.

Konečný prijímateľ: Každá právnická alebo fyzická osoba, ktorá je konečným prijímateľom finančnej podpory z Programu InvestEU sprostredkovanej implementujúcim partnerom, prípadne finančným sprostredkovateľom, vyhovujúca podmienkam stanoveným v príslušnom finančnom produkte Programu InvestEU.

Operácie financovania a investičné operácie: Operácie na priame alebo nepriame poskytnutie financií konečným prijímateľom prostredníctvom finančných produktov a v podobe akéhokoľvek typu financovania uvedeného v článku 15 nariadenia o Programe InvestEU, ktoré vykonáva implementujúci partner vo vlastnom mene v súlade so svojimi internými pravidlami, politikami a postupmi a ktoré sa zaúčtujú v jeho účtovnej závierke, prípadne (podľa situácie) zverejnia v poznámkach k finančným výkazom. Zodpovedá financovaniu z Fondu InvestEU.

Preverovanie v rámci Programu InvestEU: Proces požadovaný podľa nariadenia o Programe InvestEU na identifikáciu prípadných vplyvov projektu na niektorý z troch rozmerov. Preverovanie v rámci Programu InvestEU zahŕňa celkové posúdenie informácií ex ante súvisiacich s aspektmi udržateľnosti. Vykonáva ho implementujúci partner alebo finančný sprostredkovateľ (podľa situácie) na základe informácií poskytnutých zo strany konečného prijímateľa.

Preverovanie v rámci Programu InvestEU by sa nemalo zamieňať s preverovaním vykonávaným príslušnými orgánmi podľa smernice o EIA.

Overovanie v rámci Programu InvestEU: Metóda na posudzovanie, podávanie správ a riešenie výkonnosti navrhovaného projektu v oblasti udržateľnosti. Zahŕňa kvantitatívne aj kvalitatívne hodnotenie pravdepodobných vplyvov projektov na ich okolie (napr. pozitívnych a/alebo negatívnych vplyvov na zmenu klímy, životné prostredie a/alebo sociálnu oblasť), ale aj vplyvov meniacej sa klímy, životného prostredia a sociálnych okolností na projekt (napr. vplyvov na projekt v dôsledku expozície voči rizikám spojeným so zmenou klímy alebo v dôsledku dostupnosti zdrojov).

Projekt: Investícia do hmotného majetku a/alebo činností s jasne vymedzenými cieľmi a rozsahom pôsobnosti, ako je infraštruktúra, nadobudnutie zariadení, strojov alebo iné kapitálové výdavky, technologický vývoj, špecifický výskum, inovačná činnosť a renovácie na dosiahnutie energetickej účinnosti.

Predkladateľ projektu: V zmluve o financovaní uvedený ako dlžník, právnická osoba iniciujúca projekt.

Zostávajúci vplyv: Nepriaznivý vplyv, ktorý nepominie ani po vykonaní zmierňujúcich opatrení.

Riziko: Potenciál nepriaznivých dôsledkov na niečo hodnotné, ktorých výskyt a závažnosť sa nedajú presne určiť. V súvislosti s posudzovaním vplyvov na zmenu klímy sa pojem „riziko“ často používa v zmysle potenciálu nepriaznivých dôsledkov nebezpečenstva zmeny klímy alebo adaptácie, prípadne zmierňujúcich reakcií na takéto nebezpečenstvo, na životy, živobytie, zdravie a dobré životné podmienky, ekosystémy a druhy, ekonomický, sociálny a kultúrny majetok, služby (vrátane ekosystémových) a infraštruktúru. Riziko vyplýva zo vzťahu medzi zraniteľnosťou (ovplyvneného systému), jeho expozíciou v čase (voči nebezpečenstvu), nebezpečenstvom (zmeny klímy) a pravdepodobnosťou jeho výskytu.

Posudzovanie rizík: Kvalitatívny a/alebo kvantitatívny vedecký odhad rizík.

Riadenie rizík: Plány, opatrenia, stratégie alebo politiky na znižovanie pravdepodobnosti a/alebo dôsledkov rizík alebo na reakciu na dôsledky.

Citlivosť (4)
  : Vyjadruje mieru ovplyvnenia systému (priaznivým i nepriaznivým spôsobom) premenlivosťou klímy alebo zmenou klímy. Vplyv môže byť priamy (napr. zmena poľnohospodárskeho výnosu v dôsledku zmeny priemernej teploty, rozsahu alebo kolísania teplôt) alebo nepriamy (napr. škody spôsobené zvýšenou frekvenciou zaplavovania pobreží v dôsledku zvyšovania hladiny morí).

Strategické environmentálne hodnotenie: Proces vykonávania posudzovania vplyvov na životné prostredie vyžadovaný podľa smernice 2001/42/ES o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie. Hlavnými krokmi procesu strategického environmentálneho hodnotenia sú vypracovanie správy o strategickom environmentálnom hodnotení, publicita, konzultácie a rozhodovanie.

Odolnosť miest: Merateľná schopnosť akéhokoľvek mestského systému s jeho obyvateľmi zachovať kontinuitu aj napriek otrasom a tlakom a pozitívne sa prispôsobovať a meniť s cieľom dosiahnuť udržateľnosť.

Zraniteľnosť [IPCC AR4 (5)]: Miera, do akej je systém vnímavý voči nepriaznivým účinkom zmeny klímy vrátane jej premenlivosti a extrémnych prejavov a nie je schopný vyrovnať sa s nimi. Zraniteľnosť je funkciou povahy, závažnosti a miery zmeny klímy a jej premenlivosti, ktorej je systém vystavený, jej citlivosti a adaptívnej kapacity.

Zraniteľnosť [IPCC AR5 (6)]: Náchylnosť alebo predispozícia na nepriaznivé vplyvy. Zraniteľnosť zahŕňa rôzne koncepcie a zložky vrátane citlivosti alebo náchylnosti na poškodenia, ako aj nedostatočnej kapacity vyrovnať sa s nimi a prispôsobiť sa.

Zraniteľné skupiny: V niektorých prípadoch sú určití jednotlivci alebo skupiny jednotlivcov zraniteľné, marginalizované, systematicky diskriminované alebo vylúčené z dôvodu ich sociálno-ekonomických charakteristík. K takýmto charakteristikám patria okrem iného pohlavie, sexuálna orientácia, rod, rodová identita, etnická príslušnosť, kasta, domorodý alebo sociálny pôvod, vek, zdravotné postihnutie, náboženstvo alebo viera, politické alebo iné názory, aktivizmus, členstvo v odboroch alebo iných typoch zamestnaneckých organizácií, štátna príslušnosť, jazyk, osobný alebo rodinný stav, vzdelanie a/alebo gramotnosť, zdravotný stav, migrantský/utečenecký pôvod, príslušnosť k menšine alebo ekonomické postavenie (pokiaľ ide o príjem a prístup k službám).

---

(1)  Slovník pojmov IPCC priložený k osobitnej správe o globálnom oteplení o 1,5 °C: https://www.ipcc.ch/report/sr15/glossary/.

(2)  https://firstforsustainability.org/risk-management/managing-environmental-and-social-risk-2_2/managing-environmental-and-social-risk-2_2_2/what-is-an-esms/.

(3)  Slovník pojmov IPCC SREX: https://archive.ipcc.ch/pdf/special-reports/srex/SREX-Annex_Glossary.pdf.

(4)  Slovník pojmov IPCC AR4 WG2: https://archive.ipcc.ch/pdf/glossary/ar4-wg2.pdf.

(5)  IPCC AR4 2007, Zmena klímy: vplyvy, adaptácia a zraniteľnosť, dodatok I: slovník pojmov, https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/ar4-wg2-app-1.pdf.

(6)  IPCC AR5 SYR, súhrnná správa, príloha II: slovník pojmov, https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2019/01/SYRAR5-Glossary_en.pdf.

---

PRÍLOHA 6

Dodatočné usmernenie pre sprostredkované financovanie (kapitola 3)

Dodržiavanie právnych predpisov o životnom prostredí – zjednodušený kontrolný zoznam 0 pre finančných sprostredkovateľov

| A.1. Uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ (smernica o EIA) v znení zmien | Áno/Nie |
| --- | --- |
| A.1.1. Ak je operácia uvedená v prílohách k smernici o EIA: | |
| — | v prílohe I k smernici o EIA, prejdite na otázku A.1.2, |

A.1. Uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ (smernica o EIA) v znení zmien

Áno/Nie

A.1.1. Ak je operácia uvedená v prílohách k smernici o EIA:

—

v prílohe I k smernici o EIA, prejdite na otázku A.1.2,

| — | v prílohe II k smernici o EIA, prejdite na otázku A.1.3, |
| --- | --- |

—

v prílohe II k smernici o EIA, prejdite na otázku A.1.3,

A.1.2. Keď je uvedená v prílohe I k smernici o EIA, potvrďte nasledujúce:

| 1. | Správa o posúdení vplyvov na životné prostredie bola vypracovaná podľa článku 5 ods. 1 a prílohy IV k smernici o EIA. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rozhodnutie príslušného orgánu, ktorý ukončil proces posudzovania vplyvov na životné prostredie
   (1), bolo sprístupnené verejnosti (ak už bolo k dispozícii). |
| --- | --- |

2.

Rozhodnutie príslušného orgánu, ktorý ukončil proces posudzovania vplyvov na životné prostredie
   (1), bolo sprístupnené verejnosti (ak už bolo k dispozícii).

A.1.3. Keď je uvedená v prílohe II k smernici o EIA:

| 1. | Ak sa uskutočnilo posudzovanie vplyvov na životné prostredie, potvrďte body uvedené v otázke A.1.2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ak sa posudzovanie vplyvov na životné prostredie neuskutočnilo, potvrďte, že rozhodnutie požadované v článku 4 ods. 5 písm. b)
   (2)
  smernice o EIA (často nazývané aj „rozhodnutie o preverovaní“) bolo sprístupnené verejnosti (ak už bolo k dispozícii). |
| --- | --- |

2.

A.2. Uplatnenie smernice Rady 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (1) (smernica o biotopoch); posúdenie účinkov na lokality sústavy Natura 2000

A.2.1. Vzťahovalo sa na operáciu primerané posudzovanie podľa článku 6 ods. 3
   (3)
  smernice o biotopoch?

A.2.2. Ak je odpoveď na otázku A.2.1 „áno“, potvrďte existenciu tejto dokumentácie:

| 1. | primerané posúdenie uskutočnené podľa článku 6 ods. 3 smernice o biotopoch; |
| --- | --- |

1.

| 2. | štandardný oznamovací formulár „Informácie pre Európsku komisiu podľa článku 6 ods. 4 smernice o biotopoch“ v znení oznámenom Komisii (GR pre životné prostredie), ak existuje a/alebo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stanovisko Komisie podľa článku 6 ods. 4 smernice o biotopoch v prípade projektov s významným vplyvom na prioritné biotopy a/alebo druhy a opodstatnených naliehavými dôvodmi prevažujúceho verejného záujmu okrem zdravia alebo bezpečnosti ľudí, alebo priaznivými dôsledkami prvoradého významu pre životné prostredie. |
| --- | --- |

3.

A.2.3. Ak je odpoveď na otázku A.2.1 „nie“, potvrďte existenciu tejto dokumentácie:

| 1. | odôvodnenie toho, prečo sa uskutočnenie primeraného posúdenia nepovažovalo za potrebné (v rozhodnutiach o posudzovaní vplyvov na životné prostredie alebo v samostatnom dokumente). |
| --- | --- |

1.

Informácie o systéme ESMS finančných sprostredkovateľov

Finančným sprostredkovateľom sa dôrazne odporúča zaviesť systém environmentálneho a sociálneho riadenia (ESMS) založený na medzinárodne uznávaných normách a postupoch a primeraný úrovni rizík v oblasti udržateľnosti, ktorým je vystavené portfólio inštitúcie.

Pri posudzovaní schopnosti finančného sprostredkovateľa v oblasti riešenia vplyvov na zmenu klímy, životné prostredie a sociálnu oblasť a rizík s nimi súvisiacich môže implementujúci partner overiť (4):

| — | či má finančný sprostredkovateľ zavedené politiky a postupy pre oblasť životného prostredia a sociálnu oblasť, |
| --- | --- |

—

či má finančný sprostredkovateľ zavedené politiky a postupy pre oblasť životného prostredia a sociálnu oblasť,

| — | či je na vykonanie uvedených politík a postupov vyčlenený dostatočný počet zamestnancov a objem finančných zdrojov, či majú zamestnanci dostatočné zručnosti a kompetencie v oblastiach týkajúcich sa udržateľnosti, |
| --- | --- |

—

či je na vykonanie uvedených politík a postupov vyčlenený dostatočný počet zamestnancov a objem finančných zdrojov, či majú zamestnanci dostatočné zručnosti a kompetencie v oblastiach týkajúcich sa udržateľnosti,

| — | či sú v organizácii jednoznačne vymedzené a známe úlohy a povinnosti; či sú ostatné oddelenia, ako napríklad právne oddelenie a oddelenie pre úverové riziko, oboznámené s požiadavkami na oblasť životného prostredia a sociálnu oblasť. V najlepšom prípade je posudzovanie environmentálnych a sociálnych rizík súčasťou celkového procesu riadenia úverov a rizík (primeraného k riziku v oblasti udržateľnosti, ktorému je inštitúcia vystavená), |
| --- | --- |

—

či sú v organizácii jednoznačne vymedzené a známe úlohy a povinnosti; či sú ostatné oddelenia, ako napríklad právne oddelenie a oddelenie pre úverové riziko, oboznámené s požiadavkami na oblasť životného prostredia a sociálnu oblasť. V najlepšom prípade je posudzovanie environmentálnych a sociálnych rizík súčasťou celkového procesu riadenia úverov a rizík (primeraného k riziku v oblasti udržateľnosti, ktorému je inštitúcia vystavená),

| — | či sú zavedené riadne systémy a technológie na zachytenie aspektov životného prostredia a sociálnej oblasti a vykonávanie súvisiacej náležitej starostlivosti, |
| --- | --- |

—

či sú zavedené riadne systémy a technológie na zachytenie aspektov životného prostredia a sociálnej oblasti a vykonávanie súvisiacej náležitej starostlivosti,

| — | či sa zapája vedenie a pravidelne vykonáva kontroly výsledkov, |
| --- | --- |

—

či sa zapája vedenie a pravidelne vykonáva kontroly výsledkov,

| — | či sú zavedené postupy monitorovania a vymedzené kľúčové ukazovatele výkonnosti, |
| --- | --- |

—

či sú zavedené postupy monitorovania a vymedzené kľúčové ukazovatele výkonnosti,

| — | či finančný sprostredkovateľ vedie záznamy o aspektoch environmentálnych, sociálnych a riadiacich zásad. |
| --- | --- |

—

či finančný sprostredkovateľ vedie záznamy o aspektoch environmentálnych, sociálnych a riadiacich zásad.

Uvedené body možno v prípade potreby doplniť vlastnými normami implementujúceho partnera v tomto zmysle.

Ďalšie informácie a usmernenie sa nachádzajú na verejne dostupných stránkach:

https://firstforsustainability.org/risk-management/,

https://www.ebrd.com/downloads/about/sustainability/14-env-social.pdf,

https://www.eib.org/en/publications/environmental-and-social-standards.htm.

Ďalšie zdroje

Príručka EBOR na riadenie environmentálnych a sociálnych rizík (elektronická príručka) poskytuje finančným sprostredkovateľom komplexný materiál a usmernenie na vykonávanie činností riadenia environmentálnych a sociálnych rizík v prípade transakcií požičiavania a investičných transakcií v súlade s príslušnými požiadavkami EBOR na výkonnosť – https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-emanual-information.html

| — | Usmernenie pre finančných sprostredkovateľov týkajúce sa plnenia požiadaviek na výkonnosť 2 (práca a pracovné podmienky) |
| --- | --- |

—

Usmernenie pre finančných sprostredkovateľov týkajúce sa plnenia požiadaviek na výkonnosť 2 (práca a pracovné podmienky)

| — | Usmernenie pre finančných sprostredkovateľov týkajúce sa plnenia požiadaviek na výkonnosť 4 (zdravie, bezpečnosť a ochrana) |
| --- | --- |

—

Usmernenie pre finančných sprostredkovateľov týkajúce sa plnenia požiadaviek na výkonnosť 4 (zdravie, bezpečnosť a ochrana)

| — | Zásady mechanizmov podávania sťažností zamestnancami pre finančných sprostredkovateľov |
| --- | --- |

—

Zásady mechanizmov podávania sťažností zamestnancami pre finančných sprostredkovateľov

| — | Usmernenie – úvod do environmentálnych a sociálnych rizík |
| --- | --- |

—

Usmernenie – úvod do environmentálnych a sociálnych rizík

| — | Systém environmentálneho a sociálneho riadenia (ESMS) finančných sprostredkovateľov |
| --- | --- |

—

Systém environmentálneho a sociálneho riadenia (ESMS) finančných sprostredkovateľov

| — | Usmernenie – návštevy na mieste a kontrolný zoznam pre finančných sprostredkovateľov |
| --- | --- |

—

Usmernenie – návštevy na mieste a kontrolný zoznam pre finančných sprostredkovateľov

| — | Usmernenie – kontrola regulačného súladu |
| --- | --- |

—

Usmernenie – kontrola regulačného súladu

| — | Usmernenie – využívanie odborníkov na životné prostredie a sociálnu oblasť |
| --- | --- |

—

Usmernenie – využívanie odborníkov na životné prostredie a sociálnu oblasť

---

(1)  Môže mať formu odôvodneného záveru [článok 1 ods. 2 písm. g) bod iv) smernice o EIA] alebo povolenia [článok 1 ods. 2 písm. c) smernice o EIA].

(2)  V článku 4 ods. 4 v prípade preverovaní uskutočnených podľa smernice o EIA pred jej revíziou v roku 2014.

(3)  Ak sa v prípade operácie musí vykonať primerané posudzovanie, správa o primeranom posúdení zvyčajne tvorí samostatnú časť správy o posúdení vplyvov na životné prostredie a rozhodnutie príslušného orgánu súčasť rozhodnutia, ktorým sa ukončuje proces posudzovania vplyvov na životné prostredie. V prípade operácií, na ktoré sa neuplatňuje zmenená smernica o EIA, sa môže stať, že správa o primeranom posúdení a rozhodnutie príslušného orgánu tvoria samostatný súbor dokumentov.

(4)  Niektoré informácie sa uvádzajú aj v kapitole 3.

---