# Europos Sąjungos C 318/2004

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 318 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 47 tomas2004m. gruodžio 22d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 318

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

47 tomas2004m. gruodžio 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Parengiamieji aktai |
| | Regionų komitetas |
| | 55 plenarinė sesija, įvykusioje birželio 16-17 d. |
| 2004/C 318/1 | Nuomonė dėl trečiojo pranešimo apie ekonominę ir socialinę sanglaudą | 1 |
| 2004/C 318/2 | Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva dėl Pigių skrydžių oro linijų ir teritorinės plėtros | 7 |
| 2004/C 318/3 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos parlamentui, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl socialinės apsaugos modernizavimo kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų - visapusiško požiūrio, siekiant, kad darbas apsimokėtų | 12 |
| 2004/C 318/4 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl gairių, skirtų Bendrijos iniciatyvos EQUAL, – susijusios su tarpnacionaliniu bendradarbiavimu skatinant naujas priemones kovai su visų formų diskriminacija ir nelygybe darbo rinkoje, – antrajam raundui Laisvas gerų idėjų judėjimas | 15 |
| 2004/C 318/5 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje | 17 |
| 2004/C 318/6 | Regionų komiteto nuomonė dėl: Pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl galutinės energijos vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų | 19 |
| 2004/C 318/7 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl elektroninės Vyriausybės vaidmens Europos ateičiai | 22 |
| 2004/C 318/8 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl nepageidaujamos masinės reklamos (NMR) | 24 |
| 2004/C 318/9 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos audiovizualinės politikos reguliavimo ateities | 27 |
| 2004/C 318/0 | Regionų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, įsteigiančio Europos pabėgėlių reikalų fondą 2005-2010 metų laikotarpiui | 30 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

55 plenarinė sesija, įvykusioje birželio 16-17 d.

2004/C 318/1

Nuomonė dėl trečiojo pranešimo apie ekonominę ir socialinę sanglaudą

1

2004/C 318/2

Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva dėl Pigių skrydžių oro linijų ir teritorinės plėtros

7

2004/C 318/3

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos parlamentui, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl socialinės apsaugos modernizavimo kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų - visapusiško požiūrio, siekiant, kad darbas apsimokėtų

12

2004/C 318/4

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl gairių, skirtų Bendrijos iniciatyvos EQUAL, – susijusios su tarpnacionaliniu bendradarbiavimu skatinant naujas priemones kovai su visų formų diskriminacija ir nelygybe darbo rinkoje, – antrajam raundui Laisvas gerų idėjų judėjimas

15

2004/C 318/5

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje

17

2004/C 318/6

Regionų komiteto nuomonė dėl: Pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl galutinės energijos vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų

19

2004/C 318/7

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl elektroninės Vyriausybės vaidmens Europos ateičiai

22

2004/C 318/8

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl nepageidaujamos masinės reklamos (NMR)

24

2004/C 318/9

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos audiovizualinės politikos reguliavimo ateities

27

2004/C 318/0

Regionų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, įsteigiančio Europos pabėgėlių reikalų fondą 2005-2010 metų laikotarpiui

30

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

55 plenarinė sesija, įvykusioje birželio 16-17 d.

| 22.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/1

---

Nuomonė dėl trečiojo pranešimo apie ekonominę ir socialinę sanglaudą

(2004/C 318/01)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas Į Komisijos komunikatą – „Trečiasis pranešimas apie ekonominę ir socialinę sanglaudą“ (COM(2004) 107 galutinis);

Atsižvelgdamas Į 2004 m. vasario 18 d. Europos Komisijos prašymą pateikti savo išvadą šiuo klausimu sutinkamai su Europos Bendrijos Sutarties 265(1) straipsniu;

Atsižvelgdamas Į 2004 m. sausio 27 d. Pirmininko sprendimą pavesti Teritorinės sanglaudos politikos komisijai parengti tokią nuomonę;

Atsižvelgdamas Į savo nuomonę dėl dokumento „Europos regioninės politikos struktūra ir tikslai plėtros ir globalizacijos kontekste: diskusijų pradžia“ (CdR 157/2000 fin) (1);'

Atsižvelgdamas Į savo nuomonę dėl Komisijos komunikatą „Antrasis pranešimas apie ekonominę ir socialinę sanglaudą“ (CdR 74/2001 fin) (2);

Atsivželgdamas Į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato „Pirmasis pažangos pranešimas apie ekonominę ir socialinę sanglaudą“ (CdR 101/2002 fin) (3);

Atsižvelgdamas Į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato „Antrasis pažangos pranešimas apie ekonominę ir socialinę sanglaudą“ (CdR 391/2002) (4);

Atsižvelgdamas Į savo paties iniciatyva 2003 m. balandžio 10 d. parengtą nuomonę dėl teritorinės sanglaudos (CdR 388/2002 fin) (5);

Atsižvelgdamas Į savo perspektyvinį pranešimą „Struktūrinių fondų valdymas ir supaprastinimas po 2006 m.“ (CdR 389/2002 fin) (6);

Atsižvelgdamas Į nuomonės projektą (CdR 120/2004 rev.1), kurią priėmė Teritorinės sanglaudos politikos komisija (pranešėjai: Marše regiono prezidentas Vito D'Ambrosio (IT, PSE) ir Valstybės sekretorius, Saksonijos-Anhalto žemės atstovas Federalinėje Vyriausybėje Michael Schneider (DE, EPP);

Atsižvelgdamas Į 2004 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikatą „Europos kaimynystės politika – Strateginiai dokumentai “

| | |
| --- | --- |

savo 55-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje birželio 16-17 d. (2004 m. birželio 16 d. posėdis, priėmė šią nuomonę.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrieji aspektai

| 1. | reiškia pasitenkinimą dėl Trečiojo pranešimo apie socialinę ir ekonominę sanglaudą. Kaip ir Antrasis pranešimas, tai yra išsamus dokumentas, kuriame pateikiama visapusiška informacija pirmiausiai apie ES įgyvendinamą politiką; |
| --- | --- |

1.

reiškia pasitenkinimą dėl Trečiojo pranešimo apie socialinę ir ekonominę sanglaudą. Kaip ir Antrasis pranešimas, tai yra išsamus dokumentas, kuriame pateikiama visapusiška informacija pirmiausiai apie ES įgyvendinamą politiką;

| 2. | teigiamai vertina pastaraisiais metais pasiektus rezultatus sanglaudos srityje ir regioninės Europos Sąjungos politikos teigiamą poveikį stiprinant Bendrijos kaip visumos socialinę ir ekonominę sanglaudą; Komitetas taip pat pakartotinai pabrėžia, kad Sutartyse patvirtinta sanglaudos politika yra veiksmingiausia ir svarbiausia priemonė įgyvendinti solidarumo ir bendradarbiavimo principus; tuo būdu ši politika išreiškia vieną iš svarbiausių Sąjungos tautų ir teritorijų integracijos principų; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina pastaraisiais metais pasiektus rezultatus sanglaudos srityje ir regioninės Europos Sąjungos politikos teigiamą poveikį stiprinant Bendrijos kaip visumos socialinę ir ekonominę sanglaudą; Komitetas taip pat pakartotinai pabrėžia, kad Sutartyse patvirtinta sanglaudos politika yra veiksmingiausia ir svarbiausia priemonė įgyvendinti solidarumo ir bendradarbiavimo principus; tuo būdu ši politika išreiškia vieną iš svarbiausių Sąjungos tautų ir teritorijų integracijos principų;

| 3. | atsižvelgia į tai, kad po ES plėtros Europos Sąjungos gyventojų skaičius padidės nuo 380 milijonų (ES-15) iki 454 milijonų (ES-25) arba 485 milijonų (ES-27) gyventojų. Tačiau lyginant su šiuo gyventojų padidėjimu 20 %, ES BNP išaugs tik 5 %! Vidutinis BVP vienam gyventojui sumažės 12,5 %. Vietoj dabartinių 84 milijonų gyventojų, ateityje 123 milijonų ES gyventojų gyvens atsiliekančiuose regionuose; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į tai, kad po ES plėtros Europos Sąjungos gyventojų skaičius padidės nuo 380 milijonų (ES-15) iki 454 milijonų (ES-25) arba 485 milijonų (ES-27) gyventojų. Tačiau lyginant su šiuo gyventojų padidėjimu 20 %, ES BNP išaugs tik 5 %! Vidutinis BVP vienam gyventojui sumažės 12,5 %. Vietoj dabartinių 84 milijonų gyventojų, ateityje 123 milijonų ES gyventojų gyvens atsiliekančiuose regionuose;

| 4. | pritaria faktui kad Europos sanglaudos politikoje pirmenybė teikiama naujosioms valstybėms narėms – tai patvirtina Europos Sąjungos pasiryžimą mažinti socialinius ir ekonominius neatitikimus išsiplėtusioje Europos Sąjungoje. Šį požiūrį Regionų komitetas remia nuo pat pradžios kaip solidarumo su naujosiomis narėmis aktą; |
| --- | --- |

4.

pritaria faktui kad Europos sanglaudos politikoje pirmenybė teikiama naujosioms valstybėms narėms – tai patvirtina Europos Sąjungos pasiryžimą mažinti socialinius ir ekonominius neatitikimus išsiplėtusioje Europos Sąjungoje. Šį požiūrį Regionų komitetas remia nuo pat pradžios kaip solidarumo su naujosiomis narėmis aktą;

| 5. | atsižvelgia į tai, kad nepaisant pasiektos pažangos, daugelis socialinių ir ekonominių buvusios ES-15 regionų problemų išliks, kaip aiškiai nurodyta Trečiajame sanglaudos pranešime. Be kita ko, tai susiję su atsilikimu vienam gyventojui tenkančio BVP srityje, aukštu nedarbu, mažu ekonominiu augimu, išlaidų tyrimams bei plėtrai ir tiesioginių užsienio investicijų trūkumu; |
| --- | --- |

5.

atsižvelgia į tai, kad nepaisant pasiektos pažangos, daugelis socialinių ir ekonominių buvusios ES-15 regionų problemų išliks, kaip aiškiai nurodyta Trečiajame sanglaudos pranešime. Be kita ko, tai susiję su atsilikimu vienam gyventojui tenkančio BVP srityje, aukštu nedarbu, mažu ekonominiu augimu, išlaidų tyrimams bei plėtrai ir tiesioginių užsienio investicijų trūkumu;

| 6. | pabrėžia, kad 25 ar net 27 valstybių narių Europoje socialinis-ekonominis disbalansas bus dar didesnis, todėl teks įgyvendinti tokią teritorinės, socialinės ir ekonominės sanglaudos politiką, kuri atsižvelgtų į globalizacijos poveikį ekonomikai ir tarptautinės prekybos liberalizavimui; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad 25 ar net 27 valstybių narių Europoje socialinis-ekonominis disbalansas bus dar didesnis, todėl teks įgyvendinti tokią teritorinės, socialinės ir ekonominės sanglaudos politiką, kuri atsižvelgtų į globalizacijos poveikį ekonomikai ir tarptautinės prekybos liberalizavimui;

| 7. | patvirtina, kad sanglaudos politikos regioninis matmuo, – turint omenyje harmoningą Sąjungos kaip visumos raidą per socialinės ir ekonominės sanglaudos stiprinimą, kaip numatyta Europos Bendrijos sutarties 158 straipsnyje, – šiandien yra aktualus labiau nei bet kada; be to, RK primena kaip svarbu yra, kad priimant politinius sprendimus tiek bendrijoje, tiek atskirose valstybėse būtų atsižvelgta į regioninį matmenį; |
| --- | --- |

7.

patvirtina, kad sanglaudos politikos regioninis matmuo, – turint omenyje harmoningą Sąjungos kaip visumos raidą per socialinės ir ekonominės sanglaudos stiprinimą, kaip numatyta Europos Bendrijos sutarties 158 straipsnyje, – šiandien yra aktualus labiau nei bet kada; be to, RK primena kaip svarbu yra, kad priimant politinius sprendimus tiek bendrijoje, tiek atskirose valstybėse būtų atsižvelgta į regioninį matmenį;

| 8. | remia pasiūlymus stiprinti partnerystę ir bendradarbiavimą tarp vietos, regioninių, nacionalinių ir Bendrijos valdžios organų visame su Struktūriniais fondais ir Sanglaudos fondu susijusiame rengimo, įgyvendinimo ir įvertinimo procese; ir ragina Komisiją skatinti valstybes nares pasinaudoti galimybe, kai tikslinga, sudaryti trišales sutartis; |
| --- | --- |

8.

remia pasiūlymus stiprinti partnerystę ir bendradarbiavimą tarp vietos, regioninių, nacionalinių ir Bendrijos valdžios organų visame su Struktūriniais fondais ir Sanglaudos fondu susijusiame rengimo, įgyvendinimo ir įvertinimo procese; ir ragina Komisiją skatinti valstybes nares pasinaudoti galimybe, kai tikslinga, sudaryti trišales sutartis;

| 9. | toliau pabrėžia, kad yra vėluojama įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus; |
| --- | --- |

9.

toliau pabrėžia, kad yra vėluojama įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus;

Būsimos sanglaudos politikos resursai

| 10. | mano, kad Komisijos finansinis pasiūlymas skirti 0,41 %. Bendrųjų nacionalinių pajamų (padidinant iki 0,46 % ir įtraukiant pagalbą kaimo plėtrai ir žuvininkystei) ir numatyti 336,3 milijardų eurų finansuoti tris tikslus (78 % – konvergencijos tikslui; 18 % regioninės konkurencijos bei užimtumo tikslui ir 4 % teritoriniam bendradarbiavimui) yra priimtinas kompromisas rengiant būsimą sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

10.

mano, kad Komisijos finansinis pasiūlymas skirti 0,41 %. Bendrųjų nacionalinių pajamų (padidinant iki 0,46 % ir įtraukiant pagalbą kaimo plėtrai ir žuvininkystei) ir numatyti 336,3 milijardų eurų finansuoti tris tikslus (78 % – konvergencijos tikslui; 18 % regioninės konkurencijos bei užimtumo tikslui ir 4 % teritoriniam bendradarbiavimui) yra priimtinas kompromisas rengiant būsimą sanglaudos politiką;

| 11. | taip pat mano, kad jeigu norima įgyvendinti Lisabonos strategijoje numatytus Sąjungos siekius atitinkančią sanglaudos politiką, ne mažiau kaip 0,46 % BNP galėtų būti skirta šiam tikslui, kaip buvo padaryta 1999 m., kai ES sudarė 15 šalių narių; |
| --- | --- |

11.

taip pat mano, kad jeigu norima įgyvendinti Lisabonos strategijoje numatytus Sąjungos siekius atitinkančią sanglaudos politiką, ne mažiau kaip 0,46 % BNP galėtų būti skirta šiam tikslui, kaip buvo padaryta 1999 m., kai ES sudarė 15 šalių narių;

| 12. | sutinka su Europos Komisija, kad pastarosios pasiūlytas biudžetas yra pakankamas siekiant išlaikyti paramą regionams dabartinėje Europos Sąjungoje ir tuo pačiu vienodai padėti naujosioms valstybėms narėms, jeigu įmanoma garantuoti, kad ištekliai bus padalinami teisingai ir jeigu jie bus skirti rimčiausioms problemoms spręsti; |
| --- | --- |

12.

sutinka su Europos Komisija, kad pastarosios pasiūlytas biudžetas yra pakankamas siekiant išlaikyti paramą regionams dabartinėje Europos Sąjungoje ir tuo pačiu vienodai padėti naujosioms valstybėms narėms, jeigu įmanoma garantuoti, kad ištekliai bus padalinami teisingai ir jeigu jie bus skirti rimčiausioms problemoms spręsti;

| 13. | pritaria tam, kad yra išsaugojama 4 procentų nacionalinio BVP įsisavinimo riba finansiniams pavedimams, kurie skiriami naujosioms valstybėms narėms, ir kad tokiuose apskaičiavimuose yra įvertinti ištekliai, pervedami kaip kaimo plėtros politikos ir žuvininkystės politikos dalis; |
| --- | --- |

13.

pritaria tam, kad yra išsaugojama 4 procentų nacionalinio BVP įsisavinimo riba finansiniams pavedimams, kurie skiriami naujosioms valstybėms narėms, ir kad tokiuose apskaičiavimuose yra įvertinti ištekliai, pervedami kaip kaimo plėtros politikos ir žuvininkystės politikos dalis;

Konvergencijos tikslas (1) paremti augimą ir darbo vietų kūrimą labiausiai atsiliekančiose valstybėse narėse ir regionuose

| 14. | pritaria Sanglaudos ataskaitoje pateiktam pasiūlymui, kad naujajame Konvergencijos tiksle šalia regionų (NUTS II lygiu), kurių BVP/vienam gyventojui yra mažesnis nei 75 % ES vidurkio (ES-25), turi būti numatyti regionai, kuriuos paveikia vadinamasis statistinis efektas; |
| --- | --- |

14.

pritaria Sanglaudos ataskaitoje pateiktam pasiūlymui, kad naujajame Konvergencijos tiksle šalia regionų (NUTS II lygiu), kurių BVP/vienam gyventojui yra mažesnis nei 75 % ES vidurkio (ES-25), turi būti numatyti regionai, kuriuos paveikia vadinamasis statistinis efektas;

| 15. | taip pat pritaria tam, kad dabartiniam 1-ajam tikslui numatyti reglamentai bus išsaugoti ir taikomi visoje išsiplėtusioje Sąjungoje; |
| --- | --- |

15.

taip pat pritaria tam, kad dabartiniam 1-ajam tikslui numatyti reglamentai bus išsaugoti ir taikomi visoje išsiplėtusioje Sąjungoje;

| 16. | remia pasiūlymą į naująjį Konvergencijos tikslą įtraukti Sanglaudos fondą. Tai galioja tiek 90 % kriterijaus taikymui atrenkant valstybes nares, kurioms gali būti teikiama pagalba iš Sanglaudos fondo, tiek susiejant 1-ojo tikslo programas su Sanglaudos fondo priemonėmis infrastruktūros srityje. Kadangi Sanglaudos fondas yra finansuojamas iš 1-ojo tikslo lėšų, į mokėjimus iš šio fondo turi būti atsižvelgta padalinant likusius 1-ojo tikslo resursus; Valstybėms narėms, kurių dėl plėtros ateityje daugiau nebus galima priskirti remtinoms sritims, turi būti rastas politinis sprendimas tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

16.

remia pasiūlymą į naująjį Konvergencijos tikslą įtraukti Sanglaudos fondą. Tai galioja tiek 90 % kriterijaus taikymui atrenkant valstybes nares, kurioms gali būti teikiama pagalba iš Sanglaudos fondo, tiek susiejant 1-ojo tikslo programas su Sanglaudos fondo priemonėmis infrastruktūros srityje. Kadangi Sanglaudos fondas yra finansuojamas iš 1-ojo tikslo lėšų, į mokėjimus iš šio fondo turi būti atsižvelgta padalinant likusius 1-ojo tikslo resursus; Valstybėms narėms, kurių dėl plėtros ateityje daugiau nebus galima priskirti remtinoms sritims, turi būti rastas politinis sprendimas tarp valstybių narių.

| 17. | reikalauja, kad resursų pagal naująjį 1-ąjį tikslą paskirstymas ir toliau būtų atliekamas atsižvelgiant į objektyvius ir skaidrius kriterijus, atsižvelgiant į regionų, kuriems teikiama pagalba, problemas ir poreikius. Formulės, kurios Berlyne ir Kopenhagoje buvo numatytos dabartiniam finansavimo laikotarpiui, iš esmės turėtų būti ir toliau naudojamos. Tačiau būtina labiau atsižvelgti į regioninius sveikatos ir nedarbo apsektus; |
| --- | --- |

17.

reikalauja, kad resursų pagal naująjį 1-ąjį tikslą paskirstymas ir toliau būtų atliekamas atsižvelgiant į objektyvius ir skaidrius kriterijus, atsižvelgiant į regionų, kuriems teikiama pagalba, problemas ir poreikius. Formulės, kurios Berlyne ir Kopenhagoje buvo numatytos dabartiniam finansavimo laikotarpiui, iš esmės turėtų būti ir toliau naudojamos. Tačiau būtina labiau atsižvelgti į regioninius sveikatos ir nedarbo apsektus;

Statistinis poveikis

| 18. | atkreipia dėmesį į dabartinius Europos Komisijos duomenis, pagal kuriuos 17 regionų, kuriuose gyvena 19 milijonų gyventojų, neteks „tradicinės“ 1-ojo tikslo paramos vien dėl to, kad ES BVP/vienam gyventojui vidurkis dėl plėtros sumažės (vadinamasis statistinis efektas); |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į dabartinius Europos Komisijos duomenis, pagal kuriuos 17 regionų, kuriuose gyvena 19 milijonų gyventojų, neteks „tradicinės“ 1-ojo tikslo paramos vien dėl to, kad ES BVP/vienam gyventojui vidurkis dėl plėtros sumažės (vadinamasis statistinis efektas);

| 19. | pritaria Komisijos pasiūlymui rasti sprendimą šiems regionams naujajame Konvergencijos tiksle; |
| --- | --- |

19.

pritaria Komisijos pasiūlymui rasti sprendimą šiems regionams naujajame Konvergencijos tiksle;

| 20. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą, kad pereinamosios sąlygos atsiliekantiems regionams, kuriuos paveiks statistinis efektas, nustos galioti 2013 m. Tačiau Komitetas pabrėžia, kad taikant lygaus traktavimo principą atitinkami regionai nebūtų automatiškai atmetami, kai bus priimamas sprendimas dėl galimos pradinės paramos pagal naująjį Konkurencijos ir užimtumo tikslą finansavimo laikotarpiu po 2013 m. Bet kokia būsima pradinė parama turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į socialinę-ekonominę situaciją tuose regionuose kito finansavimo laikotarpio pabaigoje; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą, kad pereinamosios sąlygos atsiliekantiems regionams, kuriuos paveiks statistinis efektas, nustos galioti 2013 m. Tačiau Komitetas pabrėžia, kad taikant lygaus traktavimo principą atitinkami regionai nebūtų automatiškai atmetami, kai bus priimamas sprendimas dėl galimos pradinės paramos pagal naująjį Konkurencijos ir užimtumo tikslą finansavimo laikotarpiu po 2013 m. Bet kokia būsima pradinė parama turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į socialinę-ekonominę situaciją tuose regionuose kito finansavimo laikotarpio pabaigoje;

| 21. | kaip priimtiną kompromisą vertina Komisaro Barnier pasiūlymą, kad šie regionai kito finansavimo laikotarpio pradžioje turėtų teisę į 85 % tradiciniams 1-ojo tikslo regionams skirtų asignacijų, sumažinant tokį procentą iki 60 % finansavimo laikotarpio pabaigoje, jeigu tuo būdu užtikrinama pakankamai biudžeto išteklių pagal Komisijos pasiūlymus 2007-2013 m. finansinei perspektyvai; Visgi tai visiškai neprieštarauja Komisijos tikslams, įskaitant būsimą reglamento pasiūlymą kur būtų numatyta galimybė gauti 100 % paramą, jei dėl 1-ojo tikslo regionų nevykdymo lėšos nebuvo pilnai panaudotos; šios nepanaudotos lėšos patektų į rezervą, kuris galėtų būti perdalijamas kiekvienai valstybei narei pasibaigus pusei programos 2007-2013 periodo; |
| --- | --- |

21.

kaip priimtiną kompromisą vertina Komisaro Barnier pasiūlymą, kad šie regionai kito finansavimo laikotarpio pradžioje turėtų teisę į 85 % tradiciniams 1-ojo tikslo regionams skirtų asignacijų, sumažinant tokį procentą iki 60 % finansavimo laikotarpio pabaigoje, jeigu tuo būdu užtikrinama pakankamai biudžeto išteklių pagal Komisijos pasiūlymus 2007-2013 m. finansinei perspektyvai; Visgi tai visiškai neprieštarauja Komisijos tikslams, įskaitant būsimą reglamento pasiūlymą kur būtų numatyta galimybė gauti 100 % paramą, jei dėl 1-ojo tikslo regionų nevykdymo lėšos nebuvo pilnai panaudotos; šios nepanaudotos lėšos patektų į rezervą, kuris galėtų būti perdalijamas kiekvienai valstybei narei pasibaigus pusei programos 2007-2013 periodo;

Valstybės paramos kontrolė

| 22. | atsižvelgia į Europos Komisijos pasiūlymą, kad tie senųjų ir naujųjų šalių narių regionai, kuriems taikytinas naujasis Konvergencijos tikslas, ateityje galės pretenduoti ir į valstybės paramą pagal ES Sutarties 87 straipsnio (3)(a) punkto sąlygas; |
| --- | --- |

22.

atsižvelgia į Europos Komisijos pasiūlymą, kad tie senųjų ir naujųjų šalių narių regionai, kuriems taikytinas naujasis Konvergencijos tikslas, ateityje galės pretenduoti ir į valstybės paramą pagal ES Sutarties 87 straipsnio (3)(a) punkto sąlygas;

| 23. | pasisako už tai, kad visiems regionams, kuriuos paveikia statistinis efektas, 87 straipsnio (3)(a) punktas būtų taikomas visą pagalbos laikotarpį; |
| --- | --- |

23.

pasisako už tai, kad visiems regionams, kuriuos paveikia statistinis efektas, 87 straipsnio (3)(a) punktas būtų taikomas visą pagalbos laikotarpį;

| 24. | Pasisako už tai, kad regionams, kuriems turi įtakos natūralus poveikis, per pagalbos laikotarpį būtų taikomas perėjimas nuo 87.3 straipsnio (a) punkto į 87.3 straipsnio (c) punktą |
| --- | --- |

24.

Pasisako už tai, kad regionams, kuriems turi įtakos natūralus poveikis, per pagalbos laikotarpį būtų taikomas perėjimas nuo 87.3 straipsnio (a) punkto į 87.3 straipsnio (c) punktą

Regioninės konkurencijos ir užimtumo tikslas (2)

| 25. | pritaria Komisijos pasiūlymui sukurti tikslą visiems regionams, kuriems netaikytinos Konvergencijos tikslo tipologijos ir pabrėžia, kad ypatingą dėmesį būtų galima skirti regionams, turintiems didelių socialinių ir ekonominių problemų ir esminiams bei struktūriniams prisitaikymo reikalavimams, apibrėžtiems remiantis vienodais kriterijais; tuo pačiu pritaria, kad naujasis tikslas yra skirtas bendrai visiems regionams. |
| --- | --- |

25.

pritaria Komisijos pasiūlymui sukurti tikslą visiems regionams, kuriems netaikytinos Konvergencijos tikslo tipologijos ir pabrėžia, kad ypatingą dėmesį būtų galima skirti regionams, turintiems didelių socialinių ir ekonominių problemų ir esminiams bei struktūriniams prisitaikymo reikalavimams, apibrėžtiems remiantis vienodais kriterijais; tuo pačiu pritaria, kad naujasis tikslas yra skirtas bendrai visiems regionams.

| 26. | remia Komisijos sprendimą naujojo Konkurencijos ir užimtumo tikslo taikymą pagrįsti požiūriu, kuris apimtų visą regiono teritoriją bei klausimus, susijusius su Lisabonos ir Geteborgo strategijomis, neužmirštant bendrojo pobūdžio paslaugų; galimų priemonių spektras turi būti taip sudaromas, kad liktų pakankamai laisvos erdvės Europos regionų įvairovei ir skirtumams patenkinti. |
| --- | --- |

26.

remia Komisijos sprendimą naujojo Konkurencijos ir užimtumo tikslo taikymą pagrįsti požiūriu, kuris apimtų visą regiono teritoriją bei klausimus, susijusius su Lisabonos ir Geteborgo strategijomis, neužmirštant bendrojo pobūdžio paslaugų; galimų priemonių spektras turi būti taip sudaromas, kad liktų pakankamai laisvos erdvės Europos regionų įvairovei ir skirtumams patenkinti.

| 27. | siekiant įgyvendinti Lisabonos strategijas, ragina Komisija apibrėžti ir taikyti pavyzdinę praktiką, sukauptą įgyvendinant ankstesnes Novatoriškų veiksmų programas, kaip gaires „inovacijų ir žinių ekonomikos“ taikymui, siekiant išvengti brangiai kainuojančio ir neekonomiško „dviračio išradinėjimo“. |
| --- | --- |

27.

siekiant įgyvendinti Lisabonos strategijas, ragina Komisija apibrėžti ir taikyti pavyzdinę praktiką, sukauptą įgyvendinant ankstesnes Novatoriškų veiksmų programas, kaip gaires „inovacijų ir žinių ekonomikos“ taikymui, siekiant išvengti brangiai kainuojančio ir neekonomiško „dviračio išradinėjimo“.

| 28. | pritaria tam, kad regionams, kurie nebegali pretenduoti į pagalbą pagal (naująjį Konvergencijos tikslą) įvertinant į jų pažangą, nuo šiol bus taikomas naujasis Konkurencijos ir užimtumo tikslas, taikant antraštę „įdiegimas“, panašiai kaip ir „1-ojo tikslo įgyvendinimo užbaigimas“; Komitetas prašo, kad regionams, kurie dėl natūralių sąlygų viršija ES-15 75 % vidutinio BVP vienam asmeniui, būtų taikomas panašus metodas, kaip ir metodas, kuris buvo nustatytas tom pačiom sąlygom 2000-2006 periodui. Tai leistų lanksčiau panaudoti lėšas tam, kad būtų galima užtikrinti regionų su natūraliu poveikiu pasiektą ekonominę plėtrą. |
| --- | --- |

28.

pritaria tam, kad regionams, kurie nebegali pretenduoti į pagalbą pagal (naująjį Konvergencijos tikslą) įvertinant į jų pažangą, nuo šiol bus taikomas naujasis Konkurencijos ir užimtumo tikslas, taikant antraštę „įdiegimas“, panašiai kaip ir „1-ojo tikslo įgyvendinimo užbaigimas“; Komitetas prašo, kad regionams, kurie dėl natūralių sąlygų viršija ES-15 75 % vidutinio BVP vienam asmeniui, būtų taikomas panašus metodas, kaip ir metodas, kuris buvo nustatytas tom pačiom sąlygom 2000-2006 periodui. Tai leistų lanksčiau panaudoti lėšas tam, kad būtų galima užtikrinti regionų su natūraliu poveikiu pasiektą ekonominę plėtrą.

| 29. | pritaria sąsajai tarp Europos užimtumo strategijos ir ESF priemonių; atsižvelgdamas į subsidiarumo principą pritaria poreikiui užtikrinti didesnį bei geresnį regionų ir vietos valdžios organų įsitraukimą rengiant ir įgyvendinant ESF priemones. Šios intervencijos turi derėti su Europos užimtumo strategija ir jos nacionaliniu komponentu – Nacionaliniu užimtumo planu, taip pat su kitais regioniniais planais, turinčiais įtakos regioninėms darbo rinkoms, ir apimti iniciatyvas, kurios šiuo metu įgyvendinamos pagal „Equal“ programą. |
| --- | --- |

29.

pritaria sąsajai tarp Europos užimtumo strategijos ir ESF priemonių; atsižvelgdamas į subsidiarumo principą pritaria poreikiui užtikrinti didesnį bei geresnį regionų ir vietos valdžios organų įsitraukimą rengiant ir įgyvendinant ESF priemones. Šios intervencijos turi derėti su Europos užimtumo strategija ir jos nacionaliniu komponentu – Nacionaliniu užimtumo planu, taip pat su kitais regioniniais planais, turinčiais įtakos regioninėms darbo rinkoms, ir apimti iniciatyvas, kurios šiuo metu įgyvendinamos pagal „Equal“ programą.

| 30. | reikalauja, kad naujojo konkurencingumo instrumento ištekliai būtų paskirstyti šalims narėms pagal objektyvius ir skaidrius socialinius, ekonominius bei teritorinius kriterijus ir atsižvelgiant į remiamų regionų problemas ir poreikius; remia valstybių narių konkurencingumo ir užimtumo instrumentų išteklių padalijimą turint omenyje teritorinius skirtumus, įvertintus pagal bendrus ES socialinius, ekonominius ir aplinkosaugos rodiklius, ir plačius ES socialinius ir ekonominius rodiklius. |
| --- | --- |

30.

reikalauja, kad naujojo konkurencingumo instrumento ištekliai būtų paskirstyti šalims narėms pagal objektyvius ir skaidrius socialinius, ekonominius bei teritorinius kriterijus ir atsižvelgiant į remiamų regionų problemas ir poreikius; remia valstybių narių konkurencingumo ir užimtumo instrumentų išteklių padalijimą turint omenyje teritorinius skirtumus, įvertintus pagal bendrus ES socialinius, ekonominius ir aplinkosaugos rodiklius, ir plačius ES socialinius ir ekonominius rodiklius.

Valstybės pagalbos kontrolė

| 31. | prašo, kad Europos Komisija skubiai pateiktų pasiūlymus dėl Sutarties 87 straipsnio (3)(c) punkte numatytos valstybės pagalbos ateities ir apsvarstytų, kaip būtų galima atsižvelgti į teritorinę diferenciaciją, tuo tikslu taisyklėse ir reglamentuose pasitelkiant atitinkamus patikimus rodiklius, kadangi teritorinę diferenciaciją būtina išsaugoti kaip valstybės paramos politikos dalį, kuri leistų vykdyti tikslines valstybines investicijas, kai tai padeda ištaisyti rinkos sukeltus neatitikimus siekiant teritorinės sanglaudos tikslų reikia pasirūpinti, kad būtų išvengta didelių skirtumų tarp kaimyninių regionų nustatant leistinas viršutines rėmimo ribas; |
| --- | --- |

31.

prašo, kad Europos Komisija skubiai pateiktų pasiūlymus dėl Sutarties 87 straipsnio (3)(c) punkte numatytos valstybės pagalbos ateities ir apsvarstytų, kaip būtų galima atsižvelgti į teritorinę diferenciaciją, tuo tikslu taisyklėse ir reglamentuose pasitelkiant atitinkamus patikimus rodiklius, kadangi teritorinę diferenciaciją būtina išsaugoti kaip valstybės paramos politikos dalį, kuri leistų vykdyti tikslines valstybines investicijas, kai tai padeda ištaisyti rinkos sukeltus neatitikimus siekiant teritorinės sanglaudos tikslų reikia pasirūpinti, kad būtų išvengta didelių skirtumų tarp kaimyninių regionų nustatant leistinas viršutines rėmimo ribas;

| 32. | prašo, kad nekonvergenciniams regionams būtų pateiktos pagalbos taisyklės, kad šie regionai taip pat galėtų tęsti savo struktūrinę plėtrą ir sumažintų skirtumus tarp regionų, laikydamiesi subsidiarumo principo. Todėl reikėtų 87 straipsnio III dalies c punkto nuostatas išsaugoti regionams, kuriuose būtina atlikti struktūrinius pakeitimus apibrėžtus remiantis vienodais kriterijais; |
| --- | --- |

32.

prašo, kad nekonvergenciniams regionams būtų pateiktos pagalbos taisyklės, kad šie regionai taip pat galėtų tęsti savo struktūrinę plėtrą ir sumažintų skirtumus tarp regionų, laikydamiesi subsidiarumo principo. Todėl reikėtų 87 straipsnio III dalies c punkto nuostatas išsaugoti regionams, kuriuose būtina atlikti struktūrinius pakeitimus apibrėžtus remiantis vienodais kriterijais;

| 33. | Reikalauja, kad regionai, kurių struktūrinės sąlygos yra nepalankios dėl geografinės arba demografinės padėties, ilgainiui turės naudos pagal ES Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas; |
| --- | --- |

33.

Reikalauja, kad regionai, kurių struktūrinės sąlygos yra nepalankios dėl geografinės arba demografinės padėties, ilgainiui turės naudos pagal ES Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas;

Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas (3)

| 34. | išreiškia pasitenkinimą dėl to, kad yra suformuluotas specialus tikslas tarpnacionaliniam ir tarpregioniniam bendradarbiavimui ir tarpvalstybiniam bendradarbiavimui; ir sutinka su teritoriniam bendradarbiavimui pasiūlyta asignavimų suma; |
| --- | --- |

34.

išreiškia pasitenkinimą dėl to, kad yra suformuluotas specialus tikslas tarpnacionaliniam ir tarpregioniniam bendradarbiavimui ir tarpvalstybiniam bendradarbiavimui; ir sutinka su teritoriniam bendradarbiavimui pasiūlyta asignavimų suma;

| 35. | remia jūros sienų pripažinimą bendradarbiavimo per sienas rėmuose; ir mano, kad regionai kartu su valstybėmis narėmis turėtų dalyvauti nustatant ir atrenkant jūrų sienas, kurioms skirtina pagalba; |
| --- | --- |

35.

remia jūros sienų pripažinimą bendradarbiavimo per sienas rėmuose; ir mano, kad regionai kartu su valstybėmis narėmis turėtų dalyvauti nustatant ir atrenkant jūrų sienas, kurioms skirtina pagalba;

| 36. | reikalauja, kad Europos Sąjungoje ir toliau būtų remiamas tarpregioninis bendradarbiavimas. Kelia nerimą tai, kad Sanglaudos ataskaitoje parama tarpregioniniam bendradarbiavimui numatyta tik regioninių programų rėmuose. Nuoroda į pagalbos galimybes regioninių programų rėmuose nėra labai naudinga, kadangi sudėtingų bendradarbiavimo programų skatinimas tokiu atveju priklauso nuo vidinių regioninės politikos strategijų apibrėžimo. Be to, būtina imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad bendradarbiavimas per sienas galėtų būti vykdomas tiek prie išorinių, tiek prie vidinių sienų, įskaitant „senąsias“ sienas; |
| --- | --- |

36.

reikalauja, kad Europos Sąjungoje ir toliau būtų remiamas tarpregioninis bendradarbiavimas. Kelia nerimą tai, kad Sanglaudos ataskaitoje parama tarpregioniniam bendradarbiavimui numatyta tik regioninių programų rėmuose. Nuoroda į pagalbos galimybes regioninių programų rėmuose nėra labai naudinga, kadangi sudėtingų bendradarbiavimo programų skatinimas tokiu atveju priklauso nuo vidinių regioninės politikos strategijų apibrėžimo. Be to, būtina imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad bendradarbiavimas per sienas galėtų būti vykdomas tiek prie išorinių, tiek prie vidinių sienų, įskaitant „senąsias“ sienas;

| 37. | reikalauja, kad, nepaisant 36 punkto sąlygų, regionai bendradarbiavimo tikslui skirtų programų administravimą galėtų integruoti į savo įprastines programas. |
| --- | --- |

37.

reikalauja, kad, nepaisant 36 punkto sąlygų, regionai bendradarbiavimo tikslui skirtų programų administravimą galėtų integruoti į savo įprastines programas.

| 38. | sveikina pasiūlymą sudaryti „naują teisinį instrumentą“ bendradarbiavimui per sienas ir kviečia Europos Komisiją geriau apibrėžti jo užduotis ir svarbą; taip pat užtikrinti, kad dėl to nebus pavėluota pradėti ir įgyvendinti naujas programas ir kad bus ir toliau bendradarbiaujama. |
| --- | --- |

38.

sveikina pasiūlymą sudaryti „naują teisinį instrumentą“ bendradarbiavimui per sienas ir kviečia Europos Komisiją geriau apibrėžti jo užduotis ir svarbą; taip pat užtikrinti, kad dėl to nebus pavėluota pradėti ir įgyvendinti naujas programas ir kad bus ir toliau bendradarbiaujama.

| 39. | teigiamai vertina „naujosios kaimynystės instrumento“ sukūrimą ir pabrėžia, kad svarbu pradėti įgyvendinti naująjį instrumentą, kad jį būtų galima panaudoti nauju planavimo laikotarpiu, remiantis patirtimi, kuri šiuo metu kaupiama pagal „Interreg“ programą; |
| --- | --- |

39.

teigiamai vertina „naujosios kaimynystės instrumento“ sukūrimą ir pabrėžia, kad svarbu pradėti įgyvendinti naująjį instrumentą, kad jį būtų galima panaudoti nauju planavimo laikotarpiu, remiantis patirtimi, kuri šiuo metu kaupiama pagal „Interreg“ programą;

| 40. | ragina Europos Komisija pasiūlyti naują teisinį instrumentą, skirtą palengvinti decentralizuotą, tarpregioninį bendradarbiavimą, dėl kurio sprendimai priimami regioniniu ar vietos lygiu; |
| --- | --- |

40.

ragina Europos Komisija pasiūlyti naują teisinį instrumentą, skirtą palengvinti decentralizuotą, tarpregioninį bendradarbiavimą, dėl kurio sprendimai priimami regioniniu ar vietos lygiu;

| 41. | rekomenduoja, kad įvairiuose teritorinio bendradarbiavimo instrumentuose būtų skatinamas miestų bendradarbiavimo saitų kūrimas ir stiprinimas, ir būtų plečiamos iniciatyvos, kuriomis siekiama užtikrinti decentralizuotą vietos ir/arba regioninės valdžios institucijų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

41.

rekomenduoja, kad įvairiuose teritorinio bendradarbiavimo instrumentuose būtų skatinamas miestų bendradarbiavimo saitų kūrimas ir stiprinimas, ir būtų plečiamos iniciatyvos, kuriomis siekiama užtikrinti decentralizuotą vietos ir/arba regioninės valdžios institucijų bendradarbiavimą.

Priemonės, susijusios su konkrečiomis teritorinėmis charakteristikomis

| 42. | pritaria tam, kad, kaip ir praeityje Komisija pateikia siūlymą kaip numatyta Sutarties 299(2) straipsnyje a) įtraukti į naująjį Konvergencijos tikslą specifinę programą labiausiai nutolusių regionų trūkumų išlyginimui ir b) „Grand Voisinage Action“ (didesnė kaimyninė aplinka) sukūrimą tiems regionams naujomis „Europos teritorinio bendradarbiavimo“ programomis, su tikslu aprūpinti juos lėšomis tinkamai atlikti aktyvios ES sienos vaidmenį ir taip prisidėti prie Europos integracijos. |
| --- | --- |

42.

pritaria tam, kad, kaip ir praeityje Komisija pateikia siūlymą kaip numatyta Sutarties 299(2) straipsnyje a) įtraukti į naująjį Konvergencijos tikslą specifinę programą labiausiai nutolusių regionų trūkumų išlyginimui ir b) „Grand Voisinage Action“ (didesnė kaimyninė aplinka) sukūrimą tiems regionams naujomis „Europos teritorinio bendradarbiavimo“ programomis, su tikslu aprūpinti juos lėšomis tinkamai atlikti aktyvios ES sienos vaidmenį ir taip prisidėti prie Europos integracijos.

| 43. | išreiškia pasitenkinimą pastangomis atsižvelgti į urbanistines problemas platesnės regioninės ir nacionalinės strategijos rėmuose, tačiau ragina Europos Komisiją geriau apibrėžti urbanistinių teritorijų tinkamumo kriterijus, atsižvelgiant į vaidmenį, kurį vaidiną antrojo ir trečiojo lygio miestai subalansuotos regionų plėtros srityje; |
| --- | --- |

43.

išreiškia pasitenkinimą pastangomis atsižvelgti į urbanistines problemas platesnės regioninės ir nacionalinės strategijos rėmuose, tačiau ragina Europos Komisiją geriau apibrėžti urbanistinių teritorijų tinkamumo kriterijus, atsižvelgiant į vaidmenį, kurį vaidiną antrojo ir trečiojo lygio miestai subalansuotos regionų plėtros srityje;

| 44. | mano, kad regioninės politikos urbanistinis matmuo turėtų apimti ne tik urbanistinės aplinkos regeneravimą, bet ir urbanistinių teritorijų, kaip regionų ekonominių variklių, vaidmenį; toks matmuo taip pat turėtų būti taikomas ir miesto bei kaimo santykiui; |
| --- | --- |

44.

mano, kad regioninės politikos urbanistinis matmuo turėtų apimti ne tik urbanistinės aplinkos regeneravimą, bet ir urbanistinių teritorijų, kaip regionų ekonominių variklių, vaidmenį; toks matmuo taip pat turėtų būti taikomas ir miesto bei kaimo santykiui;

| 45. | remia Europos Komisijos pasiūlymą paskatinti miestų dalyvavimą įgyvendinant urbanistinį matmenį, sutinkamai su subsidiarumo principu; |
| --- | --- |

45.

remia Europos Komisijos pasiūlymą paskatinti miestų dalyvavimą įgyvendinant urbanistinį matmenį, sutinkamai su subsidiarumo principu;

| 46. | pritaria Komisijos požiūriui į regionus, turinčius geografiškai ar demografiškai sąlygotų struktūros trūkumų, kaip pvz. kalnų regionai, mažai apgyvendinti ir salų regionai. Komitetas taip pat reikalauja, kad specialių priemonių tikslas būtų, kiek tai leidžia aplinkybės, sudaryti paprastas sąlygas šių regionų integracijai į vidaus rinką. Kaip į kriterijų reikia atsižvelgti į didžiules išlaidas, kurios susijusios su esminių paslaugų gyventojams užtikrinimu regionuose pagal jų teritorinį ir geografinį pobūdį. |
| --- | --- |

46.

pritaria Komisijos požiūriui į regionus, turinčius geografiškai ar demografiškai sąlygotų struktūros trūkumų, kaip pvz. kalnų regionai, mažai apgyvendinti ir salų regionai. Komitetas taip pat reikalauja, kad specialių priemonių tikslas būtų, kiek tai leidžia aplinkybės, sudaryti paprastas sąlygas šių regionų integracijai į vidaus rinką. Kaip į kriterijų reikia atsižvelgti į didžiules išlaidas, kurios susijusios su esminių paslaugų gyventojams užtikrinimu regionuose pagal jų teritorinį ir geografinį pobūdį.

Sąsajos su kitų sektorių strategijomis

| 47. | patvirtina, kad sanglaudos politika turi būti vertinama kaip horizontali politika, remianti ekonominę ir socialinę sanglaudą, pagrįstą tvaria plėtra, ir kad Europos Sąjungos žmonių ir teritorijų integravimo procese ji atlieka esminį vaidmenį. |
| --- | --- |

47.

patvirtina, kad sanglaudos politika turi būti vertinama kaip horizontali politika, remianti ekonominę ir socialinę sanglaudą, pagrįstą tvaria plėtra, ir kad Europos Sąjungos žmonių ir teritorijų integravimo procese ji atlieka esminį vaidmenį.

| 48. | pažymi Europos Komisijos ketinimą integruoti „Leader +“ iniciatyvą į bendrą sistemą, tačiau išreiškia susirūpinimą dėl kaimo plėtros įtraukimo į PAC antrąjį ramstį, atsižvelgiant į mažą jo regionalizacijos lygį ir dominuojantį žemės ūkio produkcijos vaidmenį, ir ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad daugiau kaimo teritorijų būtų aktyviai skatinamos dalyvauti Konkurencingumo instrumento Prieinamumo ir bendrojo pobūdžio paslaugų skyriaus priemonėse. |
| --- | --- |

48.

pažymi Europos Komisijos ketinimą integruoti „Leader +“ iniciatyvą į bendrą sistemą, tačiau išreiškia susirūpinimą dėl kaimo plėtros įtraukimo į PAC antrąjį ramstį, atsižvelgiant į mažą jo regionalizacijos lygį ir dominuojantį žemės ūkio produkcijos vaidmenį, ir ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad daugiau kaimo teritorijų būtų aktyviai skatinamos dalyvauti Konkurencingumo instrumento Prieinamumo ir bendrojo pobūdžio paslaugų skyriaus priemonėse.

| 49. | mano, kad planuojant būtina derinti kaimo plėtros išlaidas pagal bendrosios žemės ūkio politikos antrąjį ramstį ir išlaidas, numatytas pagal naująjį 2-ąjį tikslą (regioninis konkurencingumas ir užimtumas), ir kad ši koordinacija būtų užtikrinama regioniniu lygiu; |
| --- | --- |

49.

mano, kad planuojant būtina derinti kaimo plėtros išlaidas pagal bendrosios žemės ūkio politikos antrąjį ramstį ir išlaidas, numatytas pagal naująjį 2-ąjį tikslą (regioninis konkurencingumas ir užimtumas), ir kad ši koordinacija būtų užtikrinama regioniniu lygiu;

| 50. | pritaria tam, kad ketinama parengti vieningą kaimo plėtros ir žvejybos zonoms skirtą instrumentą; Komitetas ragina Komisiją paaiškinti, kaip šis instrumentas veiks už konvergencijos tikslo ribų, ir mano, kad tokiame instrumente prioritetas turi būti skiriamas priemonėms, kuriomis siekiama spręsti pačius žalingiausius kaimo teritorijų raidos aspektus, tokius kaip gyventojų mažėjimas, gyventojų senėjimas ir potencialo vietoje inicijuojamai plėtrai trūkumas |
| --- | --- |

50.

pritaria tam, kad ketinama parengti vieningą kaimo plėtros ir žvejybos zonoms skirtą instrumentą; Komitetas ragina Komisiją paaiškinti, kaip šis instrumentas veiks už konvergencijos tikslo ribų, ir mano, kad tokiame instrumente prioritetas turi būti skiriamas priemonėms, kuriomis siekiama spręsti pačius žalingiausius kaimo teritorijų raidos aspektus, tokius kaip gyventojų mažėjimas, gyventojų senėjimas ir potencialo vietoje inicijuojamai plėtrai trūkumas

| 51. | siūlo ES Reglamento dėl kaimo plėtros priemones taikyti ir žemės ūkio bei su žemės ūkiu susijusioms vietovėms, įskaitant ir žemės ūkio paslaugas. Kai ištekliai bus paskirstyti, būtina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta tiek į konvergencijos tikslus, tiek į tai, kad tokiais ištekliais bus apmokamos priemonės, susijusios su užduotimis įgyvendinant BŽŪP reformą. |
| --- | --- |

51.

siūlo ES Reglamento dėl kaimo plėtros priemones taikyti ir žemės ūkio bei su žemės ūkiu susijusioms vietovėms, įskaitant ir žemės ūkio paslaugas. Kai ištekliai bus paskirstyti, būtina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta tiek į konvergencijos tikslus, tiek į tai, kad tokiais ištekliais bus apmokamos priemonės, susijusios su užduotimis įgyvendinant BŽŪP reformą.

Struktūrinių fondų administravimo supaprastinimas

| 52. | pritaria Europos Komisijos pasiūlymui, kad Struktūrinių fondų įgyvendinimui būtų išsaugoti pagrindiniai planavimo ir administravimo sistemos elementai, tokie kaip daugiametė struktūra, strateginis požiūris vieningoje darnioje struktūroje ir valstybinio-visuomeninio sektorių partnerystės regioniniu lygiu skatinimas ir skirtingų valdžios lygių, įskaitant vietos, regioninę, nacionalinę ir Europos valdžią, partnerystės stiprinimas; |
| --- | --- |

52.

pritaria Europos Komisijos pasiūlymui, kad Struktūrinių fondų įgyvendinimui būtų išsaugoti pagrindiniai planavimo ir administravimo sistemos elementai, tokie kaip daugiametė struktūra, strateginis požiūris vieningoje darnioje struktūroje ir valstybinio-visuomeninio sektorių partnerystės regioniniu lygiu skatinimas ir skirtingų valdžios lygių, įskaitant vietos, regioninę, nacionalinę ir Europos valdžią, partnerystės stiprinimas;

| 53. | reikalauja, kad regionai aktyviau dalyvautų rengiant efektyvią ir skaidrią Struktūrinių fondų lėšų asignavimo paskirstymo ir panaudojimo monitoringo sistemą; |
| --- | --- |

53.

reikalauja, kad regionai aktyviau dalyvautų rengiant efektyvią ir skaidrią Struktūrinių fondų lėšų asignavimo paskirstymo ir panaudojimo monitoringo sistemą;

| 54. | pabrėžia, kad Komisija atsižvelgė į daugelį vietos ir regioninių valdžios organų pasiūlymų dėl Fondų administravimo supaprastinimo tokiais būdais:






  — | apriboti programų apibrėžimą tik iki prioritetinio lygio ir todėl atsisakyti papildomų programų, |
| --- | --- | --- |

54.

pabrėžia, kad Komisija atsižvelgė į daugelį vietos ir regioninių valdžios organų pasiūlymų dėl Fondų administravimo supaprastinimo tokiais būdais:

—

apriboti programų apibrėžimą tik iki prioritetinio lygio ir todėl atsisakyti papildomų programų,

| — | ateityje vykdyti programas tik kaip vieno fondo programas, leidžiant ETPF bei ESF finansuoti likusią veiklą, susijusią su žmogiškuoju ir fiziniu kapitalu ir |
| --- | --- |

—

ateityje vykdyti programas tik kaip vieno fondo programas, leidžiant ETPF bei ESF finansuoti likusią veiklą, susijusią su žmogiškuoju ir fiziniu kapitalu ir

| — | vadovautis vieninga planavimo sistema Sanglaudos fondui ir ETPF transporto bei infrastruktūros projektams; |
| --- | --- |

—

vadovautis vieninga planavimo sistema Sanglaudos fondui ir ETPF transporto bei infrastruktūros projektams;

| — | užtikrinti finansinės kontrolės decentralizaciją supaprastinimo tikslais, vadovaujantis proporcingumo principu; |
| --- | --- |

—

užtikrinti finansinės kontrolės decentralizaciją supaprastinimo tikslais, vadovaujantis proporcingumo principu;

| 55. | pabrėžia, kad Komisijos planavimo procedūrų supaprastinimas neturėtų sukelti sunkumų regioniniams ir vietos valdžios organams ar projektų savininkams. Tuo būdu, pavyzdžiui, dėl vieningo fondo programų įdiegimo pagal naująjį 1-ąjį tikslą gali būti rengiama daugiau programų, o tai nepalengvintų regionams tenkančio uždavinio. Būtų geriau išsaugoti dabartines veiklos programų taisykles ir Fondų integravimo reikalavimo atsisakyti tik prioritetinių temų ir programinių priemonių atveju. Be to, turi būti palikta galimybė taikyti veiklos programas kaimyniniams regionams, įskaitant bendrą finansinį planavimą; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad Komisijos planavimo procedūrų supaprastinimas neturėtų sukelti sunkumų regioniniams ir vietos valdžios organams ar projektų savininkams. Tuo būdu, pavyzdžiui, dėl vieningo fondo programų įdiegimo pagal naująjį 1-ąjį tikslą gali būti rengiama daugiau programų, o tai nepalengvintų regionams tenkančio uždavinio. Būtų geriau išsaugoti dabartines veiklos programų taisykles ir Fondų integravimo reikalavimo atsisakyti tik prioritetinių temų ir programinių priemonių atveju. Be to, turi būti palikta galimybė taikyti veiklos programas kaimyniniams regionams, įskaitant bendrą finansinį planavimą;

| 56. | reikalauja iš Komisijos, kad supaprastinant regioninę politiką būtų atsižvelgiama į „vartotojo poziciją“; |
| --- | --- |

56.

reikalauja iš Komisijos, kad supaprastinant regioninę politiką būtų atsižvelgiama į „vartotojo poziciją“;

| 57. | prašo Europos Komisiją paaiškinti, kokį vaidmenį siūlomas struktūrinis politinis dokumentas vaidins planavimo etape nacionaliniu/regioniniu lygiu ir kokias pasekmes turės nacionalinių pažangos ataskaitų parengimas kiekvienais metais; RK daro prielaidą, kad bus atsižvelgta į šalių narių sąrangą ir prašo užtikrinti, kad šie struktūriniai politiniai dokumentai bus rengiami lygių galimybių principu, remiantis subsidiarumo principu; |
| --- | --- |

57.

prašo Europos Komisiją paaiškinti, kokį vaidmenį siūlomas struktūrinis politinis dokumentas vaidins planavimo etape nacionaliniu/regioniniu lygiu ir kokias pasekmes turės nacionalinių pažangos ataskaitų parengimas kiekvienais metais; RK daro prielaidą, kad bus atsižvelgta į šalių narių sąrangą ir prašo užtikrinti, kad šie struktūriniai politiniai dokumentai bus rengiami lygių galimybių principu, remiantis subsidiarumo principu;

| 58. | mano, kad pakaktų, jeigu Europos institucijos prioritetus ir rezultatus vertintų daugiausiai kas dveji metai. Ši analizė galėtų būti atlikta per pavasario vadovų susitikimą, kurio metu daugiausia dėmesio bus skiriama Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkei. Tai leistų užtikrinti, kad nebus vėluojama įgyvendinti programas regioniniu lygiu ir kad jų struktūra nepasikeis; |
| --- | --- |

58.

mano, kad pakaktų, jeigu Europos institucijos prioritetus ir rezultatus vertintų daugiausiai kas dveji metai. Ši analizė galėtų būti atlikta per pavasario vadovų susitikimą, kurio metu daugiausia dėmesio bus skiriama Lisabonos ir Geteborgo darbotvarkei. Tai leistų užtikrinti, kad nebus vėluojama įgyvendinti programas regioniniu lygiu ir kad jų struktūra nepasikeis;

| 59. | apgailestauja, kad Europos Komisijos sprendime neatsižvelgta į RK pasiūlymą pakeisti n+2 taisyklę n+3 taisykle, kuri leistų sumažinti sunkumus įgyvendinant didžiulius projektus ir ir reikalauja, kad Komisija persvarstytų šiuos (vietos ir regioninės valdžios institucijų) pasiūlymus, o nusprendusi juos atmesti, pateiktų išsamų paaiškinimą. |
| --- | --- |

59.

apgailestauja, kad Europos Komisijos sprendime neatsižvelgta į RK pasiūlymą pakeisti n+2 taisyklę n+3 taisykle, kuri leistų sumažinti sunkumus įgyvendinant didžiulius projektus ir ir reikalauja, kad Komisija persvarstytų šiuos (vietos ir regioninės valdžios institucijų) pasiūlymus, o nusprendusi juos atmesti, pateiktų išsamų paaiškinimą.

Briuselis, 2004 m. birželio 16 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 148, 2001 5 18, p. 25

1

(2)  OL C 107, 2002 5 3, p. 27

2

(3)  OL C 66, 2003 3 19, p. 11

3

(4)  OL C 256, 2003 10 24, p. 13

4

(5)  OL C 244, 2003 10 10, p. 23

5

(6)  OL C 256, 2003 10 24, p. 1

6

---

| 22.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/7

---

Regionų komiteto nuomonė savo iniciatyva dėl Pigių skrydžių oro linijų ir teritorinės plėtros

(2004/C 318/02)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas į Biuro 2004 m. kovo 19 d. sprendimą ir Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 5 pastraipą, parengti nuomonę dėl vaidmens, kurį teritorinės plėtros srityje vaidina pigių skrydžių oro linijos ir pavesti Teritorinės sanglaudos politikos komisijai imtis parengiamųjų darbų;

Atsižvelgdamas į 2003 m. balandžio 9 d. nuomonę (CdR 388/2002 fin) dėl Teritorinės sanglaudos (pranešėjas: p Ramón Luis Valcárcel Siso, Mursijos autonominės bendruomenės pirmininkas Murcia (ES/EPP));

Atsižvelgdamas savo 2002 m. gegužės 15 d. nuomonę dėl dokumento „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansinės paramos suteikimo siekiant gerinti krovininio transporto sistemos ekologinius aspektus“ (COM(2002) 54 galutinis – 2002/0038 COD) (CdR 103/2002 fin) (1);

Atsižvelgdamas į savo perspektyvinę nuomonę dėl regioninių oro uostų pajėgumų (CdR 393/2002) (2), priimtą 2003 m. liepos 2 d. (pranešėjas: Mr Bob Verburg, Noord-Holland provincijos vicegubernatorius, NL, EPP);

Atsižvelgdamas į gaires dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE sutarties 61 straipsnio taikymo valstybės paramai aviacijos sektoriui COM(1994) 350 galutinis;

Atsižvelgdamas į 1993 m. vasario 17 d. Teisingumo teismo nutartis C-159/91 ir C-160/91 dėl bylos „Christian Poucet v Assurances Générales de France and Caisse Mutuelle Régionale du Languedoc-Roussillon“ ir 2002 m. spalio 24 d. nutartį C-82/01 dėl bylos „Paryžiaus oro uostai prieš Europos Bendrijų Komisiją“;

Atsižvelgdamas į išvados projektą (CdR 63/2004 rev.1), kurį 2004 m. gegužės 5 d. priėmė Teritorinės sanglaudos politikos komisija (pranešėjas: Mr Keymer, Tendridžo apylinkės tarybos vadovas (UK/EPP));

Kadangi:

| 1) | Vis didėjanti pigių skrydžių oro linijų plėtra Europoje suteikė galimybę plėtoti tinklą paslaugų, kurios užtikrina tiesioginį tarpregioninį oro susisiekimą bei regionų susisiekimą su tarptautiniais oro uostais. |
| --- | --- |

1)

Vis didėjanti pigių skrydžių oro linijų plėtra Europoje suteikė galimybę plėtoti tinklą paslaugų, kurios užtikrina tiesioginį tarpregioninį oro susisiekimą bei regionų susisiekimą su tarptautiniais oro uostais.

| 2) | Tolesnė šio tinklo plėtra turi aiškų ir neginčytiną regioninį matmenį, kadangi ji lengvina susisiekimą tarp regionų, prisideda prie piliečių mobilumo, skatina ekonominę plėtra ir užimtumo augimą, skatina turizmą, ypač padeda atgaivinti periferinius bei mažiau išplėtotus regionus ir tuo būdu daro teigiamą poveikį ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai Europoje. |
| --- | --- |

2)

Tolesnė šio tinklo plėtra turi aiškų ir neginčytiną regioninį matmenį, kadangi ji lengvina susisiekimą tarp regionų, prisideda prie piliečių mobilumo, skatina ekonominę plėtra ir užimtumo augimą, skatina turizmą, ypač padeda atgaivinti periferinius bei mažiau išplėtotus regionus ir tuo būdu daro teigiamą poveikį ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai Europoje.

| 3) | Neseniai priimtas Europos Komisijos sprendimas „Ryanair/Charleroi (Belgija)“ byloje patvirtina Komisijos paramą tolesnei pigių skrydžių bendrovių sektoriaus plėtrai; tačiau kartu buvo atkreiptas dėmesys į būsimos tarpregioninio oro susisiekimo plėtros neapibrėžtumą, su kuriuos susiduria regionai, jų oro uostai ir pigių skrydžių paslaugas teikiančios oro linijos, verslo bendruomenė bei paprasti piliečiai. |
| --- | --- |

3)

Neseniai priimtas Europos Komisijos sprendimas „Ryanair/Charleroi (Belgija)“ byloje patvirtina Komisijos paramą tolesnei pigių skrydžių bendrovių sektoriaus plėtrai; tačiau kartu buvo atkreiptas dėmesys į būsimos tarpregioninio oro susisiekimo plėtros neapibrėžtumą, su kuriuos susiduria regionai, jų oro uostai ir pigių skrydžių paslaugas teikiančios oro linijos, verslo bendruomenė bei paprasti piliečiai.

| 4) | Dėl regionų investicijų į savo oro uostų infrastruktūrą ir oro linijų investicijų į pigių skrydžių paslaugas pagrįstumo iškyla abejonių atsižvelgiant į tai, kad Komisija taiko Europos konkurencijos ir valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

4)

Dėl regionų investicijų į savo oro uostų infrastruktūrą ir oro linijų investicijų į pigių skrydžių paslaugas pagrįstumo iškyla abejonių atsižvelgiant į tai, kad Komisija taiko Europos konkurencijos ir valstybės pagalbos taisykles.

| 5) | Ši situacija smarkiai sumažina valstybinių institucijų galimybes nukreipti valstybinio sektoriaus investicijas į oro uostų infrastruktūrą ir oro susisiekimo paslaugas tais atvejais, kai tai yra susiję su poreikiu gerinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą visoje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

5)

Ši situacija smarkiai sumažina valstybinių institucijų galimybes nukreipti valstybinio sektoriaus investicijas į oro uostų infrastruktūrą ir oro susisiekimo paslaugas tais atvejais, kai tai yra susiję su poreikiu gerinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą visoje Europos Sąjungoje.

Savo 55-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. birželio 16-17 d. (2004 m. birželio 16 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

Regionų komiteto pozicija

Įžanga

Regionų komitetas

| 1. | pabrėžia, kad rengiamas Europos Komisijos komunikatas dėl regioninių oro uostų bei rengiamos peržiūrėtos gairės dėl valstybės paramos regioninių oro uostų ir oro susisiekimo paslaugų plėtrai suteikia galimybę įnešti reikiamą aiškumą, kuris yra reikalingas norint užtikrinti, kad būtų pasinaudota teigiamu vaidmeniu, kurį regioninės plėtros srityje vaidina pigių skrydžių paslaugos; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad rengiamas Europos Komisijos komunikatas dėl regioninių oro uostų bei rengiamos peržiūrėtos gairės dėl valstybės paramos regioninių oro uostų ir oro susisiekimo paslaugų plėtrai suteikia galimybę įnešti reikiamą aiškumą, kuris yra reikalingas norint užtikrinti, kad būtų pasinaudota teigiamu vaidmeniu, kurį regioninės plėtros srityje vaidina pigių skrydžių paslaugos;

| 2. | dėkoja už galimybę pareikšti poziciją prieš tai, kai Komisija imsis parengiamojo darbo, kadangi tuo būdu Komiteto nuostatos galės atsispindėti Komisijos dokumentuose; |
| --- | --- |

2.

dėkoja už galimybę pareikšti poziciją prieš tai, kai Komisija imsis parengiamojo darbo, kadangi tuo būdu Komiteto nuostatos galės atsispindėti Komisijos dokumentuose;

| 3. | patvirtina, kad Komiteto perspektyvinė nuomonė dėl regioninių oro uostų pajėgumų (CdR 393/2002), priimta 2003 m. liepos 2 d., suteikia svarų pagrindą tokiai pozicijai; |
| --- | --- |

3.

patvirtina, kad Komiteto perspektyvinė nuomonė dėl regioninių oro uostų pajėgumų (CdR 393/2002), priimta 2003 m. liepos 2 d., suteikia svarų pagrindą tokiai pozicijai;

| 4. | pakartoja savo nuostata, kad regioniniai oro uostai turi būti vertinami kaip aktyvas, kuris yra ypač svarbus regionų ir vietos ūkių plėtrai; |
| --- | --- |

4.

pakartoja savo nuostata, kad regioniniai oro uostai turi būti vertinami kaip aktyvas, kuris yra ypač svarbus regionų ir vietos ūkių plėtrai;

| 5. | atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad socialinė ir ekonominė oro transporto svarba išaugs su Sąjungos plėtra ir kad iš regioninių oro uostų teikiamos oro susisiekimo paslaugos, įskaitant pigių skrydžių bendrovių paslaugas, regionams užtikrina greitesnį ir lengvesnį susisiekimą su svarbiausiais ES ir viso pasaulio centrais; |
| --- | --- |

5.

atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad socialinė ir ekonominė oro transporto svarba išaugs su Sąjungos plėtra ir kad iš regioninių oro uostų teikiamos oro susisiekimo paslaugos, įskaitant pigių skrydžių bendrovių paslaugas, regionams užtikrina greitesnį ir lengvesnį susisiekimą su svarbiausiais ES ir viso pasaulio centrais;

| 6. | pabrėžia, kad regioniniai oro uostai yra dar vienas regiono prieigos infrastruktūros, kurią be to sudaro keliai, geležinkeliai ir kt., elementas, ir kaip yra remiamos valstybinio sektoriaus investicijos į šiuos prieigos būdus, lygiai taip pat turėtų būti supaprastintos ir skatinamos valstybinio sektoriaus investicijos į regioninių oro uostų infrastruktūrą; Komitetas taip pat sveikina valstybinio sektoriaus investicijas, skirtas paremti regioninių oro bendrovių, įskaitant pigių skrydžių bendroves, steigimąsi; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad regioniniai oro uostai yra dar vienas regiono prieigos infrastruktūros, kurią be to sudaro keliai, geležinkeliai ir kt., elementas, ir kaip yra remiamos valstybinio sektoriaus investicijos į šiuos prieigos būdus, lygiai taip pat turėtų būti supaprastintos ir skatinamos valstybinio sektoriaus investicijos į regioninių oro uostų infrastruktūrą; Komitetas taip pat sveikina valstybinio sektoriaus investicijas, skirtas paremti regioninių oro bendrovių, įskaitant pigių skrydžių bendroves, steigimąsi;

| 7. | akcentuoja Europos Komisijai, kad būtina atsižvelgti į tokius svarbiausius klausimus:






  — | regioniniai oro uostai ir regioninio oro susisiekimo paslaugos kaip būtina priemonė, kuri padėtų regioniniams ir vietos valdžios organams skatinti teritorinę sanglaudą ir plėtotę; |
| --- | --- | --- |

7.

akcentuoja Europos Komisijai, kad būtina atsižvelgti į tokius svarbiausius klausimus:

—

regioniniai oro uostai ir regioninio oro susisiekimo paslaugos kaip būtina priemonė, kuri padėtų regioniniams ir vietos valdžios organams skatinti teritorinę sanglaudą ir plėtotę;

| — | indėlis, kurį regioninių oro uostų ir regioninio oro susisiekimo paslaugų plėtra turėtų didesnio užimtumo skatinimui, teritorijų atgaivinimui, socialinei darnai ir regioninėms bei vietinėms ekonominės plėtros programoms; |
| --- | --- |

—

indėlis, kurį regioninių oro uostų ir regioninio oro susisiekimo paslaugų plėtra turėtų didesnio užimtumo skatinimui, teritorijų atgaivinimui, socialinei darnai ir regioninėms bei vietinėms ekonominės plėtros programoms;

| — | reikšmingas vaidmuo, kurį pigių skrydžių paslaugos gali vaidinti remiant mažų ir vidutinio dydžio oro uostų subalansuotą ekonominę plėtrą; |
| --- | --- |

—

reikšmingas vaidmuo, kurį pigių skrydžių paslaugos gali vaidinti remiant mažų ir vidutinio dydžio oro uostų subalansuotą ekonominę plėtrą;

| — | Komisija privalo pateikti aiškias gaires, kurios gali būti naudojamos ateityje skiriant valstybinio sektoriaus lėšas regioninio oro susisiekimo paslaugų plėtrai paremti. |
| --- | --- |

—

Komisija privalo pateikti aiškias gaires, kurios gali būti naudojamos ateityje skiriant valstybinio sektoriaus lėšas regioninio oro susisiekimo paslaugų plėtrai paremti.

Regionų komiteto rekomendacijos

TERITORINĖ SANGLAUDA IR PLĖTRA

| 1. | Transportas yra vienas svarbiausių Europos ekonominės ir socialinės integracijos veiksnių. Plečiantis Europos Sąjungai didės darbo jėgos mobilumas, dėl to augs socialiniai mainai. Savo ruožtu dėl to augs regioninio oro susisiekimo paslaugų, įskaitant pigių skrydžių bendrovių teikiamas paslaugas, reikšmė užtikrinant susisiekimą tarp regionų. Augs kelionių oru reikšmė ES socialinės struktūros plėtrai. Todėl regioninių oro uostų ir tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų egzistavimas yra glaudžiai susijęs su ekonomine ir socialine regionų plėtra. |
| --- | --- |

1.

Transportas yra vienas svarbiausių Europos ekonominės ir socialinės integracijos veiksnių. Plečiantis Europos Sąjungai didės darbo jėgos mobilumas, dėl to augs socialiniai mainai. Savo ruožtu dėl to augs regioninio oro susisiekimo paslaugų, įskaitant pigių skrydžių bendrovių teikiamas paslaugas, reikšmė užtikrinant susisiekimą tarp regionų. Augs kelionių oru reikšmė ES socialinės struktūros plėtrai. Todėl regioninių oro uostų ir tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų egzistavimas yra glaudžiai susijęs su ekonomine ir socialine regionų plėtra.

| 2. | Regioniniai oro uostai suteikia galimybę greičiau ir lengviau pasiekti regionus. Oro susisiekimo paslaugos, teikiamos iš regioninių oro uostų, užtikrina tiesioginį susisiekimą tarp regionų ir regionų susisiekimą su tarptautiniais oro uostais. Salų bendruomenėms, Vidurio ir Rytų Europos ir ES periferijoje esančių šalių piliečiams tokios paslaugos suteikia galimybę pilnai dalyvauti Europos gyvenime, o tuo būdu skatinama socialinė darna. |
| --- | --- |

2.

Regioniniai oro uostai suteikia galimybę greičiau ir lengviau pasiekti regionus. Oro susisiekimo paslaugos, teikiamos iš regioninių oro uostų, užtikrina tiesioginį susisiekimą tarp regionų ir regionų susisiekimą su tarptautiniais oro uostais. Salų bendruomenėms, Vidurio ir Rytų Europos ir ES periferijoje esančių šalių piliečiams tokios paslaugos suteikia galimybę pilnai dalyvauti Europos gyvenime, o tuo būdu skatinama socialinė darna.

| 3. | Tolesnė regioninio oro susisiekimo paslaugų plėtra suteiktų galimybę piliečiams per vieną dieną nukeliauti iš bet kokio regiono į svarbiausius ekonominius, politinius ir tyrimų centrus šalyse narėse ir visoje Europos Sąjungoje, ir atgal. |
| --- | --- |

3.

Tolesnė regioninio oro susisiekimo paslaugų plėtra suteiktų galimybę piliečiams per vieną dieną nukeliauti iš bet kokio regiono į svarbiausius ekonominius, politinius ir tyrimų centrus šalyse narėse ir visoje Europos Sąjungoje, ir atgal.

| 4. | Regioninių oro uostų ir oro susisiekimo paslaugų, įskaitant pigių skrydžių bendrovių teikiamas paslaugas, plėtra turi vykti kaip intermodalinės transporto sistemos plėtros dalis, siekiant Komisijos regioninio teritorinės sanglaudos instrumento ekonominių, aplinkosauginių ir socialinių tikslų. |
| --- | --- |

4.

Regioninių oro uostų ir oro susisiekimo paslaugų, įskaitant pigių skrydžių bendrovių teikiamas paslaugas, plėtra turi vykti kaip intermodalinės transporto sistemos plėtros dalis, siekiant Komisijos regioninio teritorinės sanglaudos instrumento ekonominių, aplinkosauginių ir socialinių tikslų.

| 5. | Regioninių oro uostų ir oro susisiekimo paslaugų plėtra turi būti planuojama remiantis subalansuotos plėtros principais, jeigu plėtra atitinka dabarties poreikius, neatimant iš ateities kartų galimybės patenkinti savo poreikius. |
| --- | --- |

5.

Regioninių oro uostų ir oro susisiekimo paslaugų plėtra turi būti planuojama remiantis subalansuotos plėtros principais, jeigu plėtra atitinka dabarties poreikius, neatimant iš ateities kartų galimybės patenkinti savo poreikius.

| 6. | Regioniniai oro uostai nepakankamai išnaudoja turimus terminalus ir nusileidimo-pakilimo takus, kurie gali būti naudojami teikti tiesioginio tarpregioninio oro susisiekimo paslaugas, kurios papildytų pagrindines oro susisiekimo paslaugas iš regioninių oro uostų į tarptautinius oro uostus. Todėl tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų plėtra galėtų padėti sušvelninti spaudimą tarptautiniams ir nacionaliniams oro uostams. Tokių vietų perpildymas vėliau gali būti sumažintas, išplečiant regioninius oro uostus, kurie taptų oro uostais – „vartais“, atsižvelgiant į jų geografinę padėtį, pajėgumą, įrangą ir dabartinę veiklą. Pigios tarpregioninio oro susisiekimo paslaugos gali vaidinti svarbų vaidmenį kaip platesnio regioninio oro susisiekimo paslaugų tinklo dalis. |
| --- | --- |

6.

Regioniniai oro uostai nepakankamai išnaudoja turimus terminalus ir nusileidimo-pakilimo takus, kurie gali būti naudojami teikti tiesioginio tarpregioninio oro susisiekimo paslaugas, kurios papildytų pagrindines oro susisiekimo paslaugas iš regioninių oro uostų į tarptautinius oro uostus. Todėl tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų plėtra galėtų padėti sušvelninti spaudimą tarptautiniams ir nacionaliniams oro uostams. Tokių vietų perpildymas vėliau gali būti sumažintas, išplečiant regioninius oro uostus, kurie taptų oro uostais – „vartais“, atsižvelgiant į jų geografinę padėtį, pajėgumą, įrangą ir dabartinę veiklą. Pigios tarpregioninio oro susisiekimo paslaugos gali vaidinti svarbų vaidmenį kaip platesnio regioninio oro susisiekimo paslaugų tinklo dalis.

| 7. | Užtikrindamos planavimo struktūrą, kurioje galėtų būti plėtojami regioniniai oro uostai ir tarpregioninio oro susisiekimo paslaugos, valstybinio sektorius institucijos turi siekti tinkamo balanso tarp tarpregioninio ir regioninio-tarptautinio oro susisiekimo paslaugų. Nuo šio balanso iš dalies priklausys atskirų regionų ekonominių ir socialinių tikslų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

7.

Užtikrindamos planavimo struktūrą, kurioje galėtų būti plėtojami regioniniai oro uostai ir tarpregioninio oro susisiekimo paslaugos, valstybinio sektorius institucijos turi siekti tinkamo balanso tarp tarpregioninio ir regioninio-tarptautinio oro susisiekimo paslaugų. Nuo šio balanso iš dalies priklausys atskirų regionų ekonominių ir socialinių tikslų įgyvendinimas.

| 8. | ES susitarimai dėl oro kelionių (tokie kaip Atvira padangė (angl. Open Skies) neturėtų būti formuluojami regioninių oro uostų sąskaita. Tokio pobūdžio susitarimai ir politikos gairės turi būti svarstomi platesniu regioniniu ir teritoriniu lygiu ir turi būti pasverti, siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikytas regioninis konkurencingumas. |
| --- | --- |

8.

ES susitarimai dėl oro kelionių (tokie kaip Atvira padangė (angl. Open Skies) neturėtų būti formuluojami regioninių oro uostų sąskaita. Tokio pobūdžio susitarimai ir politikos gairės turi būti svarstomi platesniu regioniniu ir teritoriniu lygiu ir turi būti pasverti, siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikytas regioninis konkurencingumas.

IŠVADOS

| 9. | Regioniniai oro uostai yra itin svarbūs patekimo į regionus punktai. Iš regioninių oro uostų teikiamos oro susisiekimo paslaugos, įskaitant pigių skrydžių bendrovių paslaugas, gali vaidinti svarbų vaidmenį plėtojant teritorinę sanglaudą. Siekiant realizuoti šį potencialą būtina užtikrinti didesnį aiškumą dėl visuomeninio ir privataus sektoriaus investicijų. Tai ypač taikytina investicijoms į oro uostų infrastruktūrą, t.y. ilgalaikėms investicijoms. Komisija turėtų daugiau akcentuoti, kokį svarbų vaidmenį Transeuropinių transporto tinklų plėtrai vaidina regioniniai oro uostai ir regioninio oro susisiekimo paslaugos, kaip daugiamodalinio požiūrio dalis. Komisija ypač turėtų atsižvelgti į potencialą investicijoms į tiesioginio tarpregioninio oro susisiekimo paslaugas, kurios papildytų greitųjų traukinių geležinkelio tinklų plėtotę. |
| --- | --- |

9.

Regioniniai oro uostai yra itin svarbūs patekimo į regionus punktai. Iš regioninių oro uostų teikiamos oro susisiekimo paslaugos, įskaitant pigių skrydžių bendrovių paslaugas, gali vaidinti svarbų vaidmenį plėtojant teritorinę sanglaudą. Siekiant realizuoti šį potencialą būtina užtikrinti didesnį aiškumą dėl visuomeninio ir privataus sektoriaus investicijų. Tai ypač taikytina investicijoms į oro uostų infrastruktūrą, t.y. ilgalaikėms investicijoms. Komisija turėtų daugiau akcentuoti, kokį svarbų vaidmenį Transeuropinių transporto tinklų plėtrai vaidina regioniniai oro uostai ir regioninio oro susisiekimo paslaugos, kaip daugiamodalinio požiūrio dalis. Komisija ypač turėtų atsižvelgti į potencialą investicijoms į tiesioginio tarpregioninio oro susisiekimo paslaugas, kurios papildytų greitųjų traukinių geležinkelio tinklų plėtotę.

EKONOMINIS KONKURENCINGUMAS

| 10. | Regioninio oro susisiekimo paslaugos, ir ypač pigios oro susisiekimo paslaugos, teikiamos iš regioninių oro uostų, gerina susisiekimą su globalia ekonomika. Kartu su mažesniais darbo ir įrengimų kaštais, kurie yra būdingi nuošalesniems regionams, tai gali paskatinti verslo bendruomenę investuoti tokiuose regionuose. Tuo tarpu tokių regionų verslo įmonės galėtų didinti savo rinkos dalį, kadangi pagerėtų susisiekimas su kitomis tos pačios šalies narės dalimis, su visa ES ir visu pasauliu. |
| --- | --- |

10.

Regioninio oro susisiekimo paslaugos, ir ypač pigios oro susisiekimo paslaugos, teikiamos iš regioninių oro uostų, gerina susisiekimą su globalia ekonomika. Kartu su mažesniais darbo ir įrengimų kaštais, kurie yra būdingi nuošalesniems regionams, tai gali paskatinti verslo bendruomenę investuoti tokiuose regionuose. Tuo tarpu tokių regionų verslo įmonės galėtų didinti savo rinkos dalį, kadangi pagerėtų susisiekimas su kitomis tos pačios šalies narės dalimis, su visa ES ir visu pasauliu.

| 11. | Bendras ekonominis poveikis, realizuotinas plėtojant regioninio oro susisiekimo paslaugas, teikiamas iš regioninių oro uostų, gali būti suskirstytas į keturias dalis:






  — | Tiesioginis poveikis: užimtumas ir pajamos, kurios visiškai arba didžiąja dalimi yra susijusios su oro uosto veikla; |
| --- | --- | --- |

11.

Bendras ekonominis poveikis, realizuotinas plėtojant regioninio oro susisiekimo paslaugas, teikiamas iš regioninių oro uostų, gali būti suskirstytas į keturias dalis:

—

Tiesioginis poveikis: užimtumas ir pajamos, kurios visiškai arba didžiąja dalimi yra susijusios su oro uosto veikla;

| — | Netiesioginis poveikis: užimtumas ir pajamos, kurios gaunamas atitinkamos teritorijos ekonomikos prekių ir paslaugų tiekėjų grandinėje; |
| --- | --- |

—

Netiesioginis poveikis: užimtumas ir pajamos, kurios gaunamas atitinkamos teritorijos ekonomikos prekių ir paslaugų tiekėjų grandinėje;

| — | Susijęs poveikis: užimtumas ir pajamos, kurios gaunamos regiono ekonomikoje tiesioginiams ir netiesioginiams darbuotojams leidžiant gautas pajamas; |
| --- | --- |

—

Susijęs poveikis: užimtumas ir pajamos, kurios gaunamos regiono ekonomikoje tiesioginiams ir netiesioginiams darbuotojams leidžiant gautas pajamas;

| — | Stimuliuojantis poveikis: užimtumas ir pajamos, kurios generuojamos regioninėje ekonomikoje dėl to, kad oro uostas vaidina didesnį vaidmenį gerinant verslo produktyvumą ir pritraukiant daugiau ekonominės veiklos, tokios kaip naujos investicijos ir atvykstamasis turizmas. |
| --- | --- |

—

Stimuliuojantis poveikis: užimtumas ir pajamos, kurios generuojamos regioninėje ekonomikoje dėl to, kad oro uostas vaidina didesnį vaidmenį gerinant verslo produktyvumą ir pritraukiant daugiau ekonominės veiklos, tokios kaip naujos investicijos ir atvykstamasis turizmas.

| 12. | Regioninio oro uosto dėka užtikrinamos geresnės sąlygos pasiekti Europos ir tarptautines rinkas gali padėti regione išsaugoti kvalifikuotą darbo jėgą. Pigių tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų, teikiamų iš regioninio oro uosto, plėtra gali suteikti papildomas užimtumo ir mokymo galimybes tiek vietoje, tiek visame regione. Konkrečiai kalbant, inžinerinių ir pagalbinių paslaugų bazavimas regioniniame oro uoste regione padidins gerai pasirengusių inžinierių ir techninių darbuotojų, galinčių dirbti aviacijos pramonėje, poreikį. Atitinkamai regione išaugusios užimtumo galimybės sumažina socialinės pagalbos poreikį; tuo pačiu didėja regiono materialinė gerovė. Be to, pigių skrydžių bendrovės gali padėti paįvairinti turizmo produktus, atsieti juos nuo sezonų ir juos reklamuoti, o tai savo ruožtu pagerins šių produktų kokybę, o regionas taps patrauklesnis turistams. |
| --- | --- |

12.

Regioninio oro uosto dėka užtikrinamos geresnės sąlygos pasiekti Europos ir tarptautines rinkas gali padėti regione išsaugoti kvalifikuotą darbo jėgą. Pigių tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų, teikiamų iš regioninio oro uosto, plėtra gali suteikti papildomas užimtumo ir mokymo galimybes tiek vietoje, tiek visame regione. Konkrečiai kalbant, inžinerinių ir pagalbinių paslaugų bazavimas regioniniame oro uoste regione padidins gerai pasirengusių inžinierių ir techninių darbuotojų, galinčių dirbti aviacijos pramonėje, poreikį. Atitinkamai regione išaugusios užimtumo galimybės sumažina socialinės pagalbos poreikį; tuo pačiu didėja regiono materialinė gerovė. Be to, pigių skrydžių bendrovės gali padėti paįvairinti turizmo produktus, atsieti juos nuo sezonų ir juos reklamuoti, o tai savo ruožtu pagerins šių produktų kokybę, o regionas taps patrauklesnis turistams.

IŠVADA

| 13. | Pigių tiesioginio tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų, teikiamų iš regioninio oro uosto, plėtra gali būti efektyvus stimulas regioninei ekonominei plėtrai siekiant Komisijos regioninio teritorinės sanglaudos instrumento ekonominių ir socialinių tikslų. Pigių tiesioginio tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų, teikiamų iš regioninio oro uosto, tinklo plėtra gali būti svarbus veiksnys didinant regionų, o atitinkamai ir visos ES, konkurencingumą. |
| --- | --- |

13.

Pigių tiesioginio tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų, teikiamų iš regioninio oro uosto, plėtra gali būti efektyvus stimulas regioninei ekonominei plėtrai siekiant Komisijos regioninio teritorinės sanglaudos instrumento ekonominių ir socialinių tikslų. Pigių tiesioginio tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų, teikiamų iš regioninio oro uosto, tinklo plėtra gali būti svarbus veiksnys didinant regionų, o atitinkamai ir visos ES, konkurencingumą.

VALSTYBĖS PARAMA

| 14. | Mažesniems regioniniams oro uostams greičiausiai bus reikalingos lėšos iš valstybinio sektoriaus, kad būtų galima padengti eksploatacijos kaštus ir investicijas į naują infrastruktūrą. Savo ruožtu tokie oro uostai galėtų tapti baze teikti regioninio oro susisiekimo paslaugas, o tai pagerintų bendrą susisiekimo su nuošalesniais regionais lygį. Atitinkamai tai atneštų reikšmingos ekonominės ir socialinės naudos tokiam regionui. |
| --- | --- |

14.

Mažesniems regioniniams oro uostams greičiausiai bus reikalingos lėšos iš valstybinio sektoriaus, kad būtų galima padengti eksploatacijos kaštus ir investicijas į naują infrastruktūrą. Savo ruožtu tokie oro uostai galėtų tapti baze teikti regioninio oro susisiekimo paslaugas, o tai pagerintų bendrą susisiekimo su nuošalesniais regionais lygį. Atitinkamai tai atneštų reikšmingos ekonominės ir socialinės naudos tokiam regionui.

| 15. | Būtina labiau akcentuoti valstybinio sektoriaus funkciją, kai yra kalbama apie pigias tiesioginio tarpregioninio oro susisiekimo paslaugas, teikiamas iš tokių oro uostų ir užtikrinančias susisiekimą tarp regiono, visos ES ir viso pasaulio. |
| --- | --- |

15.

Būtina labiau akcentuoti valstybinio sektoriaus funkciją, kai yra kalbama apie pigias tiesioginio tarpregioninio oro susisiekimo paslaugas, teikiamas iš tokių oro uostų ir užtikrinančias susisiekimą tarp regiono, visos ES ir viso pasaulio.

| 16. | valstybinio sektoriaus investicijos turi būti naudojamos tiksliniu principu, siekiant garantuoti infrastruktūrą ir paslaugas, kurios piliečiams suteiktų galimybę atskleisti visus savo sugebėjimus, kadangi pagerėtų regionų ekonominis konkurencingumas. |
| --- | --- |

16.

valstybinio sektoriaus investicijos turi būti naudojamos tiksliniu principu, siekiant garantuoti infrastruktūrą ir paslaugas, kurios piliečiams suteiktų galimybę atskleisti visus savo sugebėjimus, kadangi pagerėtų regionų ekonominis konkurencingumas.

| 17. | Valstybinio sektoriaus investicijų naudojimas siekiant užtikrinti labiau subalansuotą ekonominės veiklos pasiskirstymą visoje ES atitinka Komisijos regioninės politikos tikslus siekti labiau subalansuotos plėtros sumažinant spaudimą, susijusį su per didele koncentracija, perkrovimais ir grūstimis transporto sistemose. |
| --- | --- |

17.

Valstybinio sektoriaus investicijų naudojimas siekiant užtikrinti labiau subalansuotą ekonominės veiklos pasiskirstymą visoje ES atitinka Komisijos regioninės politikos tikslus siekti labiau subalansuotos plėtros sumažinant spaudimą, susijusį su per didele koncentracija, perkrovimais ir grūstimis transporto sistemose.

| 18. | Bet kokie svarstymai apie valstybinio sektoriaus investicijų vaidmenį turėtų būti pakankamai lankstūs, kad atspindėtų skirtingą atskirų ES regionų išsivystymo lygį ir atskirų regionų ekonominius ir erdvinius prioritetus, kuriuos nustato atitinkami regioniniai ir vietos valdžios organai. |
| --- | --- |

18.

Bet kokie svarstymai apie valstybinio sektoriaus investicijų vaidmenį turėtų būti pakankamai lankstūs, kad atspindėtų skirtingą atskirų ES regionų išsivystymo lygį ir atskirų regionų ekonominius ir erdvinius prioritetus, kuriuos nustato atitinkami regioniniai ir vietos valdžios organai.

IŠVADA

| 19. | Būtina pripažinti, kad egzistuoja visuomeninis interesas išsaugoti ir plėtoti regioninio oro susisiekimo paslaugų (įskaitant pigias bendrovių teikiamas paslaugas), teikiamų iš regioninių oro uostų, tinklą. Atidžiai suplanuotos valstybinio sektoriaus investicijos gali suteikti stimulą ir atnešti svarbios naudos vietos ir regioninei ekonomikai. Valstybinio sektoriaus investicijų netekimas šiomis aplinkybėmis gali nulemti tai, kad būtų prarastos galimybės pasinaudoti pigiomis tarpregioninio oro susisiekimo paslaugomis gerinant teritorinę sanglaudą ir ekonominį konkurencingumą. Todėl valstybinio sektoriaus investicijų panaudojimo struktūra turi būti pajėgi tinkamai atsižvelgti į didesnio užimtumo skatinimą, teritorijų atgaivinimą, socialinę darną, aplinkosaugos ir regionines bei vietines ekonominės plėtros programas regione. |
| --- | --- |

19.

Būtina pripažinti, kad egzistuoja visuomeninis interesas išsaugoti ir plėtoti regioninio oro susisiekimo paslaugų (įskaitant pigias bendrovių teikiamas paslaugas), teikiamų iš regioninių oro uostų, tinklą. Atidžiai suplanuotos valstybinio sektoriaus investicijos gali suteikti stimulą ir atnešti svarbios naudos vietos ir regioninei ekonomikai. Valstybinio sektoriaus investicijų netekimas šiomis aplinkybėmis gali nulemti tai, kad būtų prarastos galimybės pasinaudoti pigiomis tarpregioninio oro susisiekimo paslaugomis gerinant teritorinę sanglaudą ir ekonominį konkurencingumą. Todėl valstybinio sektoriaus investicijų panaudojimo struktūra turi būti pajėgi tinkamai atsižvelgti į didesnio užimtumo skatinimą, teritorijų atgaivinimą, socialinę darną, aplinkosaugos ir regionines bei vietines ekonominės plėtros programas regione.

GAIRIŲ DĖL VALSTYBĖS PARAMOS POREIKIS

| 20. | Gairės turėtų įnešto aiškumo dėl to, kaip Komisija interpretuos Europos konkurencijos ir valstybės pagalbos taisykles, kad regioniniams ir vietos valdžios organams būtų suteiktos nuorodos, kurios leistų tinkamai panaudoti valstybinio sektoriaus investicijas paremti regioninių oro uostų ir pigių oro susisiekimo paslaugų potencialo realizavimą, kuris prisidėtų prie Komisijos regioninės politikos tikslų įgyvendinimo. |
| --- | --- |

20.

Gairės turėtų įnešto aiškumo dėl to, kaip Komisija interpretuos Europos konkurencijos ir valstybės pagalbos taisykles, kad regioniniams ir vietos valdžios organams būtų suteiktos nuorodos, kurios leistų tinkamai panaudoti valstybinio sektoriaus investicijas paremti regioninių oro uostų ir pigių oro susisiekimo paslaugų potencialo realizavimą, kuris prisidėtų prie Komisijos regioninės politikos tikslų įgyvendinimo.

| 21. | Gaires Komisija privalo parengti glaudžiai konsultuodamasi su regioninių ir vietos valdžios organų atstovais. |
| --- | --- |

21.

Gaires Komisija privalo parengti glaudžiai konsultuodamasi su regioninių ir vietos valdžios organų atstovais.

| 22. | Gairėse turėtų būti pripažįstamas ir gerbiamas regioninės įvairovės principas. Jose turėtų atsispindėti įvairių Europos Sąjungos regionų skirtingas išsivystymo lygis. Taip pat turi būti atsižvelgta į tai, kad atitinkami regionai turi natūralių trūkumų, taip pat į kitų transporto priemonių išvystymo regione lygį ir į didžiųjų oro uostų periferinį ir priklausomą pobūdį. Gairės regioniniams ir vietiniams valdžios organams turėtų suteikti galimybę nustatyti, kokia oro uostų infrastruktūra ir regioninio oro susisiekimo paslaugos turi regioninę reikšmę, kai tai dera su atitinkamų valdžios organų patvirtintais konkrečiais ekonominiais ir erdviniais prioritetais. |
| --- | --- |

22.

Gairėse turėtų būti pripažįstamas ir gerbiamas regioninės įvairovės principas. Jose turėtų atsispindėti įvairių Europos Sąjungos regionų skirtingas išsivystymo lygis. Taip pat turi būti atsižvelgta į tai, kad atitinkami regionai turi natūralių trūkumų, taip pat į kitų transporto priemonių išvystymo regione lygį ir į didžiųjų oro uostų periferinį ir priklausomą pobūdį. Gairės regioniniams ir vietiniams valdžios organams turėtų suteikti galimybę nustatyti, kokia oro uostų infrastruktūra ir regioninio oro susisiekimo paslaugos turi regioninę reikšmę, kai tai dera su atitinkamų valdžios organų patvirtintais konkrečiais ekonominiais ir erdviniais prioritetais.

| 23. | Gairėse neturėtų būti griežtų ar griežtai taikomų limitų. Vietoj to regioniniams ir vietiniams valdžios organams turi būti leidžiama įvertinti galimų valstybinio sektoriaus investicijų privalumus kiekvienu atveju atskirai. |
| --- | --- |

23.

Gairėse neturėtų būti griežtų ar griežtai taikomų limitų. Vietoj to regioniniams ir vietiniams valdžios organams turi būti leidžiama įvertinti galimų valstybinio sektoriaus investicijų privalumus kiekvienu atveju atskirai.

| 24. | Dokumente turi būti aiškiai nurodyta, kad valstybinio sektoriaus investicijomis leidžiama paremti regioninio oro susisiekimo paslaugų teikimą, tik su sąlyga, kad šias investicijas gali gauti visi vežėjai ir kad jos bus skiriamos pagal iš anksto nustatytus kriterijus. Pigių tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų, stimuliuojančių investicijas regionuose, plėtra turi teikti ypatingą naudą regioninėms ekonomikoms. |
| --- | --- |

24.

Dokumente turi būti aiškiai nurodyta, kad valstybinio sektoriaus investicijomis leidžiama paremti regioninio oro susisiekimo paslaugų teikimą, tik su sąlyga, kad šias investicijas gali gauti visi vežėjai ir kad jos bus skiriamos pagal iš anksto nustatytus kriterijus. Pigių tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų, stimuliuojančių investicijas regionuose, plėtra turi teikti ypatingą naudą regioninėms ekonomikoms.

| 25. | Gairėse turėtų būti numatyta galimybė, kad valstybinio sektoriaus institucijos įneštų svarbų indėlį į veiklos pradžios kaštus, įskaitant su tokių paslaugų teikimo pradžia susijusias regionines rinkodaros kampanijas, finansuojamas iš vietos mokesčių. |
| --- | --- |

25.

Gairėse turėtų būti numatyta galimybė, kad valstybinio sektoriaus institucijos įneštų svarbų indėlį į veiklos pradžios kaštus, įskaitant su tokių paslaugų teikimo pradžia susijusias regionines rinkodaros kampanijas, finansuojamas iš vietos mokesčių.

| 26. | Gairėse turėtų būti numatyta galimybė skirti valstybinio sektoriaus investicijas papildomos oro uostų infrastruktūros plėtrai ar kūrimui, kai tai yra būtina norint paremti naujų regioninio oro susisiekimo paslaugų plėtotę. |
| --- | --- |

26.

Gairėse turėtų būti numatyta galimybė skirti valstybinio sektoriaus investicijas papildomos oro uostų infrastruktūros plėtrai ar kūrimui, kai tai yra būtina norint paremti naujų regioninio oro susisiekimo paslaugų plėtotę.

| 27. | Gairėse neturėtų būti apsiribota vien tik rinkos ekonomikos principais. Būtina atsižvelgti į platesnius socialinius, aplinkosaugos ir teritorinius raidos aspektus, susijusius su naujų regioninio oro susisiekimo paslaugų, įskaitant pigių skrydžių bendrovių teikiamas paslaugas, plėtra. |
| --- | --- |

27.

Gairėse neturėtų būti apsiribota vien tik rinkos ekonomikos principais. Būtina atsižvelgti į platesnius socialinius, aplinkosaugos ir teritorinius raidos aspektus, susijusius su naujų regioninio oro susisiekimo paslaugų, įskaitant pigių skrydžių bendrovių teikiamas paslaugas, plėtra.

| 28. | Gairėse turėtų būti skatinama regioninių oro uostų ir tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų plėtra platesnių Transeuropinių transporto tinklų rėmuose. |
| --- | --- |

28.

Gairėse turėtų būti skatinama regioninių oro uostų ir tarpregioninio oro susisiekimo paslaugų plėtra platesnių Transeuropinių transporto tinklų rėmuose.

| 29. | Gairėse turėtų būti nustatytas reikalavimas, kad investicijos būtų planuojamos vadovaujantis subalansuotos raidos principais, jeigu plėtra atitinka dabarties poreikius, neatimant iš ateities kartų galimybės patenkinti savo poreikius. |
| --- | --- |

29.

Gairėse turėtų būti nustatytas reikalavimas, kad investicijos būtų planuojamos vadovaujantis subalansuotos raidos principais, jeigu plėtra atitinka dabarties poreikius, neatimant iš ateities kartų galimybės patenkinti savo poreikius.

Briuselis, 2004 m. birželio 17 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 278, 2002 11 14, p. 15

1

(2)  OL 256, 2003 10 24, p. 47

2

---

| 22.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/12

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos parlamentui, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl socialinės apsaugos modernizavimo kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų - visapusiško požiūrio, siekiant, kad darbas apsimokėtų

(2004/C 318/03)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl socialinės apsaugos modernizavimo kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų - visapusiško požiūrio, siekiant, kad už darbas apsimokėtų (COM(2003) 842 galutinis);

Atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 5 d. Europos Komisijos sprendimą konsultuotis su komitetu dėl šio teksto pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties 265(1) straipsnį;

Atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 26 d. RK pirmininko priimtą sprendimą dėl nurodymo, kad Ekonomikos ir socialinės politikos komisija suformuotų nuomonę šiuo klausimu;

Atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (RK 15/2003 galutinė (1)) dėl Europos užimtumo strategijos ir 2003 m. užimtumo gairių apžvalgos, paremtos pranešimu dėl penkerių metų Europos užimtumo strategijos (COM(2002) 416 galutinė) peržiūrėjimo ir Komisijos pranešimu Tarybai, Europos parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Europos užimtumo strategijos (EUS) ateities: visiško užimtumo ir geresnių darbo vietų visiems strategijos (COM(2003) 6 galutinė);

Atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę (RK 167/2002 galutinė (2)) dėl Komisijos pranešimo Tarybai, Europos parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl „Socialinės politikos darbotvarkės įgyvendinimo įvertinimo“;

Atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 30 d. Ekonomikos ir socialinės politikos komisijos priimtą nuomonės projektą (RK 94/2004 perž. 1) (pranešėjas: p. Roberto Pella, Bielos (Italija - EVP) srities tarybos pirmininkas;

55-oji plenarinėje sesijoje, vykusioje 2004 m. birželio 16-17 d. (2004 m. birželio 16 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto požiūriai

Kadangi:

| 1.1 | Regionų komitetas nuosekliai, taip pat ir dabartinėse nuomonėse, pritarė Lisabonoje pradėtam procesui, kuris pripažino glaudžius ekonomikos politikos, užimtumo politikos ir socialinės politikos ryšius; |
| --- | --- |

1.1

Regionų komitetas nuosekliai, taip pat ir dabartinėse nuomonėse, pritarė Lisabonoje pradėtam procesui, kuris pripažino glaudžius ekonomikos politikos, užimtumo politikos ir socialinės politikos ryšius;

| 1.2 | Komisijos pranešimas rodo Europos politikos socialinio masto užtikrinimo proceso, kurį pradėjo Lisabonos viršūnių susitikimas, esminį poslinkį. |
| --- | --- |

1.2

Komisijos pranešimas rodo Europos politikos socialinio masto užtikrinimo proceso, kurį pradėjo Lisabonos viršūnių susitikimas, esminį poslinkį.

| 1.3 | dokumentas atskleidžia Komisijos ketinimus siekti socialinės politikos darbotvarkėje numatytų siekinių, kuriuos Komitetas jau patvirtino, ypač atsižvelgdamas į metinį socialinės politikos darbotvarkės įgyvendinimo įvertinimą; |
| --- | --- |

1.3

dokumentas atskleidžia Komisijos ketinimus siekti socialinės politikos darbotvarkėje numatytų siekinių, kuriuos Komitetas jau patvirtino, ypač atsižvelgdamas į metinį socialinės politikos darbotvarkės įgyvendinimo įvertinimą;

| 1.4 | RK pritaria Komisijos dokumento, kuriame pateikiamas visapusiškas požiūris į svarstomą klausimą, detaliam pobūdžiui; |
| --- | --- |

1.4

RK pritaria Komisijos dokumento, kuriame pateikiamas visapusiškas požiūris į svarstomą klausimą, detaliam pobūdžiui;

| 1.5 | RK pritaria Komisijos pastangoms nagrinėti įvairius socialinės politikos aspektus ir parengti pasiūlymus, susijusius su visais nesuskaičiuojamais skirtingų sričių aspektais; tai yra priemonės, kurias reikia priimti visuose lygmenyse, - Europos, nacionaliniuose, regionų ir vietos, - siekiant visiems Europos piliečiams suteikti gerą gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

1.5

RK pritaria Komisijos pastangoms nagrinėti įvairius socialinės politikos aspektus ir parengti pasiūlymus, susijusius su visais nesuskaičiuojamais skirtingų sričių aspektais; tai yra priemonės, kurias reikia priimti visuose lygmenyse, - Europos, nacionaliniuose, regionų ir vietos, - siekiant visiems Europos piliečiams suteikti gerą gyvenimo kokybę;

| 1.6 | RK įsitikinęs, kad reikia, o tai nurodyta ir daugelyje Komisijos dokumentų, vystyti ypač aukšto Europos užimtumo potencialo išnaudojimo ir realizavimo tinkamiausias struktūras; |
| --- | --- |

1.6

RK įsitikinęs, kad reikia, o tai nurodyta ir daugelyje Komisijos dokumentų, vystyti ypač aukšto Europos užimtumo potencialo išnaudojimo ir realizavimo tinkamiausias struktūras;

| 1.7 | RK pripažįsta ir pabrėžia kiekvieno asmens gyvenimo kokybės vertę, kurią papildo galimybė susirasti gerą finansiniu ir profesiniu atžvilgiu darbą; |
| --- | --- |

1.7

RK pripažįsta ir pabrėžia kiekvieno asmens gyvenimo kokybės vertę, kurią papildo galimybė susirasti gerą finansiniu ir profesiniu atžvilgiu darbą;

| 1.8 | RK ypač pritaria pranešimo socialinės apsaugos koncepcijai, ne kaip sistemai, pakeičiančiai kiekvieno asmens gebėjimą prisiimti atsakomybę už savo gyvenimo kokybę, bet kaip priemonei, palaikančiai asmenis, suteikiant jiems naujo pasitikėjimo savimi ir sudarant reikiamas socialines sąlygas, kad jie galėtų atlikti pilnavertį europiečių vaidmenį, kad jiems nereikėtų likti skurdo bei socialinės atskirties padėtyje. |
| --- | --- |

1.8

RK ypač pritaria pranešimo socialinės apsaugos koncepcijai, ne kaip sistemai, pakeičiančiai kiekvieno asmens gebėjimą prisiimti atsakomybę už savo gyvenimo kokybę, bet kaip priemonei, palaikančiai asmenis, suteikiant jiems naujo pasitikėjimo savimi ir sudarant reikiamas socialines sąlygas, kad jie galėtų atlikti pilnavertį europiečių vaidmenį, kad jiems nereikėtų likti skurdo bei socialinės atskirties padėtyje.

| 1.9 | RK pritaria Komisijai, jog reikia akcentuoti poreikį įvesti veiksmingas prevencines ir darbingumo atstatymo priemones, siekiant užkirsti kelią skurdui ir socialinei atskirčiai pažeidžiamiausiose gyventojų grupėse; |
| --- | --- |

1.9

RK pritaria Komisijai, jog reikia akcentuoti poreikį įvesti veiksmingas prevencines ir darbingumo atstatymo priemones, siekiant užkirsti kelią skurdui ir socialinei atskirčiai pažeidžiamiausiose gyventojų grupėse;

| 1.10 | RK pritaria Komisijai, kuri pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios struktūrų teikiamos viešosios paslaugos, ypač tokios, kaip vaikų priežiūra ir vaikų socialinis šviečiamasis mokymas, senyvų bei neįgalių žmonių priežiūra ir socialinė apsauga ir t.t. yra esminės, jei Europos piliečiams ruošiamasi suteikti pakankamo užimtumo galimybę; |
| --- | --- |

1.10

RK pritaria Komisijai, kuri pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios struktūrų teikiamos viešosios paslaugos, ypač tokios, kaip vaikų priežiūra ir vaikų socialinis šviečiamasis mokymas, senyvų bei neįgalių žmonių priežiūra ir socialinė apsauga ir t.t. yra esminės, jei Europos piliečiams ruošiamasi suteikti pakankamo užimtumo galimybę;

| 1.11 | RK ypač pritaria akcentuojamam poreikiui plėtoti paslaugas senyviems žmonėms, o taip pat pabrėžia, kad šios paslaugos neturi būti suvokiamos tik kaip senyvų žmonių priežiūros už šeimos ribų infrastruktūra, nes, remiantis vietos ir regionų lygmenyje įgyta patirtimi, pačios vertingiausios paslaugos, galinčios suderinti senyvų asmenų ir jų šeimų gerovę, yra būtent tos, kurias galima teikti šių žmonių namuose, kur tai įmanoma; |
| --- | --- |

1.11

RK ypač pritaria akcentuojamam poreikiui plėtoti paslaugas senyviems žmonėms, o taip pat pabrėžia, kad šios paslaugos neturi būti suvokiamos tik kaip senyvų žmonių priežiūros už šeimos ribų infrastruktūra, nes, remiantis vietos ir regionų lygmenyje įgyta patirtimi, pačios vertingiausios paslaugos, galinčios suderinti senyvų asmenų ir jų šeimų gerovę, yra būtent tos, kurias galima teikti šių žmonių namuose, kur tai įmanoma;

| 1.12 | RK nurodo priežastį, kodėl šiame dokumente nėra informacijos apie prisijungiančias šalis, nes pasirodo, kad Komisija naudojo specialias anketas šio dokumento rengimui, kurios taip pat buvo nusiųstos prisijungiančioms šalims, tačiau iš šių šalių nebuvo gauti išsamūs atsakymai į anketas ir todėl nebuvo galima jų įtraukti į įvairių užimtumo didinimo strategijų vertinimą. |
| --- | --- |

1.12

RK nurodo priežastį, kodėl šiame dokumente nėra informacijos apie prisijungiančias šalis, nes pasirodo, kad Komisija naudojo specialias anketas šio dokumento rengimui, kurios taip pat buvo nusiųstos prisijungiančioms šalims, tačiau iš šių šalių nebuvo gauti išsamūs atsakymai į anketas ir todėl nebuvo galima jų įtraukti į įvairių užimtumo didinimo strategijų vertinimą.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas

| 2.1 | atsižvelgdamas į darbingumo atstatymo priemones, kurias Komisija paminėjo siekdama skatinti rizikos socialinius sluoksnius, tokius kaip neįgalūs žmonės, atgauti darbingumą, pažymi, kad reikalingos tikros socialinės, o ne tik medicininės priemonės, kaip kad Komisija matomai siūlo savo pranešime. Iš tikrųjų daugeliu atveju grįžimui į darbą trukdo ne tik medicininiai veiksniai, praktinės fizinės kliūtys, bet ir materialiniai, psichologiniai, elgesio bei socialiniai veiksniai; todėl Komisija turėtų labiau pabrėžti, ir ne tik išvadose, vietos ir regionų valdžios struktūrų vaidmenį tokiais atvejais įgyvendinant visapusiškesnį socialinių ir gerovės priemonių kompleksą. Be abejo šios priemonės turi būti taikomos kartu su tikromis darbingumo atstatymo priemonėmis medicinos atžvilgiu, o pirmiausia ir svarbiausia, atsižvelgiant į nacionalinio lygmens sistemas; |
| --- | --- |

2.1

atsižvelgdamas į darbingumo atstatymo priemones, kurias Komisija paminėjo siekdama skatinti rizikos socialinius sluoksnius, tokius kaip neįgalūs žmonės, atgauti darbingumą, pažymi, kad reikalingos tikros socialinės, o ne tik medicininės priemonės, kaip kad Komisija matomai siūlo savo pranešime. Iš tikrųjų daugeliu atveju grįžimui į darbą trukdo ne tik medicininiai veiksniai, praktinės fizinės kliūtys, bet ir materialiniai, psichologiniai, elgesio bei socialiniai veiksniai; todėl Komisija turėtų labiau pabrėžti, ir ne tik išvadose, vietos ir regionų valdžios struktūrų vaidmenį tokiais atvejais įgyvendinant visapusiškesnį socialinių ir gerovės priemonių kompleksą. Be abejo šios priemonės turi būti taikomos kartu su tikromis darbingumo atstatymo priemonėmis medicinos atžvilgiu, o pirmiausia ir svarbiausia, atsižvelgiant į nacionalinio lygmens sistemas;

| 2.2 | išreiškia poreikį, kaip jau ir minėta kitose nuomonėse, racionalizuoti socialinės apsaugos srityje taikomas priemones ir sinchronizuoti jas su ekonomikos bei užimtumo politikos priemonėmis; turi būti nuostata, leidžianti vietos ir regionų valdžios struktūroms, kurioms yra patogiausia palaikyti ryšį su pažeidžiamiausiais visuomenės sluoksniais, konsultuotis ir, visų pirma, dalyvauti visais atvejais; |
| --- | --- |

2.2

išreiškia poreikį, kaip jau ir minėta kitose nuomonėse, racionalizuoti socialinės apsaugos srityje taikomas priemones ir sinchronizuoti jas su ekonomikos bei užimtumo politikos priemonėmis; turi būti nuostata, leidžianti vietos ir regionų valdžios struktūroms, kurioms yra patogiausia palaikyti ryšį su pažeidžiamiausiais visuomenės sluoksniais, konsultuotis ir, visų pirma, dalyvauti visais atvejais;

| 2.3 | ragina Komisiją labiau pabrėžti nevyriausybinių organizacijų, kurios nepaminėtos pranešime, bet kurių bendras darbas su vietos ir regionų valdžios struktūromis yra esminis, vaidmenį, nes jos pateikia praktinius svarstomų socialinių problemų sprendimus, o svarbiausia žmonėms ties atskirties rizikos riba suteikia galimybes užmegzti ryšius su darbo pasauliu, o ypač su vietos ir regionų valdžios struktūromis; |
| --- | --- |

2.3

ragina Komisiją labiau pabrėžti nevyriausybinių organizacijų, kurios nepaminėtos pranešime, bet kurių bendras darbas su vietos ir regionų valdžios struktūromis yra esminis, vaidmenį, nes jos pateikia praktinius svarstomų socialinių problemų sprendimus, o svarbiausia žmonėms ties atskirties rizikos riba suteikia galimybes užmegzti ryšius su darbo pasauliu, o ypač su vietos ir regionų valdžios struktūromis;

| 2.4 | rekomenduoja Komisijai nuolatos turėti omenyje, kaip ir dokumente, kuriuo ši nuomonė paremta, jog pagrindiniai socialinės apsaugos modernizavimo punktai jau nustatyti, ir jie yra Lisabonos Europos Tarybos pripažinti siekiniai: aukštos kokybės užimtumas, saugios pensijų sistemos, socialinė integracija ir sveikatos apsauga; |
| --- | --- |

2.4

rekomenduoja Komisijai nuolatos turėti omenyje, kaip ir dokumente, kuriuo ši nuomonė paremta, jog pagrindiniai socialinės apsaugos modernizavimo punktai jau nustatyti, ir jie yra Lisabonos Europos Tarybos pripažinti siekiniai: aukštos kokybės užimtumas, saugios pensijų sistemos, socialinė integracija ir sveikatos apsauga;

| 2.5 | Atsižvelgiant į 2004 m. vasario 18 d. Komisijos trečiąjį pranešimą dėl socialinės ir ekonominės sanglaudos, kuriame ji teigia, kad „ypatingos geografinės ar gamtinės kliūtys gali užaštrinti plėtros problemas, visų pirma tolimiausiuose Europos Sąjungos regionuose ir daugelyje salų“, Komisija turi atkreipti dėmesį į šias kliūtis, paremdama arba sukurdama priemones, tokias kaip švietimas ir lengvatos saloms ir labiausiai nutolusiems Europos Sąjungos regionams, skirtas modernizuoti socialinę apsaugą, siekiant, kad tokiuose regionuose ir salose piliečiams būtų sukurta daugiau ir geresnių darbo vietų, ypač tiems, kuriems sunku susirasti darbą už savo gimtosios vietos ribų. |
| --- | --- |

2.5

Atsižvelgiant į 2004 m. vasario 18 d. Komisijos trečiąjį pranešimą dėl socialinės ir ekonominės sanglaudos, kuriame ji teigia, kad „ypatingos geografinės ar gamtinės kliūtys gali užaštrinti plėtros problemas, visų pirma tolimiausiuose Europos Sąjungos regionuose ir daugelyje salų“, Komisija turi atkreipti dėmesį į šias kliūtis, paremdama arba sukurdama priemones, tokias kaip švietimas ir lengvatos saloms ir labiausiai nutolusiems Europos Sąjungos regionams, skirtas modernizuoti socialinę apsaugą, siekiant, kad tokiuose regionuose ir salose piliečiams būtų sukurta daugiau ir geresnių darbo vietų, ypač tiems, kuriems sunku susirasti darbą už savo gimtosios vietos ribų.

| 2.6 | pakartotinai pabrėžia savo lūkesčius, jog jeigu Europa, kas jai yra privalu, siekia suartėti su savo visuomene ir tapti demokratiškesne bei skaidresne, vietos ir regionų valdžios struktūros ir pilietinė visuomenė turi aktyviau dalyvauti, ypač per nevyriausybines organizacijas, ekonomikos, socialinės bei užimtumo politikos formavime, įgyvendinime ir vertinime; |
| --- | --- |

2.6

pakartotinai pabrėžia savo lūkesčius, jog jeigu Europa, kas jai yra privalu, siekia suartėti su savo visuomene ir tapti demokratiškesne bei skaidresne, vietos ir regionų valdžios struktūros ir pilietinė visuomenė turi aktyviau dalyvauti, ypač per nevyriausybines organizacijas, ekonomikos, socialinės bei užimtumo politikos formavime, įgyvendinime ir vertinime;

| 2.7 | atsižvelgdamas į svarstomą pranešimą, pakartotinai pabrėžia klausimus, kuriuos Regionų komitetas jau suformavo savo nuomonėje (RK 15/2003) dėl Europos užimtumo strategijos ir 2003 m. užimtumo gairių apžvalgos, paremtos pranešimu dėl penkerių metų Europos užimtumo strategijos (COM(2002) 416 galutinė) peržiūrėjimo ir Komisijos pranešimu Tarybai, Europos parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Europos užimtumo strategijos (EUS) ateities: pilno užimtumo ir geresnių darbo vietų visiems strategijos (COM(2003) 6 galutinė), o būtent:






  — | vietos ir regionų dalyviai atlieka svarbų vaidmenį, užtikrindami gerovę, mokymo ir švietimo paslaugas, kurios remia užimtumą, vietos darbo rinkų bei naujų darbų galimybių plėtrą, o taip pat patys yra darbdaviai; |
| --- | --- | --- |

2.7

atsižvelgdamas į svarstomą pranešimą, pakartotinai pabrėžia klausimus, kuriuos Regionų komitetas jau suformavo savo nuomonėje (RK 15/2003) dėl Europos užimtumo strategijos ir 2003 m. užimtumo gairių apžvalgos, paremtos pranešimu dėl penkerių metų Europos užimtumo strategijos (COM(2002) 416 galutinė) peržiūrėjimo ir Komisijos pranešimu Tarybai, Europos parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Europos užimtumo strategijos (EUS) ateities: pilno užimtumo ir geresnių darbo vietų visiems strategijos (COM(2003) 6 galutinė), o būtent:

—

vietos ir regionų dalyviai atlieka svarbų vaidmenį, užtikrindami gerovę, mokymo ir švietimo paslaugas, kurios remia užimtumą, vietos darbo rinkų bei naujų darbų galimybių plėtrą, o taip pat patys yra darbdaviai;

| — | jie turi didelės įtakos jaunimo, moterų, imigrantų ir senų žmonių patekimo į darbo rinką sąlygoms, o taip pat lygybės darbo rinkoje skatinimui; |
| --- | --- |

—

jie turi didelės įtakos jaunimo, moterų, imigrantų ir senų žmonių patekimo į darbo rinką sąlygoms, o taip pat lygybės darbo rinkoje skatinimui;

| — | vietos ir regionų valdžios struktūrų vaidmuo grupėse už darbo rinkos ribų integravime dažnai yra lemiamas; |
| --- | --- |

—

vietos ir regionų valdžios struktūrų vaidmuo grupėse už darbo rinkos ribų integravime dažnai yra lemiamas;

| — | aukštas užimtumo lygis taip pat yra pagrindinis vietos plėtros politikos siekinys ir būtina paslaugų palaikymo lygio sąlyga; |
| --- | --- |

—

aukštas užimtumo lygis taip pat yra pagrindinis vietos plėtros politikos siekinys ir būtina paslaugų palaikymo lygio sąlyga;

| — | viešojo sektoriaus, verslo, socialinės ekonomikos dalyvių ir nevyriausybinių organizacijų partnerystė yra ypač svarbi stiprinant socialinę sanglaudą ir kuriant naują socialinį kapitalą, verslą bei darbo vietas, taip siekiant, kad darbo rinka taptų skatinančia erdve net tiems piliečiams, kuriems kyla atskirties nuo šios rinkos pavojus; |
| --- | --- |

—

viešojo sektoriaus, verslo, socialinės ekonomikos dalyvių ir nevyriausybinių organizacijų partnerystė yra ypač svarbi stiprinant socialinę sanglaudą ir kuriant naują socialinį kapitalą, verslą bei darbo vietas, taip siekiant, kad darbo rinka taptų skatinančia erdve net tiems piliečiams, kuriems kyla atskirties nuo šios rinkos pavojus;

| 2.8 | ragina Komisiją nuosekliai pabrėžti bet kokiuose pranešimuose, kuriuose atkreipiamas dėmesys į klausimus, susijusius su lankstesnės darbo rinkos poreikiu, poreikį remti darbuotojus, nusprendusius pasirinkti naują karjeros kryptį; adekvačių socialinės apsaugos priemonių stygius yra grėsmė darbo rinkos lankstumui, kuris dabar gyvybiškai svarbus dėl globalinės rinkos prigimties; |
| --- | --- |

2.8

ragina Komisiją nuosekliai pabrėžti bet kokiuose pranešimuose, kuriuose atkreipiamas dėmesys į klausimus, susijusius su lankstesnės darbo rinkos poreikiu, poreikį remti darbuotojus, nusprendusius pasirinkti naują karjeros kryptį; adekvačių socialinės apsaugos priemonių stygius yra grėsmė darbo rinkos lankstumui, kuris dabar gyvybiškai svarbus dėl globalinės rinkos prigimties;

| 2.9 | tiki, kad pagrindinė ekonominė apsauga yra svarbi tiek mažai apmokamiems darbuotojams, tiek užimantiems vidutinės ar aukštos atsakomybės pareigas; Be to, paramą reikia koncentruoti mokymams ir perkvalifikavimui. |
| --- | --- |

2.9

tiki, kad pagrindinė ekonominė apsauga yra svarbi tiek mažai apmokamiems darbuotojams, tiek užimantiems vidutinės ar aukštos atsakomybės pareigas; Be to, paramą reikia koncentruoti mokymams ir perkvalifikavimui.

| 2.10 | pažymi, kad socialinės apsaugos programos, ypač finansinio pobūdžio, turi įtraukti darbdavius, kuriems galbūt lengviau stebėti konkrečias situacijas ir todėl gali geriau įgyvendinti priemones, skatinančias grįžti į darbą žmones, tokius kaip neįgalūs darbuotojai, galbūt padedant jiems rasti naujas profesines pareigas toje pačioje ar kitoje įmonėje; |
| --- | --- |

2.10

pažymi, kad socialinės apsaugos programos, ypač finansinio pobūdžio, turi įtraukti darbdavius, kuriems galbūt lengviau stebėti konkrečias situacijas ir todėl gali geriau įgyvendinti priemones, skatinančias grįžti į darbą žmones, tokius kaip neįgalūs darbuotojai, galbūt padedant jiems rasti naujas profesines pareigas toje pačioje ar kitoje įmonėje;

| 2.11 | rekomenduoja panaudoti visas būtinas priemones, siekiant užtikrinti, kad be išankstinio nusistatymo dėl kiekvienos valstybės narės visiškos įstatymo leidybos autonomijos socialinės politikos srityje, ES valstybės narės būtų supažindintos su Komisijos pranešimo išvadose pasiūlytų gairių svarba ir su pagrindiniu vietos bei regionų valdžios struktūrų vaidmeniu. |
| --- | --- |

2.11

rekomenduoja panaudoti visas būtinas priemones, siekiant užtikrinti, kad be išankstinio nusistatymo dėl kiekvienos valstybės narės visiškos įstatymo leidybos autonomijos socialinės politikos srityje, ES valstybės narės būtų supažindintos su Komisijos pranešimo išvadose pasiūlytų gairių svarba ir su pagrindiniu vietos bei regionų valdžios struktūrų vaidmeniu.

Briuselis, 2004 m. birželio 16 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 244, 2003 10 10, p. 46

1

(2)  OL C 66, 2003 3 19, p. 1

2

---

| 22.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/15

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl gairių, skirtų Bendrijos iniciatyvos EQUAL, – susijusios su tarpnacionaliniu bendradarbiavimu skatinant naujas priemones kovai su visų formų diskriminacija ir nelygybe darbo rinkoje, – antrajam raundui „Laisvas gerų idėjų judėjimas“

(2004/C 318/04)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl gairių, skirtų Bendrijos iniciatyvos EQUAL, – susijusios su tarpnacionaliniu bendradarbiavimu skatinant naujas priemones kovai su visų formų diskriminacija ir nelygybe darbo rinkoje, – antrajam raundui: „Laisvas gerų idėjų judėjimas“ COM(2003) 840 galutinis,

Atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2004 m. sausio 5 d. sprendimą konsultuotis šiuo klausimu sutinkamai su Europos Bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmosios pastraipos sąlygomis;

Atsižvelgdamas į jo 2003 m. lapkričio 6 d. Pirmininko sprendimą pavesti jo Ekonominės ir socialinės politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu,

Atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 96/2004 rev 1), kurį 2004 m. balandžio 30 d. priėmė Ekonominės ir socialinės politikos komisija (pranešėjas: Cllr Peter Moore, Šefildo miesto taryba (UK/ELDR)),

55-oje plenarinėje sesijoje, vykusioje 2004 m. birželio 16-17 d. (2004 m. birželio 16 d. posėdis), vienbalsiai priėmė šią nuomonę.

1.   Komentarai

Regionų komitetas

| 1.1 | mano, kad EQUAL yra vienas svarbiausių instrumentų generuojant ir skleidžiant naujoves užimtumo ir socialinės politikos srityje; |
| --- | --- |

1.1

mano, kad EQUAL yra vienas svarbiausių instrumentų generuojant ir skleidžiant naujoves užimtumo ir socialinės politikos srityje;

| 1.2 | pabrėžia, kad vietos valdžios organai stipriai remia EQUAL nuo pat programos inicijavimo, kadangi ji suteikia gerą galimybę pagerinti ir toliau plėtoti socialinę ir užimtumo politiką vietos ir regioniniu lygiu. Vietos ir regioniniai valdžios organai taip pat remia EQUAL siūlomą partnerystės principą, kuris dera su gero valdymo principais; |
| --- | --- |

1.2

pabrėžia, kad vietos valdžios organai stipriai remia EQUAL nuo pat programos inicijavimo, kadangi ji suteikia gerą galimybę pagerinti ir toliau plėtoti socialinę ir užimtumo politiką vietos ir regioniniu lygiu. Vietos ir regioniniai valdžios organai taip pat remia EQUAL siūlomą partnerystės principą, kuris dera su gero valdymo principais;

| 1.3 | mano, kad pagrindiniai tikslai turėtų būti inovacinių technologijų pritaikymas plačiam naudojimui ir praktinių metodų bei ilgalaikės kompetencijos plėtotė. Yra įsitikinęs, kad pasiekti rezultatai neturėtų būti izoliuoti nuo tradicinės veiklos, o susieti su ja, siekiant įdiegti naujų aspektų ir gerinti veiklos efektyvumą. Vietos ir regioniniai valdžios organai gali padėti diegiant naują praktiką į vietos paslaugų tiekimo sistemas ir vietos politikos tinklus; |
| --- | --- |

1.3

mano, kad pagrindiniai tikslai turėtų būti inovacinių technologijų pritaikymas plačiam naudojimui ir praktinių metodų bei ilgalaikės kompetencijos plėtotė. Yra įsitikinęs, kad pasiekti rezultatai neturėtų būti izoliuoti nuo tradicinės veiklos, o susieti su ja, siekiant įdiegti naujų aspektų ir gerinti veiklos efektyvumą. Vietos ir regioniniai valdžios organai gali padėti diegiant naują praktiką į vietos paslaugų tiekimo sistemas ir vietos politikos tinklus;

| 1.4 | pabrėžia, kad romų (čigonų) atvejis yra ypač aktualus bei svarbus vietos ir regioninės valdžios organams. Su ES plėtra jie taps didžiausia išsiskirianti tautine mažuma Europos Sąjungoje. Nepaisant 700 metų gyvenimo dabartinės ES teritorijoje patirties, romai lieka galbūt labiausiai diskriminuojama iš visų Europos piliečių grupių. Vietos ir regioninės valdžios organai vaidina lemiamą vaidmenį sprendžiant romams iškylančias problemas – tai pripažįsta pačių Europos romų organizacijų atstovai; |
| --- | --- |

1.4

pabrėžia, kad romų (čigonų) atvejis yra ypač aktualus bei svarbus vietos ir regioninės valdžios organams. Su ES plėtra jie taps didžiausia išsiskirianti tautine mažuma Europos Sąjungoje. Nepaisant 700 metų gyvenimo dabartinės ES teritorijoje patirties, romai lieka galbūt labiausiai diskriminuojama iš visų Europos piliečių grupių. Vietos ir regioninės valdžios organai vaidina lemiamą vaidmenį sprendžiant romams iškylančias problemas – tai pripažįsta pačių Europos romų organizacijų atstovai;

| 1.5 | taip pat atkreipia dėmesį į svarbų reiškinį – nelegalų vaikų ir moterų gabenimą; mano, kad vietos ir regioninės valdžios organai vaidina labai svarbų vaidmenį siekiant bendruomenių gerovės, todėl jie privalo spręsti asmenines (pvz., parama aukoms) ir socialines (pvz., nusikalstamumo prevencija) nelegalaus žmonių gabenimo pasekmes ir su šiuo reiškiniu susijusį sekso industrijos aspektą; ryšium su tuo pabrėžia, kad vietos ir regioninės valdžios organams turi būti skirtos reikiamos lėšos ir ištekliai; |
| --- | --- |

1.5

taip pat atkreipia dėmesį į svarbų reiškinį – nelegalų vaikų ir moterų gabenimą; mano, kad vietos ir regioninės valdžios organai vaidina labai svarbų vaidmenį siekiant bendruomenių gerovės, todėl jie privalo spręsti asmenines (pvz., parama aukoms) ir socialines (pvz., nusikalstamumo prevencija) nelegalaus žmonių gabenimo pasekmes ir su šiuo reiškiniu susijusį sekso industrijos aspektą; ryšium su tuo pabrėžia, kad vietos ir regioninės valdžios organams turi būti skirtos reikiamos lėšos ir ištekliai;

| 1.6 | mano, kad vietos ir regioniniai valdžios organai turi būti vertinami kaip pagrindiniai partneriai įgyvendinant EQUAL ir plačiai pritaikant jos rezultatus. |
| --- | --- |

1.6

mano, kad vietos ir regioniniai valdžios organai turi būti vertinami kaip pagrindiniai partneriai įgyvendinant EQUAL ir plačiai pritaikant jos rezultatus.

2.   Rekomendacijos

Regionų komitetas

| 2.1 | pritaria tam, kad 2-ojoje priemonėje buvo įvestas patvirtinimo etapas; rekomenduoja, kad 3-osios priemonės veiklą (platinimas ir pritaikymas plačiam naudojimui) būtų galima panašiai integruoti siekiant spręsti reikiamo finansavimo užtikrinimo problemas, kadangi 3-osios priemonės veikla savaime neapima daugelio rūšių rezultatų, kurių paprastai laukia finansus teikiančios organizacijos (t.y. tiesioginė veikla teikiant paramą gavėjams); |
| --- | --- |

2.1

pritaria tam, kad 2-ojoje priemonėje buvo įvestas patvirtinimo etapas; rekomenduoja, kad 3-osios priemonės veiklą (platinimas ir pritaikymas plačiam naudojimui) būtų galima panašiai integruoti siekiant spręsti reikiamo finansavimo užtikrinimo problemas, kadangi 3-osios priemonės veikla savaime neapima daugelio rūšių rezultatų, kurių paprastai laukia finansus teikiančios organizacijos (t.y. tiesioginė veikla teikiant paramą gavėjams);

| 2.2 | pritaria galimybei plėsti partnerystes darbui su stojančiomis šalimis – finansiniai reglamentai iš dalies trukdė tai daryti pirmajame etape; |
| --- | --- |

2.2

pritaria galimybei plėsti partnerystes darbui su stojančiomis šalimis – finansiniai reglamentai iš dalies trukdė tai daryti pirmajame etape;

| 2.3 | mano, kad drąsiau eksperimentuojant apsaugos nuo nedarbo, užimtumo kokybės ir tiesioginio darbo vietų kūrimo srityje, Plėtros partnerystės turėtų būti skatinamos atsižvelgti į pirmojo etapo patirtį ir geriausią praktiką, ypač į išvadas, padarytas iš nesėkmingų atvejų; |
| --- | --- |

2.3

mano, kad drąsiau eksperimentuojant apsaugos nuo nedarbo, užimtumo kokybės ir tiesioginio darbo vietų kūrimo srityje, Plėtros partnerystės turėtų būti skatinamos atsižvelgti į pirmojo etapo patirtį ir geriausią praktiką, ypač į išvadas, padarytas iš nesėkmingų atvejų;

| 2.4 | pabrėžia, kad svarbu ilgiau išlaikyti darbuotojus darbo vietose – tai, kad Komisija pripažįsta tokią būtinybę, yra sveikintina, atsižvelgiant tiek į gyventojų senėjimą apskritai, tiek į tai, kad egzistuoja sunkiosios pramonės teritorijos, kuriose daugelis vyresnių darbuotojų privalėdavo ar vis dar privalo dalyvauti kvalifikacijos kėlimo kursuose, kad užsitikrintų darbą paslaugų sektoriuje ir kitose pramonės šakose; |
| --- | --- |

2.4

pabrėžia, kad svarbu ilgiau išlaikyti darbuotojus darbo vietose – tai, kad Komisija pripažįsta tokią būtinybę, yra sveikintina, atsižvelgiant tiek į gyventojų senėjimą apskritai, tiek į tai, kad egzistuoja sunkiosios pramonės teritorijos, kuriose daugelis vyresnių darbuotojų privalėdavo ar vis dar privalo dalyvauti kvalifikacijos kėlimo kursuose, kad užsitikrintų darbą paslaugų sektoriuje ir kitose pramonės šakose;

| 2.5 | mano, kad svarbu pripažinti, kad sudėtinga tikėtis, kad darbuotojai dalyvautų skatinant įvairovę, tačiau skatina mokymą remiantis geriausia praktika, įgyvendinta šalyse narėse pirmajame etape; |
| --- | --- |

2.5

mano, kad svarbu pripažinti, kad sudėtinga tikėtis, kad darbuotojai dalyvautų skatinant įvairovę, tačiau skatina mokymą remiantis geriausia praktika, įgyvendinta šalyse narėse pirmajame etape;

| 2.6 | pritaria paramai, kuri bus suteikta siekiant reaguoti į iškylančius iššūkius, susijusius su problemomis, su kuriomis susiduria romai ir nelegalaus žmonių gabenimo aukos; mano, kad šie ir kiti naujai kylantys iššūkiai visoje ES turėtų būti sprendžiami atitinkamai vietose, regioniniu bei nacionaliniu mastu, be neigiamo poveikio tais atvejais, kai turi būti sprendžiami kitų grupių poreikiai; |
| --- | --- |

2.6

pritaria paramai, kuri bus suteikta siekiant reaguoti į iškylančius iššūkius, susijusius su problemomis, su kuriomis susiduria romai ir nelegalaus žmonių gabenimo aukos; mano, kad šie ir kiti naujai kylantys iššūkiai visoje ES turėtų būti sprendžiami atitinkamai vietose, regioniniu bei nacionaliniu mastu, be neigiamo poveikio tais atvejais, kai turi būti sprendžiami kitų grupių poreikiai;

| 2.7 | yra įsitikinęs, kad yra būtina užtikrinti, jog visos šalys laikytųsi to paties grafiko siekiant palengvinti tarpnacionalinių partnerysčių kūrimą, įgyvendinimą pradedant tuo pačiu metu, kad būtų užtikrintas tų partnerysčių efektyvumas. Tai nebuvo darome pirmajame etape. Komisijos pakartotinis pareiškimas apie tokio derinimo svarbą yra sveikintinas; |
| --- | --- |

2.7

yra įsitikinęs, kad yra būtina užtikrinti, jog visos šalys laikytųsi to paties grafiko siekiant palengvinti tarpnacionalinių partnerysčių kūrimą, įgyvendinimą pradedant tuo pačiu metu, kad būtų užtikrintas tų partnerysčių efektyvumas. Tai nebuvo darome pirmajame etape. Komisijos pakartotinis pareiškimas apie tokio derinimo svarbą yra sveikintinas;

| 2.8 | pritaria galimybei antrajame etape skatinti teminių grupių veiklą nacionaliniu ir Europos lygiu ir tikisi, kad Komisija antrajame etape užfiksuos tokios nuostatos naudą ir didesnį poveikį. Teminių grupių koncepcija pirmajame etape plėtojosi gana lėtai. RK mano, kad atsakingoms institucijoms tenka svarbus vaidmuo remiant Plėtros partnerysčių veiklą, įskaitant aktyvią tokių institucijų poziciją nustatant svarbiausius žmones ir strategijas, skirtas užtikrinti maksimalų darbo, kurį pradeda įgyvendinti partnerystės, poveikį. Būtų naudinga didesnė integracija tų teminių grupių, kurios yra atsakingos už šalių narių ir Europos dokumentų, susijusių su Europos užimtumo strategija ir Socialinės darnos politika, rengimą. Tai palengvintų atitinkamų idėjų pritaikymą plačiam naudojimui, kuris yra vertinamas kaip tam tikras iššūkis. |
| --- | --- |

2.8

pritaria galimybei antrajame etape skatinti teminių grupių veiklą nacionaliniu ir Europos lygiu ir tikisi, kad Komisija antrajame etape užfiksuos tokios nuostatos naudą ir didesnį poveikį. Teminių grupių koncepcija pirmajame etape plėtojosi gana lėtai. RK mano, kad atsakingoms institucijoms tenka svarbus vaidmuo remiant Plėtros partnerysčių veiklą, įskaitant aktyvią tokių institucijų poziciją nustatant svarbiausius žmones ir strategijas, skirtas užtikrinti maksimalų darbo, kurį pradeda įgyvendinti partnerystės, poveikį. Būtų naudinga didesnė integracija tų teminių grupių, kurios yra atsakingos už šalių narių ir Europos dokumentų, susijusių su Europos užimtumo strategija ir Socialinės darnos politika, rengimą. Tai palengvintų atitinkamų idėjų pritaikymą plačiam naudojimui, kuris yra vertinamas kaip tam tikras iššūkis.

| 2.9 | pritaria pasiūlymams, susijusiems su atitinkamų idėjų pritaikymu plačiam naudojimui, užtikrinant EQUAL indėlį sprendimų priėmimo procese ir 1, 2 bei 3 tikslų programose; rekomenduoja, kad į tokią veiklą oficialiai būtų įtrauktos teminės grupės. |
| --- | --- |

2.9

pritaria pasiūlymams, susijusiems su atitinkamų idėjų pritaikymu plačiam naudojimui, užtikrinant EQUAL indėlį sprendimų priėmimo procese ir 1, 2 bei 3 tikslų programose; rekomenduoja, kad į tokią veiklą oficialiai būtų įtrauktos teminės grupės.

| 2.10 | mano, kad yra svarbu po 2006 m. neprarasti tarpnacionalinio įdirbio užimtumo srityje ir todėl rekomenduoja įtraukti transnacionalinį elementą į Europos Komisijos pasiūlymus, susijusius su ESF programomis, kurios pakeis dabartines programas (taip pat regioninės ETPF (Europos tyrimų ir plėtros fondo) programos kontekste). |
| --- | --- |

2.10

mano, kad yra svarbu po 2006 m. neprarasti tarpnacionalinio įdirbio užimtumo srityje ir todėl rekomenduoja įtraukti transnacionalinį elementą į Europos Komisijos pasiūlymus, susijusius su ESF programomis, kurios pakeis dabartines programas (taip pat regioninės ETPF (Europos tyrimų ir plėtros fondo) programos kontekste).

Briuselis, 2004 m. birželio 16 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

| 22.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/17

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje

(2004/C 318/05)

REGIONŲ KOMITETAS

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje (COM(2004) 18 galutinis);

Atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2004 m. vasario 23 d. sprendimą šiuo klausimu pasikonsultuoti sutinkamai su Europos Bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmosios pastraipos sąlygomis;

Atsižvelgdamas į Pirmininko 2003 m. birželio 19 d. sprendimą pavesti Ekonominės ir socialinės politikos komisijai pateikti išvadą šiuo klausimu;

| | |
| --- | --- |

Atsižvelgdamas į nuomonės projektą (CdR 97/2004 rev 1), kurį 2004 m. balandžio 30 d. priėmė Ekonominės ir socialinės politikos komisija (pranešėja: p. Irma Pellinen, Haukipudas savivaldos tarybos pirmininkė ir Šiaurės Rytų Botnijos regioninės tarybos narė (FIN/PES)),

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

55-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. birželio 16-17 d. (2004 m. birželio 16 d. sesija) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto pozicija

Regionų komitetas

| 1.1 | sveikina Komisijos komunikatą dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje, kuris ragina geriau pasinaudoti kooperatyvais visoje Europoje, atkreipiant į juos dėmesį ir didinant supratimą apie jų ypatybes. Geresnis suvokimas apie kooperatyvų veikimo principus, tolesnis kooperatyvų teisinės bazės formavimas, kooperatyvų pozicijų ir indėlio išsaugojimas ir gerinimas prisideda prie Bendrijos tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

1.1

sveikina Komisijos komunikatą dėl kooperatinių bendrovių skatinimo Europoje, kuris ragina geriau pasinaudoti kooperatyvais visoje Europoje, atkreipiant į juos dėmesį ir didinant supratimą apie jų ypatybes. Geresnis suvokimas apie kooperatyvų veikimo principus, tolesnis kooperatyvų teisinės bazės formavimas, kooperatyvų pozicijų ir indėlio išsaugojimas ir gerinimas prisideda prie Bendrijos tikslų įgyvendinimo;

| 1.2 | remia Komisijos nuomonę, kad kooperatyvai yra tiek stimulas MVĮ įmonėms imtis bendros veiklos ir gerinti savo rinkos poziciją, tiek priemonė teikti aukštos kokybės paslaugas klientams-nariams, ypač „kaimynystės paslaugas“, tokias kaip sveikatos, socialinės apsaugos ir gerovės paslaugos. Darbuotojų kooperatyvai gali įnešti teigiamą indelį kuriant žinių visuomenę; |
| --- | --- |

1.2

remia Komisijos nuomonę, kad kooperatyvai yra tiek stimulas MVĮ įmonėms imtis bendros veiklos ir gerinti savo rinkos poziciją, tiek priemonė teikti aukštos kokybės paslaugas klientams-nariams, ypač „kaimynystės paslaugas“, tokias kaip sveikatos, socialinės apsaugos ir gerovės paslaugos. Darbuotojų kooperatyvai gali įnešti teigiamą indelį kuriant žinių visuomenę;

| 1.3 | pripažįsta, kad svarbus Komisijos tikslas ieškoti būdų didinti MVĮ pasirengimą ir galimybes naudotis kooperatine įmonių forma kaip priemone plėtoti bendrą verslo veiklą ar kurti verslo įmonių grupes; |
| --- | --- |

1.3

pripažįsta, kad svarbus Komisijos tikslas ieškoti būdų didinti MVĮ pasirengimą ir galimybes naudotis kooperatine įmonių forma kaip priemone plėtoti bendrą verslo veiklą ar kurti verslo įmonių grupes;

| 1.4 | pripažįsta būtinybę organizuoti informacijos mainus, nustatyti geriausią praktiką ir skelbti apie kooperatyvų projektus, susijusius su MVĮ; |
| --- | --- |

1.4

pripažįsta būtinybę organizuoti informacijos mainus, nustatyti geriausią praktiką ir skelbti apie kooperatyvų projektus, susijusius su MVĮ;

| 1.5 | remia pastangas išnagrinėti galimybes gauti tikslesnius statistinius duomenis apie kooperatyvus; |
| --- | --- |

1.5

remia pastangas išnagrinėti galimybes gauti tikslesnius statistinius duomenis apie kooperatyvus;

| 1.6 | akcentuoja, kad kooperatyvams svarbu dalyvauti švietimo, rengimo, nuolatinio mokymosi bei elektroninio mokymosi programose ir skatinti universitetus bei vidurines mokyklas organizuoti kooperatyvų vadovaujančio personalo mokymą; |
| --- | --- |

1.6

akcentuoja, kad kooperatyvams svarbu dalyvauti švietimo, rengimo, nuolatinio mokymosi bei elektroninio mokymosi programose ir skatinti universitetus bei vidurines mokyklas organizuoti kooperatyvų vadovaujančio personalo mokymą;

| 1.7 | mano, kad yra itin svarbu nustatyti ir platinti gerą praktiką paramos verslui viešųjų paslaugų tiekimo kooperatyvams srityje; |
| --- | --- |

1.7

mano, kad yra itin svarbu nustatyti ir platinti gerą praktiką paramos verslui viešųjų paslaugų tiekimo kooperatyvams srityje;

| 1.8 | pabrėžia kooperatyvų finansavimo svarbą. Būtina apsvarstyti galimybes konkrečias nuorodas į kooperatyvus pateikti finansiniuose instrumentuose, kuriuos administruoja Europos investicijų fondas ir kurie šiuo metu yra dalis daugiametės programos, skirtos įmonėms ir verslumui, ypač mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms. Taip pat būtina dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad kooperatyvai turėtų visas galimybes naudotis Bendrijos programomis ir informacija apie programas; |
| --- | --- |

1.8

pabrėžia kooperatyvų finansavimo svarbą. Būtina apsvarstyti galimybes konkrečias nuorodas į kooperatyvus pateikti finansiniuose instrumentuose, kuriuos administruoja Europos investicijų fondas ir kurie šiuo metu yra dalis daugiametės programos, skirtos įmonėms ir verslumui, ypač mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms. Taip pat būtina dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad kooperatyvai turėtų visas galimybes naudotis Bendrijos programomis ir informacija apie programas;

| 1.9 | remia Komisijos ketinimą analizuoti politiką, gerą praktiką ir reglamentus, susijusius su socialinėmis kooperatinėmis įmonėmis; |
| --- | --- |

1.9

remia Komisijos ketinimą analizuoti politiką, gerą praktiką ir reglamentus, susijusius su socialinėmis kooperatinėmis įmonėmis;

| 1.10 | skatina Komisiją rengti diskusijas su valstybėmis narėmis dėl reglamento ir direktyvos dėl Europos kooperatinės bendrovės (EKB) statuto taikymo; |
| --- | --- |

1.10

skatina Komisiją rengti diskusijas su valstybėmis narėmis dėl reglamento ir direktyvos dėl Europos kooperatinės bendrovės (EKB) statuto taikymo;

| 1.11 | remia Komisijos bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis siekiant gerinti kooperatinių bendrovių teisinę bazę; |
| --- | --- |

1.11

remia Komisijos bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis siekiant gerinti kooperatinių bendrovių teisinę bazę;

| 1.12 | stipriai remia pastangas parengti „pavyzdinius įstatymus“ kooperatyvų teisinei bazei; |
| --- | --- |

1.12

stipriai remia pastangas parengti „pavyzdinius įstatymus“ kooperatyvų teisinei bazei;

| 1.13 | mano, kad yra svarbu EKB reglamento peržiūros kontekste apsvarstyti galimybę supaprastinti reglamentą siūlant priimti bendras visoje Europoje galiojančias taisykles, kai tai įmanoma; |
| --- | --- |

1.13

mano, kad yra svarbu EKB reglamento peržiūros kontekste apsvarstyti galimybę supaprastinti reglamentą siūlant priimti bendras visoje Europoje galiojančias taisykles, kai tai įmanoma;

| 1.14 | pabrėžia svarbų kooperatyvų indėlį į naujųjų valstybių narių žemės ūkio plėtrą remiant ūkių bendradarbiavimą produktų pirkimo bei marketingo ir gamybos gerinimo srityje; |
| --- | --- |

1.14

pabrėžia svarbų kooperatyvų indėlį į naujųjų valstybių narių žemės ūkio plėtrą remiant ūkių bendradarbiavimą produktų pirkimo bei marketingo ir gamybos gerinimo srityje;

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas

| 2.1 | ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai įvertinti galimybes įgyvendinti ir paremti suinteresuotų šalių iniciatyvas informuoti valstybės institucijas ir privačius ekonomikos dalyvius apie galimybę naudoti kooperatinę formą kaip būdą kurti verslą ir mažų įmonių grupes; |
| --- | --- |

2.1

ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai įvertinti galimybes įgyvendinti ir paremti suinteresuotų šalių iniciatyvas informuoti valstybės institucijas ir privačius ekonomikos dalyvius apie galimybę naudoti kooperatinę formą kaip būdą kurti verslą ir mažų įmonių grupes;

| 2.2 | mano, kad Komisija turėtų išnagrinėti galimybę organizuoti informacijos ir patirties mainus, nustatyti geriausią praktiką verslo vykdymo per kooperatyvus srityje. Komisija su valstybėmis narėmis ir suinteresuotomis pusėmis taip pat turėtų išnagrinėti poreikį nustatyti gaires nacionalinėms politikoms ir praktikai; |
| --- | --- |

2.2

mano, kad Komisija turėtų išnagrinėti galimybę organizuoti informacijos ir patirties mainus, nustatyti geriausią praktiką verslo vykdymo per kooperatyvus srityje. Komisija su valstybėmis narėmis ir suinteresuotomis pusėmis taip pat turėtų išnagrinėti poreikį nustatyti gaires nacionalinėms politikoms ir praktikai;

| 2.3 | skatina eksperimentus su palydoviniais ir kitais atrankos metodais siekiant kaupti reikiamus statistinius duomenis apie kooperatyvus Europoje; |
| --- | --- |

2.3

skatina eksperimentus su palydoviniais ir kitais atrankos metodais siekiant kaupti reikiamus statistinius duomenis apie kooperatyvus Europoje;

| 2.4 | mano, kad yra svarbu, kad švietimo, rengimo, nuolatinio mokymosi ir elektroninio mokymosi programose būtų atsižvelgiama į kooperatyvų dalyvavimą, ypač kalbant apie tarptautines programas ir specialistų struktūras, kurios suteikia galimybę nustatyti geriausią praktiką inovacinėse srityse; |
| --- | --- |

2.4

mano, kad yra svarbu, kad švietimo, rengimo, nuolatinio mokymosi ir elektroninio mokymosi programose būtų atsižvelgiama į kooperatyvų dalyvavimą, ypač kalbant apie tarptautines programas ir specialistų struktūras, kurios suteikia galimybę nustatyti geriausią praktiką inovacinėse srityse;

| 2.5 | akcentuoja būtinybę nustatyti ir skleisti gerą praktiką paramos verslui viešųjų paslaugų teikimo srityje; |
| --- | --- |

2.5

akcentuoja būtinybę nustatyti ir skleisti gerą praktiką paramos verslui viešųjų paslaugų teikimo srityje;

| 2.6 | mano, kad yra svarbu greitai išnagrinėti galimybę pateikti konkrečią nuorodą į kooperatines įmones finansiniuose instrumentuose, kuriuos administruoja Europos investicijų fondas ir kurie šiuo metu yra dalis daugiametės programos, skirtos įmonėms (ypač mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms) bei verslumui, ir užtikrinti, kad kooperatyvai galėtų dalyvauti kitose Bendrijos programose ir turėtų galimybę naudotis visa su tokiomis programomis susijusia informacija. |
| --- | --- |

2.6

mano, kad yra svarbu greitai išnagrinėti galimybę pateikti konkrečią nuorodą į kooperatines įmones finansiniuose instrumentuose, kuriuos administruoja Europos investicijų fondas ir kurie šiuo metu yra dalis daugiametės programos, skirtos įmonėms (ypač mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms) bei verslumui, ir užtikrinti, kad kooperatyvai galėtų dalyvauti kitose Bendrijos programose ir turėtų galimybę naudotis visa su tokiomis programomis susijusia informacija.

| 2.7 | skatina Komisiją plačiau analizuoti politiką, gerą praktiką ir reglamentus, susijusius su socialinėmis kooperatinėmis įmonėmis Europoje, kooperatyvų socialinį ir užimtumo skatinimo poveikį Europoje ir savo išvadas pateikti Bendrijos institucijoms; |
| --- | --- |

2.7

skatina Komisiją plačiau analizuoti politiką, gerą praktiką ir reglamentus, susijusius su socialinėmis kooperatinėmis įmonėmis Europoje, kooperatyvų socialinį ir užimtumo skatinimo poveikį Europoje ir savo išvadas pateikti Bendrijos institucijoms;

| 2.8 | rekomenduoja, kad Komisija neatidėliojant pradėtų diskusijas su valstybių narių pareigūnais, kurie yra atsakingi už visoje Europoje galiojančių kooperatyvų taisyklių įgyvendinimą. Diskusijos visų pirma turėtų būti sutelktos į tas sritis, kuriose yra reikalingos nacionalinės priemonės ir kur yra taikytini nacionaliniai įstatymai; |
| --- | --- |

2.8

rekomenduoja, kad Komisija neatidėliojant pradėtų diskusijas su valstybių narių pareigūnais, kurie yra atsakingi už visoje Europoje galiojančių kooperatyvų taisyklių įgyvendinimą. Diskusijos visų pirma turėtų būti sutelktos į tas sritis, kuriose yra reikalingos nacionalinės priemonės ir kur yra taikytini nacionaliniai įstatymai;

| 2.9 | pabrėžia poreikį aktyviai bendradarbiauti su valstybinėmis institucijomis, ypač naujosiose valstybėse narėse, siekiant užtikrinti, kad būtų pagerinti su kooperatyvais susiję teisės aktai. Be to, Komisija privalo reikalauti, kad visos valstybės narės informuotų viena kitą ir Komisiją apie bet kokį šioje srityje rengiamą naują teisės aktą ir pateikti atitinkamą informaciją prieš tokio teisės akto priėmimą; |
| --- | --- |

2.9

pabrėžia poreikį aktyviai bendradarbiauti su valstybinėmis institucijomis, ypač naujosiose valstybėse narėse, siekiant užtikrinti, kad būtų pagerinti su kooperatyvais susiję teisės aktai. Be to, Komisija privalo reikalauti, kad visos valstybės narės informuotų viena kitą ir Komisiją apie bet kokį šioje srityje rengiamą naują teisės aktą ir pateikti atitinkamą informaciją prieš tokio teisės akto priėmimą;

| 2.10 | pabrėžia, kad yra svarbus Komisijos pasiryžimas raginti suinteresuotas nacionalines ir Europos organizacijas parengti „pavyzdinius įstatymus“ ir Komisijos noras padėti juos rengti; |
| --- | --- |

2.10

pabrėžia, kad yra svarbus Komisijos pasiryžimas raginti suinteresuotas nacionalines ir Europos organizacijas parengti „pavyzdinius įstatymus“ ir Komisijos noras padėti juos rengti;

| 2.11 | rekomenduoja kad Komisija aktyviai stebėtų, kaip yra taikomas EKB reglamentas ir parengtų registrą sričių, kur yra būtinos pataisos, kad praėjus penkeriems metams po reglamento įsigaliojimo jį būtų galima supaprastinti ir sustiprinti; |
| --- | --- |

2.11

rekomenduoja kad Komisija aktyviai stebėtų, kaip yra taikomas EKB reglamentas ir parengtų registrą sričių, kur yra būtinos pataisos, kad praėjus penkeriems metams po reglamento įsigaliojimo jį būtų galima supaprastinti ir sustiprinti;

| 2.12 | sveikina tai, kad Komisija sieks užtikrinti, kad kooperatyvų ir kitų socialinės ekonomikos įmonių indėlis į žemės ūkio plėtrą būtų panaudojamas per Bendrijos iniciatyvas; |
| --- | --- |

2.12

sveikina tai, kad Komisija sieks užtikrinti, kad kooperatyvų ir kitų socialinės ekonomikos įmonių indėlis į žemės ūkio plėtrą būtų panaudojamas per Bendrijos iniciatyvas;

| 2.13 | pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų išnagrinėti galimybę suteikti mokestines nuolaidas kooperatyvams atsižvelgiant į jų naudingumą regionui ar socialinei sferai konkrečiai ir į tai, ar jie iš esmės laikosi bazinių kooperatyvų principų: demokratijos, narių (darbuotojų ir vartotojų) solidarumo, verslo veiklos tiesioginio valdymo; |
| --- | --- |

2.13

pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų išnagrinėti galimybę suteikti mokestines nuolaidas kooperatyvams atsižvelgiant į jų naudingumą regionui ar socialinei sferai konkrečiai ir į tai, ar jie iš esmės laikosi bazinių kooperatyvų principų: demokratijos, narių (darbuotojų ir vartotojų) solidarumo, verslo veiklos tiesioginio valdymo;

| 2.14 | atkreipia dėmesį į galimybes, kurias siūlo kooperatyvai plėtojant vietines ekonomikas ir naujoviškas įdarbinimo formas vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

2.14

atkreipia dėmesį į galimybes, kurias siūlo kooperatyvai plėtojant vietines ekonomikas ir naujoviškas įdarbinimo formas vietos ir regionų lygiu;

| 2.15 | ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai remti kooperatyvų (ypač prekybos kooperatyvų), kurie užsiimtų nauja žemės ūkio ir kaimo plėtros veikla, tokia kaip ekologinė žemdirbystė, akvakultūra ir kt., steigimąsi. Veiksmai gali apimti mokymą, supaprastinimą, teisines konsultacijas, dalyvių identifikavimą ir kt. |
| --- | --- |

2.15

ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai remti kooperatyvų (ypač prekybos kooperatyvų), kurie užsiimtų nauja žemės ūkio ir kaimo plėtros veikla, tokia kaip ekologinė žemdirbystė, akvakultūra ir kt., steigimąsi. Veiksmai gali apimti mokymą, supaprastinimą, teisines konsultacijas, dalyvių identifikavimą ir kt.

| 2.16 | ragina savivaldas ir regionus geriau atsižvelgti į kooperatinę įmonių formą savo pramonės politikoje; |
| --- | --- |

2.16

ragina savivaldas ir regionus geriau atsižvelgti į kooperatinę įmonių formą savo pramonės politikoje;

| 2.17 | primena, kad kooperatyvai suteikia naujas galimybes gerinti užimtumą, paslaugų teikimą ir ekonomikos atgaivinimą nuošaliuose regionuose, kuriuose juntamas kapitalo trūkumas. |
| --- | --- |

2.17

primena, kad kooperatyvai suteikia naujas galimybes gerinti užimtumą, paslaugų teikimą ir ekonomikos atgaivinimą nuošaliuose regionuose, kuriuose juntamas kapitalo trūkumas.

Briuselis, 2004 m. birželio 16 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

| 22.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/19

---

Regionų komiteto nuomonė dėl: „Pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl galutinės energijos vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų“

(2004/C 318/06)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į „Pasiūlymą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl galutinės energijos vartojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų“, KOM(2003) 739 galutinis – 2003/0300 (COD);

atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 23 d. Tarybos nutarimą pagal Sutarties dėl Europos Bendrijos steigimo 175 straipsnį pateikti jai nuomonę;

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 4 d. Komiteto pirmininko nutarimą pavesti Specialiajai tvarios plėtros komisijai parengti šią nuomonę;

atsižvelgdamas į 2002 m. balandžio 25 d. Tarybos Sprendimą dėl Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo ratifikavimo ir bendru iš to kylančių įsipareigojimų pareiškimu (2002/358/EB) (1);

atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos Sprendimą dėl šiltnamio efekto dujų kontroliavimo sistemos Bendrijoje ir Kioto Protokolo įgyvendinimo (280/2004/EB) (2);

atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvą 96/92/EB dėl bendrųjų elektros vidaus rinkos taisyklių (3);

atsižvelgdamas į 1997 m. rugsėjo 18 d. savo nuomone tema „ Klimato kaita ir energetika“ - CdR 104/1997 fin (4) – ir 2002 m. kovo 14 d. nuomone dėl „Tarybos Sprendimo dėl Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolo ratifikavimo ir bendro iš to kylančių įsipareigojimų pareiškimo“ - CdR 458/2001 fin. (5);

atsižvelgdamas į savo Nuomonę dėl Komisijos komunikato Šeštajai Europos Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programai „Aplinka 2010: mūsų ateitis – mūsų rankose“, Šeštąja aplinkosaugos veiksmų programa ir Europos Parlamento ir Tarybos Nutarimu dėl Europos Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos 2001-2010, KOM (2001) 31 galutinis – CdR 36/2001 fin. (6);

atsižvelgdamas į tai, kad:

| 1. | galutinės energijos panaudojimo efektyvumo didinimas yra prioritetinis Europos Sąjungos tikslas aplinkai išsaugoti ir energijos poreikiui sumažinti ir, kad tolesnis galutinės energijos panaudojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų rinkos vystymas yra labai svarbus siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

1.

galutinės energijos panaudojimo efektyvumo didinimas yra prioritetinis Europos Sąjungos tikslas aplinkai išsaugoti ir energijos poreikiui sumažinti ir, kad tolesnis galutinės energijos panaudojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų rinkos vystymas yra labai svarbus siekiant šio tikslo;

| 2. | Europos regioninės ir vietinės administracijos institucijos jau daugelį metų yra energijos taupymo veiksmų pirmosiose gretose, pavyzdžiui, naudojant regeneruotą energiją ir išbandant naujoviškas energijos sistemas; |
| --- | --- |

2.

Europos regioninės ir vietinės administracijos institucijos jau daugelį metų yra energijos taupymo veiksmų pirmosiose gretose, pavyzdžiui, naudojant regeneruotą energiją ir išbandant naujoviškas energijos sistemas;

| 3. | daugelis vietinių administracijos institucijų Europoje įsipareigojo vykdyti Kioto konvencijos tikslus; |
| --- | --- |

3.

daugelis vietinių administracijos institucijų Europoje įsipareigojo vykdyti Kioto konvencijos tikslus;

| 4. | energijos taupymas visų pirma turi pasiekti piliečių sąmonę, o vietinės ir regioninės administracijos institucijos, kaip arčiausiai piliečių esantis politinis lygmuo, gali įnešti savo indėlį, o tam tikslui Europos Sąjunga turi suteikti reikiamą laisvą erdvę. |
| --- | --- |

4.

energijos taupymas visų pirma turi pasiekti piliečių sąmonę, o vietinės ir regioninės administracijos institucijos, kaip arčiausiai piliečių esantis politinis lygmuo, gali įnešti savo indėlį, o tam tikslui Europos Sąjunga turi suteikti reikiamą laisvą erdvę.

Atsižvelgdamas į savo Nuomonės projektą (CdR 92/2004), kurį Specialioji tvarios plėtros komisija priėmė 2004 m. gegužės 3 d. (pranešėjas: ponas SINNER, Bavarijos laisvosios valstybės Europos reikalų ir regionų ryšių ministras (D, EVP);

savo 55-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. liepos 16-17 d.(2004 m. birželio 17 d. posėdis) priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto nuomonė

Regionų komitetas

| 1.1 | sutikdamas su Europos Bendrijų Komisijos pozicija, yra tos nuomonės, kad efektyvumo didinimas naudojant galutinę energiją, yra svarbus tikslas. Jis sveikina Komisijos ketinimą toliau prisidėti vystant galutinės energijos efektyvumo ir energetikos paslaugų rinką. Taip pat ir Regionų komiteto pozicija yra tokia, jog būtina stiprinti energetikos paslaugų ir energijos efektyvaus naudojimo efektyvumo rinką ir tuo pat metu mažinti teršalų išmetimą ir skatinti tvarią plėtrą; |
| --- | --- |

1.1

sutikdamas su Europos Bendrijų Komisijos pozicija, yra tos nuomonės, kad efektyvumo didinimas naudojant galutinę energiją, yra svarbus tikslas. Jis sveikina Komisijos ketinimą toliau prisidėti vystant galutinės energijos efektyvumo ir energetikos paslaugų rinką. Taip pat ir Regionų komiteto pozicija yra tokia, jog būtina stiprinti energetikos paslaugų ir energijos efektyvaus naudojimo efektyvumo rinką ir tuo pat metu mažinti teršalų išmetimą ir skatinti tvarią plėtrą;

| 1.2 | laiko Direktyvos pasiūlymą iš esmės teisingu bandymu siekiant šių tikslų. |
| --- | --- |

1.2

laiko Direktyvos pasiūlymą iš esmės teisingu bandymu siekiant šių tikslų.

| 1.3 | be apribojimų pasisako už keliamą tikslą apsaugoti klimatą ir laikytis iš to kylančių taupymo įsipareigojimų. Valstybėse narėse, regionuose ir bendruomenėse yra jau daugybė priemonių, kurios tikslingai nukreiptos į šio įsipareigojimo įvykdymą (pasižiūrėkime į Vokietijos Federacinės Respublikos energijos taupymo įstatymą, kurį Vokietijos Bundestagas išleido 2004 m. balandžio 1 d.). Čia jau yra nustatyti siekiai gerinti energijos efektyvumą visose vartojimo srityse; |
| --- | --- |

1.3

be apribojimų pasisako už keliamą tikslą apsaugoti klimatą ir laikytis iš to kylančių taupymo įsipareigojimų. Valstybėse narėse, regionuose ir bendruomenėse yra jau daugybė priemonių, kurios tikslingai nukreiptos į šio įsipareigojimo įvykdymą (pasižiūrėkime į Vokietijos Federacinės Respublikos energijos taupymo įstatymą, kurį Vokietijos Bundestagas išleido 2004 m. balandžio 1 d.). Čia jau yra nustatyti siekiai gerinti energijos efektyvumą visose vartojimo srityse;

| 1.4 | yra tos nuomonės, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonių, taip pat priemonių, skirtų galutinių vartotojų energijos taupymui, įgyvendinimas bei energijos paslaugų teikimas turėtų atitikti į konkurenciją orientuotų rinkų kontekstą; jis taip pat pabrėžtų būtinybę pirmenybę skirti viešųjų paslaugų skatinimui, kad jos ir toliau būtų kokybiškos, saugios ir prieinamos; |
| --- | --- |

1.4

yra tos nuomonės, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonių, taip pat priemonių, skirtų galutinių vartotojų energijos taupymui, įgyvendinimas bei energijos paslaugų teikimas turėtų atitikti į konkurenciją orientuotų rinkų kontekstą; jis taip pat pabrėžtų būtinybę pirmenybę skirti viešųjų paslaugų skatinimui, kad jos ir toliau būtų kokybiškos, saugios ir prieinamos;

| 1.5 | nekelia klausimo, kad tinkamos pagrindinės sąlygos yra reikalingos tam, kad būtų žymiai padidintas galutinio vartotojo energijos vartojimo efektyvumas. Tai geriausiai yra pasiekiama tuomet, kai yra skatinama ir didinama paklausa tinkamai technikai ir metodams. Probleminiu pasirodo pasiūlymas, kuomet vietoj tokio pobūdžio pasiūlai yra įpareigojamos įmonės. Jos tokiu atveju turėtų laikyti atsargoje metodus ir techniką, kurių paklausa naudotis nebūtų priverstas joks pirkėjas, o to pasekmė būtų galutinės kainos padidėjimas pirkėjui; |
| --- | --- |

1.5

nekelia klausimo, kad tinkamos pagrindinės sąlygos yra reikalingos tam, kad būtų žymiai padidintas galutinio vartotojo energijos vartojimo efektyvumas. Tai geriausiai yra pasiekiama tuomet, kai yra skatinama ir didinama paklausa tinkamai technikai ir metodams. Probleminiu pasirodo pasiūlymas, kuomet vietoj tokio pobūdžio pasiūlai yra įpareigojamos įmonės. Jos tokiu atveju turėtų laikyti atsargoje metodus ir techniką, kurių paklausa naudotis nebūtų priverstas joks pirkėjas, o to pasekmė būtų galutinės kainos padidėjimas pirkėjui;

| 1.6 | direktyvos pasiūlymus laiko priešiškais sistemai ten, kur neatkreipiama dėmesio į esmines energetikos vidaus rinkos struktūras. Direktyvos pasiūlyme yra valstybių narių toks įpareigojimas, kad mažmeninės prekybos prekybininkai ir tiekėjai savo klientams visuose galutinio vartojimo sektoriuose energetikos paslaugas ir energijos vartojimo efektyvumo priemones siūlytų iš dalies nemokamai. Tačiau atviroje rinkoje tokia pasiūla vargiai ar gali būti valdoma. Be to, rinkos dalyviai, kaip nevaržomos energijos tiekimo įmonės ir naujai į rinką išsiveržę energetikos prekybininkai, yra per daug skirtingi, kad juos būtų galima priversti paklusti vienodiems ar panašiems reglamentavimo bandymams; |
| --- | --- |

1.6

direktyvos pasiūlymus laiko priešiškais sistemai ten, kur neatkreipiama dėmesio į esmines energetikos vidaus rinkos struktūras. Direktyvos pasiūlyme yra valstybių narių toks įpareigojimas, kad mažmeninės prekybos prekybininkai ir tiekėjai savo klientams visuose galutinio vartojimo sektoriuose energetikos paslaugas ir energijos vartojimo efektyvumo priemones siūlytų iš dalies nemokamai. Tačiau atviroje rinkoje tokia pasiūla vargiai ar gali būti valdoma. Be to, rinkos dalyviai, kaip nevaržomos energijos tiekimo įmonės ir naujai į rinką išsiveržę energetikos prekybininkai, yra per daug skirtingi, kad juos būtų galima priversti paklusti vienodiems ar panašiems reglamentavimo bandymams;

| 1.7 | tinklus eksploatuojančių įmonių įpareigojimą siūlyti ir tiekti galutiniam vartotojui energetines paslaugas traktuoja kaip nusižengimą vidaus rinkos direktyvai; |
| --- | --- |

1.7

tinklus eksploatuojančių įmonių įpareigojimą siūlyti ir tiekti galutiniam vartotojui energetines paslaugas traktuoja kaip nusižengimą vidaus rinkos direktyvai;

| 1.8 | naujų institucinių struktūrų kūrimą su numatytomis, daug sąnaudų reikalaujančiais priežiūros ir kontrolės įsipareigojimais laiko tik sąlyginai tinkamais tam, kad būtų padidintas galutinės energijos suvartojimo efektyvumas ir paspartintas galutinės energijos efektyvumo ir energetinių paslaugų rinkos vystymasis. Valstybėms narėms reikėtų leisti šiems tikslams įgyvendinti naudoti esamas institucijas. Pagal Direktyvos pasiūlymą energetikos taupymui skirtų priemonių kaštai „turėtų“ neviršyti jų naudingumo vertės. Kadangi nėra aišku, kaip turi būti atlikta kaštų ir naudos analizė, tai šis įpareigojimas yra tik programinė nuostata, neturinti prakatinės reikšmės, o tik pasekmę, kad kaštai gali vystytis visiškai neadekvačiai naudingumui. Gali atsitikti, kad pagal Direktyvos pasiūlymo 10 b. str. tam tikrų kaštų galimas perkėlimas per paskirstymo tarifus užgrius galutinio vartotojo pečius; |
| --- | --- |

1.8

naujų institucinių struktūrų kūrimą su numatytomis, daug sąnaudų reikalaujančiais priežiūros ir kontrolės įsipareigojimais laiko tik sąlyginai tinkamais tam, kad būtų padidintas galutinės energijos suvartojimo efektyvumas ir paspartintas galutinės energijos efektyvumo ir energetinių paslaugų rinkos vystymasis. Valstybėms narėms reikėtų leisti šiems tikslams įgyvendinti naudoti esamas institucijas. Pagal Direktyvos pasiūlymą energetikos taupymui skirtų priemonių kaštai „turėtų“ neviršyti jų naudingumo vertės. Kadangi nėra aišku, kaip turi būti atlikta kaštų ir naudos analizė, tai šis įpareigojimas yra tik programinė nuostata, neturinti prakatinės reikšmės, o tik pasekmę, kad kaštai gali vystytis visiškai neadekvačiai naudingumui. Gali atsitikti, kad pagal Direktyvos pasiūlymo 10 b. str. tam tikrų kaštų galimas perkėlimas per paskirstymo tarifus užgrius galutinio vartotojo pečius;

| 1.9 | reikalauja, kad vienodo, 1 % padidinto efektyvumo dydžio nustatymas visoms valstybėms narėms neturi iškreipti konkurencijos, kadangi tos valstybės narės, kurios jau yra pasiekusios didelių veiksmingumo rodiklių, dar geresnių rodiklių galėtų pasiekti tik už palyginus didelę kainą. Būtina garantuoti, kad bus reikiamai atsižvelgta į valstybių narių praeityje dėtas pastangas. Į pasiūlymo I priede numatytas energijos taupymo priemones, kurias valstybės narės taiko nuo 1991 m., turi būti atsižvelgta taip, kad nebūtų iškreipta konkurencija; be to, RK atmeta pasiūlymą uždėti neproporcingą naštą valdžios institucijoms ir prašo taikyti vienodą požiūrį į valstybinį ir privatų sektorius; |
| --- | --- |

1.9

reikalauja, kad vienodo, 1 % padidinto efektyvumo dydžio nustatymas visoms valstybėms narėms neturi iškreipti konkurencijos, kadangi tos valstybės narės, kurios jau yra pasiekusios didelių veiksmingumo rodiklių, dar geresnių rodiklių galėtų pasiekti tik už palyginus didelę kainą. Būtina garantuoti, kad bus reikiamai atsižvelgta į valstybių narių praeityje dėtas pastangas. Į pasiūlymo I priede numatytas energijos taupymo priemones, kurias valstybės narės taiko nuo 1991 m., turi būti atsižvelgta taip, kad nebūtų iškreipta konkurencija; be to, RK atmeta pasiūlymą uždėti neproporcingą naštą valdžios institucijoms ir prašo taikyti vienodą požiūrį į valstybinį ir privatų sektorius;

| 1.10 | įžvelgia numatytose priemonėse - tokiose, kaip pvz., vieningas tikslas taupyti, naujos kontroliuojančios biurokratijos ir energetinių paslaugų priverstinių rinkų kūrimą, o savo apimtimi ir intensyvumu labai toli siekiantį kišimąsi į valstybių narių energetikos politiką.. |
| --- | --- |

1.10

įžvelgia numatytose priemonėse - tokiose, kaip pvz., vieningas tikslas taupyti, naujos kontroliuojančios biurokratijos ir energetinių paslaugų priverstinių rinkų kūrimą, o savo apimtimi ir intensyvumu labai toli siekiantį kišimąsi į valstybių narių energetikos politiką..

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas

| 2.1 | ragina Komisiją, atsižvelgiant į labai sveikintiną tikslo iškėlimą įstatymo pasiūlyme, parengti kai kuriuos esminius Direktyvos pasiūlymo punktus naujai. Perdarymo tikslas turėtų būti pirmiausia tai, jog būtina ir toliau vystyti bei stiprinti energetinių paslaugų paklausą pasitelkiant informaciją, konsultavimą ir skatinimą; todėl siūlo Europos mastu surengti informavimo kampaniją, kuri suteiktų daugiau žinių apie teigiamą energijos taupymo įtaką aplinkai; |
| --- | --- |

2.1

ragina Komisiją, atsižvelgiant į labai sveikintiną tikslo iškėlimą įstatymo pasiūlyme, parengti kai kuriuos esminius Direktyvos pasiūlymo punktus naujai. Perdarymo tikslas turėtų būti pirmiausia tai, jog būtina ir toliau vystyti bei stiprinti energetinių paslaugų paklausą pasitelkiant informaciją, konsultavimą ir skatinimą; todėl siūlo Europos mastu surengti informavimo kampaniją, kuri suteiktų daugiau žinių apie teigiamą energijos taupymo įtaką aplinkai;

| 2.2 | prašo Komisiją, laikytis subsidiarumo principo, kad ir ateityje valstybėms narėms, regionams ir administracinėms bendruomenėms būtų palikta rūpintis energetikos paslaugų teikėjų kvalifikacija, sertifikavimu ar akreditavimu, energetikos audito sistemos ir energetikos paslaugų rinkos priežiūra, leista sudarinėti energijos vartojimo efektyvumo programas ir kurti viešai kontroliuojamas finansavimo galimybes; |
| --- | --- |

2.2

prašo Komisiją, laikytis subsidiarumo principo, kad ir ateityje valstybėms narėms, regionams ir administracinėms bendruomenėms būtų palikta rūpintis energetikos paslaugų teikėjų kvalifikacija, sertifikavimu ar akreditavimu, energetikos audito sistemos ir energetikos paslaugų rinkos priežiūra, leista sudarinėti energijos vartojimo efektyvumo programas ir kurti viešai kontroliuojamas finansavimo galimybes;

| 2.3 | siūlo apriboti nuostatų detalizavimą tiek, kad jis atitiktų Komisijos interesą mažinti valstybės reguliavimą, biurokratiją ir supaprastinti procedūras; |
| --- | --- |

2.3

siūlo apriboti nuostatų detalizavimą tiek, kad jis atitiktų Komisijos interesą mažinti valstybės reguliavimą, biurokratiją ir supaprastinti procedūras;

| 2.4 | prašo Komisijos, siekiant energijos taupymo tikslo, neuždėti neproporcingos naštos valstybiniam sektoriui. Tiek valstybinis, tiek privatus sektoriai turi būti lygiai atsakingi už tai, kad būtų pasiektas bendras energijos efektyvumo didinimo tikslas; |
| --- | --- |

2.4

prašo Komisijos, siekiant energijos taupymo tikslo, neuždėti neproporcingos naštos valstybiniam sektoriui. Tiek valstybinis, tiek privatus sektoriai turi būti lygiai atsakingi už tai, kad būtų pasiektas bendras energijos efektyvumo didinimo tikslas;

| 2.5. | atkreipia dėmesį į tai, kad Direktyvos pasiūlyme numatytų įsipareigojimų laikymuisi reikės imtis kontroliavimo priemonių, surinkti duomenis ir parengti Komisijai ataskaitas. Tam darbui prireiktų personalo, kurio iki šiol nereikėjo tiek viešojoje administracijoje, tiek ir įmonėse, pvz., svarbių duomenų surinkimui iš galutinių vartotojų (pvz., apie skystą kurą) ir tų žinių perdavimui, o taip pat ir energetinių paslaugų distribucijai. Tai turi būti suplanuota ir į tai turi būti atsižvelgta įstatymų leidyboje; |
| --- | --- |

2.5.

atkreipia dėmesį į tai, kad Direktyvos pasiūlyme numatytų įsipareigojimų laikymuisi reikės imtis kontroliavimo priemonių, surinkti duomenis ir parengti Komisijai ataskaitas. Tam darbui prireiktų personalo, kurio iki šiol nereikėjo tiek viešojoje administracijoje, tiek ir įmonėse, pvz., svarbių duomenų surinkimui iš galutinių vartotojų (pvz., apie skystą kurą) ir tų žinių perdavimui, o taip pat ir energetinių paslaugų distribucijai. Tai turi būti suplanuota ir į tai turi būti atsižvelgta įstatymų leidyboje;

| 2.6 | primena Komisijai apie reikalingumą, pilnai suderinti naują Direktyvos pasiūlymą su visų įstatyminių reglamentų energetikos srityje – ypač energetikos vidaus rinkos direktyvos - keliamais tikslais. |
| --- | --- |

2.6

primena Komisijai apie reikalingumą, pilnai suderinti naują Direktyvos pasiūlymą su visų įstatyminių reglamentų energetikos srityje – ypač energetikos vidaus rinkos direktyvos - keliamais tikslais.

Briuselis, 2004 m. birželio 17 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL L 130, 2002 5 15, p. 1

1

(2)  OL L 49, 2004 2 19, p. 1

2

(3)  OL L 27, 1997 1 30, p. 20

3

(4)  OL C 379, 1997 12 15, 11, p. 1

4

(5)  OL C 192, 2002 8 12, 59, p. 1

5

(6)  OL C 357, 2001 12 14, p. 44

6

---

| 22.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/22

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl elektroninės Vyriausybės vaidmens Europos ateičiai

(2004/C 318/07)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Elektroninės Vyriausybės vaidmens Europos ateičiai (KOM(2003) 567 galutinis),

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 26 d. Europos Komisijos sprendimą konsultuoti ją šiuo klausimu, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąja pastraipa,

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 6 d. pirmininko sprendimą pavesti Kultūros ir švietimo komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į 2003 m. liepos 8 d. Kome (Italija) vykusios Konferencijos dėl elektroninės Vyriausybės metu priimtą ministrų deklaraciją,

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl dokumento „Elektroninė Europa 2005: informacinė visuomenė visiems“ (CdR 136/2002 fin) (1),

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl dokumento „Paneuropinių suderintų elektroninės Vyriausybės paslaugų teikimas“ viešojo administravimo sektoriui, verslui ir piliečiams (IDABC) (CdR 247/2003 fin) (2),

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl dokumento „Elektroninė Europa 2002: ES struktūros sukūrimas viešojo sektoriaus informacijos panaudojimui“ (CdR 134/2002 fin) (3),

atsižvelgdamas į Švietimo ir kultūros komisijos nuomonės projektą (CdR 392/2003 Rev.2), priimtą 2004 m. balandžio 5 d. (Pranešėjas: p.Keith Brown, Klakmananšyro (Škotija) Tarybos narys, Škotija, UK/EA),

Kadangi:

| 1) | elektroninė Vyriausybė ne tik prisideda prie viešojo administravimo efektyvumo, bet ir demokratijos skatinimo gerinant valdymą ir piliečių dalyvavimą viešajame gyvenime, |
| --- | --- |

1)

elektroninė Vyriausybė ne tik prisideda prie viešojo administravimo efektyvumo, bet ir demokratijos skatinimo gerinant valdymą ir piliečių dalyvavimą viešajame gyvenime,

| 2) | egzistuoja poreikis užtikrinti aukščiausio politinio lygio įsipareigojimą parengti elektroninės Vyriausybės struktūras bei paslaugas ir užtikrinti, kad dauguma teisinių barjerų būtų ne Europos lygiu, o nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu, |
| --- | --- |

2)

egzistuoja poreikis užtikrinti aukščiausio politinio lygio įsipareigojimą parengti elektroninės Vyriausybės struktūras bei paslaugas ir užtikrinti, kad dauguma teisinių barjerų būtų ne Europos lygiu, o nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu,

| 3) | dėl skirtingų dabartinių ir būsimų šalių narių tradicijų ir teisinės bazės sudėtinga apibrėžti bendrus standartus dėl viešųjų paslaugų teikimo, |
| --- | --- |

3)

dėl skirtingų dabartinių ir būsimų šalių narių tradicijų ir teisinės bazės sudėtinga apibrėžti bendrus standartus dėl viešųjų paslaugų teikimo,

55-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. birželio 16-17 d. (2004 m. birželio 16 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto pozicija

Regionų komitetas

| 1.1 | pritaria tam, kad Komisija didelę reikšmę teikia elektroninės Vyriausybės vaidmeniui siekiant Lisabonos tikslų įgyvendinimo, ir ypatingai akcentuoja regioninių ir vietos valdžios organų vaidmenį bei indėlį skatinant ir panaudojant elektroninės Vyriausybės potencialą, atsižvelgiant į paslaugų ir reglamentavimo apimtį ir svarbą tiek piliečiams, tiek verslui; |
| --- | --- |

1.1

pritaria tam, kad Komisija didelę reikšmę teikia elektroninės Vyriausybės vaidmeniui siekiant Lisabonos tikslų įgyvendinimo, ir ypatingai akcentuoja regioninių ir vietos valdžios organų vaidmenį bei indėlį skatinant ir panaudojant elektroninės Vyriausybės potencialą, atsižvelgiant į paslaugų ir reglamentavimo apimtį ir svarbą tiek piliečiams, tiek verslui;

| 1.2 | pabrėžia, kad vietos ir regioniniai valdžios organai palaiko glaudžius kontaktus su vietos bendruomenėmis, o tai leidžia sparčiai diegti inovacijas, sužinoti paslaugų poreikius ir pažinti vartotojus (o tai turi itin didelę reikšmę) bei užmegzti tiesioginius kontaktus individualiu ir bendruomenės lygiu; tai vietos ir regioniniams valdžios organams suteikia galimybę skatinti naujų įgūdžių įgijimą ir daryti įtaką elgsenos pokyčiams, kurie yra reikalingi norint užtikrinti, kad elektroninė Vyriausybė taptų tikrove; |
| --- | --- |

1.2

pabrėžia, kad vietos ir regioniniai valdžios organai palaiko glaudžius kontaktus su vietos bendruomenėmis, o tai leidžia sparčiai diegti inovacijas, sužinoti paslaugų poreikius ir pažinti vartotojus (o tai turi itin didelę reikšmę) bei užmegzti tiesioginius kontaktus individualiu ir bendruomenės lygiu; tai vietos ir regioniniams valdžios organams suteikia galimybę skatinti naujų įgūdžių įgijimą ir daryti įtaką elgsenos pokyčiams, kurie yra reikalingi norint užtikrinti, kad elektroninė Vyriausybė taptų tikrove;

| 1.3 | pritaria apibrėžimui, pasak kurio elektroninė Vyriausybė iš esmės yra IKT naudojimo ir organizacinių pokyčių derinys ir naujų įgūdžių ugdymas vyriausybės ir administracijos srityse; |
| --- | --- |

1.3

pritaria apibrėžimui, pasak kurio elektroninė Vyriausybė iš esmės yra IKT naudojimo ir organizacinių pokyčių derinys ir naujų įgūdžių ugdymas vyriausybės ir administracijos srityse;

| 1.4 | akcentuoja, kaip svarbu kurti ir investuoti į mokymo ir plėtros galimybes siekiant užtikrinti kiek galima platesnes galimybes žmonėms dalyvauti plėtojant elektroninę Vyriausybę; |
| --- | --- |

1.4

akcentuoja, kaip svarbu kurti ir investuoti į mokymo ir plėtros galimybes siekiant užtikrinti kiek galima platesnes galimybes žmonėms dalyvauti plėtojant elektroninę Vyriausybę;

| 1.5 | pabrėžia, kad elektroninės Vyriausybės vertė išryškės transformuojant viešųjų paslaugų teikimą ir gerinant piliečių dalyvavimą demokratiniuose procesuose ir viešosios politikos rengimo veikloje, kitaip tariant – išsamios valdymo paslaugų teikimo ir sąveikos su piliečiais modernizavimo procese; |
| --- | --- |

1.5

pabrėžia, kad elektroninės Vyriausybės vertė išryškės transformuojant viešųjų paslaugų teikimą ir gerinant piliečių dalyvavimą demokratiniuose procesuose ir viešosios politikos rengimo veikloje, kitaip tariant – išsamios valdymo paslaugų teikimo ir sąveikos su piliečiais modernizavimo procese;

| 1.6 | perspėja, kad tokie pertvarkymai visais valdžios lygiai nėra pigūs ir kad tam reiks pastoviai skirti didelius išteklius, pereinamuoju laikotarpiu išsaugant egzistuojančias sistemas. Tai yra išskirtinis reikalavimas vyriausybėms, veikiančioms nekomercinėje aplinkoje; |
| --- | --- |

1.6

perspėja, kad tokie pertvarkymai visais valdžios lygiai nėra pigūs ir kad tam reiks pastoviai skirti didelius išteklius, pereinamuoju laikotarpiu išsaugant egzistuojančias sistemas. Tai yra išskirtinis reikalavimas vyriausybėms, veikiančioms nekomercinėje aplinkoje;

| 1.7 | atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant kuo geresnio prisitaikymo ir interaktyvumo, būtinas perėjimas prie plačiajuostės sistemos, todėl sveikina Komisijos raginimą sujungti visas viešojo administravimo įstaigas iki 2005 m. ir mano, kad finansinė parama yra reikalinga finansuoti tokį pertvarkymą, ypač tose srityse, kur standartinis prieigos lygis yra mažas ir jos plėtra yra sąlygiškai lėta; |
| --- | --- |

1.7

atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant kuo geresnio prisitaikymo ir interaktyvumo, būtinas perėjimas prie plačiajuostės sistemos, todėl sveikina Komisijos raginimą sujungti visas viešojo administravimo įstaigas iki 2005 m. ir mano, kad finansinė parama yra reikalinga finansuoti tokį pertvarkymą, ypač tose srityse, kur standartinis prieigos lygis yra mažas ir jos plėtra yra sąlygiškai lėta;

| 1.8 | vertina tai, kad Komunikate atskiriamas elektroninis Valdymas ir elektroninė Vyriausybė, ir mano, kad platesnė elektroninio Valdymo koncepcija, apimanti svarbiausias socialines paslaugas, yra labai aktuali vietos ir regioninių valdžios organų interesams; |
| --- | --- |

1.8

vertina tai, kad Komunikate atskiriamas elektroninis Valdymas ir elektroninė Vyriausybė, ir mano, kad platesnė elektroninio Valdymo koncepcija, apimanti svarbiausias socialines paslaugas, yra labai aktuali vietos ir regioninių valdžios organų interesams;

| 1.9 | sveikina tai, kad yra taikoma bendra tyrimų standartų struktūra, siekiant užtikrinti, kad visų reikšmingų programų ir projektų kokybiniai bei kiekybiniai įvertinimai būtų publikuoti, tuo būdu pasidalinant tiek sektinais sėkmingais pavyzdžiais, tiek pateikiant atvirą nesėkmių analizę mokymo ir veiklos gerinimo tikslais; |
| --- | --- |

1.9

sveikina tai, kad yra taikoma bendra tyrimų standartų struktūra, siekiant užtikrinti, kad visų reikšmingų programų ir projektų kokybiniai bei kiekybiniai įvertinimai būtų publikuoti, tuo būdu pasidalinant tiek sektinais sėkmingais pavyzdžiais, tiek pateikiant atvirą nesėkmių analizę mokymo ir veiklos gerinimo tikslais;

| 1.10 | mano, kad norint pasinaudoti inovacijomis, išvengti atsilikimo, perduoti egzistuojančią bei būsimą gerą veiklos praktiką ir užtikrinti geriausią valstybinio finansavimo panaudojimą, būtina formuoti partnerystės ryšius, kurti konsorciumus ir plėsti bendras įmones tarp valstybinių agentūrų ir, kai tai įmanoma, – privačių organizacijų, tiek nacionaliniu, tiek ES lygiu; |
| --- | --- |

1.10

mano, kad norint pasinaudoti inovacijomis, išvengti atsilikimo, perduoti egzistuojančią bei būsimą gerą veiklos praktiką ir užtikrinti geriausią valstybinio finansavimo panaudojimą, būtina formuoti partnerystės ryšius, kurti konsorciumus ir plėsti bendras įmones tarp valstybinių agentūrų ir, kai tai įmanoma, – privačių organizacijų, tiek nacionaliniu, tiek ES lygiu;

| 1.11 | pripažįsta elektroninės Vyriausybės potencialą siekiant išsaugoti ir skatinti kultūrinę įvairovę ir skatinti lygias galimybes naudotis paslaugomis, taip pat elektroninės Vyriausybės indėlį į politiką ir veiklą įvairių regionų grupių atžvilgiu, ir šia prasme pripažįsta unikalų vaidmenį, kurį vaidina vietos ir regioniniai valdžios organai; dėl visų aukščiau išvardintų priežasčių kokybiški tyrimai yra itin svarbūs siekiant formuoti platesnio piliečių dalyvavimo praktiką; |
| --- | --- |

1.11

pripažįsta elektroninės Vyriausybės potencialą siekiant išsaugoti ir skatinti kultūrinę įvairovę ir skatinti lygias galimybes naudotis paslaugomis, taip pat elektroninės Vyriausybės indėlį į politiką ir veiklą įvairių regionų grupių atžvilgiu, ir šia prasme pripažįsta unikalų vaidmenį, kurį vaidina vietos ir regioniniai valdžios organai; dėl visų aukščiau išvardintų priežasčių kokybiški tyrimai yra itin svarbūs siekiant formuoti platesnio piliečių dalyvavimo praktiką;

| 1.12 | suvokia, kokios svarbios yra privatumą ir saugumą stiprinančios technologijos, siekiant užtikrinti paslaugų vartotojų pasitikėjimą, tačiau mano, kad tai būtina suderinti su poreikiu vengti programinių protokolų, kurie nepagrįstai apribotų elektroninį informacijos, susijusios su konkrečiais asmenimis, perdavimą; |
| --- | --- |

1.12

suvokia, kokios svarbios yra privatumą ir saugumą stiprinančios technologijos, siekiant užtikrinti paslaugų vartotojų pasitikėjimą, tačiau mano, kad tai būtina suderinti su poreikiu vengti programinių protokolų, kurie nepagrįstai apribotų elektroninį informacijos, susijusios su konkrečiais asmenimis, perdavimą;

| 1.13 | pastebi, kad šis Komunikatas yra dalis modernizacinių naujovių, dėl kurių bendro poveikio gali iš esmės į gerąją pusę pasikeisti piliečių sąveika su valdžios organais socialinės darnos prasme, tačiau nepaisant to mano, kad egzistuoja potencialūs pavojai socialinei sanglaudai dėl izoliacijos, kurią gali nulemti žmogiškosios sąveikos sumažėjimas, kurio būtina vengti. |
| --- | --- |

1.13

pastebi, kad šis Komunikatas yra dalis modernizacinių naujovių, dėl kurių bendro poveikio gali iš esmės į gerąją pusę pasikeisti piliečių sąveika su valdžios organais socialinės darnos prasme, tačiau nepaisant to mano, kad egzistuoja potencialūs pavojai socialinei sanglaudai dėl izoliacijos, kurią gali nulemti žmogiškosios sąveikos sumažėjimas, kurio būtina vengti.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas

| 2.1 | rekomenduoja, kad skatindama elektroninę Vyriausybę Europos Komisija prioritetą teiktų bendrų standartų, informacijos mainų struktūrų ir efektyvaus suderinamumo užtikrinimui, skatintų žinias apie paneuropines paslaugas ir prisidėtų lengvinant visų ES piliečių galimybes naudotis informacija apie nacionalines ir regionines paslaugas. Pirmenybė taip pat turi būti teikiama visų sandorių ir duomenų saugumui. Viešasis pasitikėjimas ir vartojimas yra tiesiogiai susiję su saugumo klausimais; |
| --- | --- |

2.1

rekomenduoja, kad skatindama elektroninę Vyriausybę Europos Komisija prioritetą teiktų bendrų standartų, informacijos mainų struktūrų ir efektyvaus suderinamumo užtikrinimui, skatintų žinias apie paneuropines paslaugas ir prisidėtų lengvinant visų ES piliečių galimybes naudotis informacija apie nacionalines ir regionines paslaugas. Pirmenybė taip pat turi būti teikiama visų sandorių ir duomenų saugumui. Viešasis pasitikėjimas ir vartojimas yra tiesiogiai susiję su saugumo klausimais;

| 2.1 a) | rekomenduoja Europos Komisijai sustiprinti pastangas efektyviau koordinuojant programų priemones elektroninės vyriausybės srityje (ypač IDA, eTEN 6-osios pagrindinės programos eGOV tyrimus), tam kad būtų optimaliai naudojami Europos Sąjungos skirti resursai elektroninės vyriausybės kūrimui; |
| --- | --- |

2.1 a)

rekomenduoja Europos Komisijai sustiprinti pastangas efektyviau koordinuojant programų priemones elektroninės vyriausybės srityje (ypač IDA, eTEN 6-osios pagrindinės programos eGOV tyrimus), tam kad būtų optimaliai naudojami Europos Sąjungos skirti resursai elektroninės vyriausybės kūrimui;

| 2.1 b) | rekomenduoja Europos Komisijai elektroninės vyriausybės programų priemones sustiprinti vietiniu ir regioniniu lygmeniu; |
| --- | --- |

2.1 b)

rekomenduoja Europos Komisijai elektroninės vyriausybės programų priemones sustiprinti vietiniu ir regioniniu lygmeniu;

| 2.2 | rekomenduoja, kad vyriausybių ir ES struktūrinio fondo asignacijos būtų numatytos plačiajuostės technologijos užtikrinimui tose teritorijose, kur ji galbūt komerciškai nepasiteisintų, tuo būdu užtikrinant, kad elektroninė Vyriausybė būtų prieinama visose Europos Sąjungos teritorijose, dėmesį sutelkiant į tas teritorijas, kur prieigos lygis yra mažas ir jos plėtra yra sąlygiškai lėta. Nustatant lėšas turėtų būti atsižvelgiama į ypatingus regionų bruožus, pirmiausiai į jų geografinę padėtį ir gyventojų skaičių, kurie yra svarbūs infrastruktūrų, užtikrinančių priėjimą visoje srityje, kūrimui; |
| --- | --- |

2.2

rekomenduoja, kad vyriausybių ir ES struktūrinio fondo asignacijos būtų numatytos plačiajuostės technologijos užtikrinimui tose teritorijose, kur ji galbūt komerciškai nepasiteisintų, tuo būdu užtikrinant, kad elektroninė Vyriausybė būtų prieinama visose Europos Sąjungos teritorijose, dėmesį sutelkiant į tas teritorijas, kur prieigos lygis yra mažas ir jos plėtra yra sąlygiškai lėta. Nustatant lėšas turėtų būti atsižvelgiama į ypatingus regionų bruožus, pirmiausiai į jų geografinę padėtį ir gyventojų skaičių, kurie yra svarbūs infrastruktūrų, užtikrinančių priėjimą visoje srityje, kūrimui;

| 2.3 | reikalauja, kad bent jau pereinamajame laikotarpyje būtų pasiūlomi elektroninės vyriausybės prieigos mokymo kursai ir tinkamos formos neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms ir asmenims, turintiems žemą išsilavinimo lygį. tam kad būtų remiama elektroninė integracija ir išvengiama bet kokios diskriminacijos; |
| --- | --- |

2.3

reikalauja, kad bent jau pereinamajame laikotarpyje būtų pasiūlomi elektroninės vyriausybės prieigos mokymo kursai ir tinkamos formos neįgaliesiems, vyresnio amžiaus žmonėms ir asmenims, turintiems žemą išsilavinimo lygį. tam kad būtų remiama elektroninė integracija ir išvengiama bet kokios diskriminacijos;

| 2.4 | pritaria pastabai, kad interneto paslaugų suteikimas negarantuoja, kad jomis bus naudojamasi, ir aktyviai pasisako už tai, kad būtų atliekami paklausos atveju – privalumų ir kliūčių (tiek paslaugų tipo, tiek prieigos metodo prasme) tyrimai, o pasiūlos atveju – inovacijų tyrimai, siekiant nustatyti kanalus, kurie patrauktų plačiausią vartotojų spektrą skirtingose geografinėse vietovėse ir skirtingose amžiaus, lyties bei socialinėse-ekonominėse grupėse; |
| --- | --- |

2.4

pritaria pastabai, kad interneto paslaugų suteikimas negarantuoja, kad jomis bus naudojamasi, ir aktyviai pasisako už tai, kad būtų atliekami paklausos atveju – privalumų ir kliūčių (tiek paslaugų tipo, tiek prieigos metodo prasme) tyrimai, o pasiūlos atveju – inovacijų tyrimai, siekiant nustatyti kanalus, kurie patrauktų plačiausią vartotojų spektrą skirtingose geografinėse vietovėse ir skirtingose amžiaus, lyties bei socialinėse-ekonominėse grupėse;

| 2.5 | pabrėžia, kad norint pagerinti įprastomis priemonėmis gaunamų viešųjų paslaugų kokybę ir produktyvumą reikia naudoti informacinių technologijų galimybes; |
| --- | --- |

2.5

pabrėžia, kad norint pagerinti įprastomis priemonėmis gaunamų viešųjų paslaugų kokybę ir produktyvumą reikia naudoti informacinių technologijų galimybes;

| 2.6 | rekomenduoja priimti protokolą apie tai, kad elektroninės Vyriausybės programos ir projektai, kuriems skiriamas valstybės finansavimas, pateiktų informaciją apie rezultatus ir atsiskaitytų apie naudą, gautą iš iniciatyvos, taip pat apie pamokas ateičiai; |
| --- | --- |

2.6

rekomenduoja priimti protokolą apie tai, kad elektroninės Vyriausybės programos ir projektai, kuriems skiriamas valstybės finansavimas, pateiktų informaciją apie rezultatus ir atsiskaitytų apie naudą, gautą iš iniciatyvos, taip pat apie pamokas ateičiai;

| 2.7 | ragina Komisiją, kad ši skatintų paramą vietos ir regioniniams valdžios organams, reikalingą norint teikti elektroninės Vyriausybės paslaugas įvairiomis kalbomis, ypatingą dėmesį skiriant regioninėms ir mažiau vartojamoms kalboms; |
| --- | --- |

2.7

ragina Komisiją, kad ši skatintų paramą vietos ir regioniniams valdžios organams, reikalingą norint teikti elektroninės Vyriausybės paslaugas įvairiomis kalbomis, ypatingą dėmesį skiriant regioninėms ir mažiau vartojamoms kalboms;

| 2.8 | pripažįsta, kad yra sudėtinga įvertinti plataus masto iniciatyvas naujose veiklose srityse, tačiau ragina apibrėžti aiškius tikslus veiklos pradžioje ir atlikti visapusišką atvirą ir kritišką rezultatų (tiek sėkmių, tiek nesėkmių) įvertinimą tolesnio tobulinimo tikslais pagal tokius kriterijus kaip aktualumas, efektyvumas, našumas ir funkcionalumas. |
| --- | --- |

2.8

pripažįsta, kad yra sudėtinga įvertinti plataus masto iniciatyvas naujose veiklose srityse, tačiau ragina apibrėžti aiškius tikslus veiklos pradžioje ir atlikti visapusišką atvirą ir kritišką rezultatų (tiek sėkmių, tiek nesėkmių) įvertinimą tolesnio tobulinimo tikslais pagal tokius kriterijus kaip aktualumas, efektyvumas, našumas ir funkcionalumas.

Briuselis, 2004 m. birželio 16 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 128, 2003 5 29, p. 14

1

(2)  OL C 73, 2004 3 23, p. 72

2

(3)  OL C 73, 2003 3 26, p. 38

3

---

| 22.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/24

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl nepageidaujamos masinės reklamos (NMR)

(2004/C 318/08)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl nepageidaujamos masinės reklamos (KOM(2004) 28 galutinis)

Atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2004 m. sausio 22 d. sprendimą šiuo klausimu pasikonsultuoti sutinkamai su Europos Bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmosios pastraipos sąlygomis;

Atsižvelgdamas į Pirmininko 2003 m. balandžio 5 d. sprendimą pavesti Kultūros ir švietimo komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl dokumento „Daugiametis Bendrijos veiksmų planas, skirtas skatinti saugesnį naudojimąsi internetu kovojant su neteisėtu ir žalingu turiniu globaliniuose tinkluose, tęsinio“ ir į Pasiūlymą pataisyti sprendimą Nr. 276/1999/EB, kuriuo priimtas daugiametis Bendrijos veiksmų planas skatinti saugesnį naudojimąsi internetu kovojant su neteisėtu ir žalingu turiniu globaliniuose tinkluose (CdR 140/2002 fin) (1)

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl dokumento „Daugiametė programa (2003-2005), skirta vykdyti elektroninės Europos monitoringą, skleisti geros praktikos pavyzdžius ir gerinti tinklo bei informacijos saugumą, parengimo (MODINIS)“ (CdR 252/2002 fin) (2),

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl dokumento „Elektroninė Europa 2002 m.: Gairių nustatymo ataskaita“ (COM(2002) 62 galutinis) ir „Elektroninė Europa 2005: informacinė visuomenė visiems“ (CdR 136/2002 fin) (3),

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl dokumento „Bendrasis instrumentas, skirtas elektroniniam parašui“ (CdR 332/98 fin) (4)

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl dokumento „Šeštoji ataskaita apie telekomunikacijų sektorių reglamentuojančio paketo įgyvendinimą“ (CdR 52/2001 fin) (5)

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl rekomendacinio dokumento „Dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos teikiant audiovizualines ir informacines paslaugas, įskaitant pasiūlymą parengti Tarybos rekomendaciją ir priimti veiksmų planą skatinant saugų interneto naudojimą, tęsinio“ (CdR 54/98 fin) (6)

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl „Europos iniciatyvos elektroninės komercijos srityje“ (CdR 350/97 fin) (7)

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl dokumento „Regionų tinklo ir informacinio saugumas: pasiūlymas parengti Europos politikos dokumentą“ (CdR 257/2001 fin) (8)

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl dokumento „Saugesnės visuomenės kūrimas gerinant informacijos infrastruktūros saugumą ir kovojant su kompiuteriniu nusikalstamumu: elektroninė Europa 2002“ (KOM(2000) 890 galutinis - CdR 88/2001 fin) (9)

Atsižvelgdamas į nuomonės projektą (CdR 69/2004 Rev.1.), kurį 2004 m. balandžio 5 d. priėmė Kultūros ir švietimo komisija (pranešėja: p. Susie Kemp, Vakarų Berkšyro vieningos tarybos narė (UK/EPP)

Kadangi:

| 1) | Nepageidaujamos masinės reklamos elektroniniu paštu mastai pasiekė nerimą keliančias proporcijas, išaugę nuo 7 % viso pasaulinio el.pašto srauto 2001 m. iki 50 % šiuo metu. |
| --- | --- |

1)

Nepageidaujamos masinės reklamos elektroniniu paštu mastai pasiekė nerimą keliančias proporcijas, išaugę nuo 7 % viso pasaulinio el.pašto srauto 2001 m. iki 50 % šiuo metu.

| 2) | NMR yra problema ne tik dėl tokių aspektų kaip privatumas, vartotojų apgaulė, nepilnamečių ir žmogaus orumo apsauga; tai kelią ir komercinį pavojų. NRM lemia papildomas išlaidas verslui, produktyvumo nuostolius ir gresia pakirsti vartotojų pasitikėjimą. |
| --- | --- |

2)

NMR yra problema ne tik dėl tokių aspektų kaip privatumas, vartotojų apgaulė, nepilnamečių ir žmogaus orumo apsauga; tai kelią ir komercinį pavojų. NRM lemia papildomas išlaidas verslui, produktyvumo nuostolius ir gresia pakirsti vartotojų pasitikėjimą.

| 3) | ES 2002 m. liepą priėmė direktyvą 2002/58/EB „Dėl privatumo ir elektroninių pranešimų“, įvesdama „pasirinkimo“ principą elektroniniam paštui; jos įgyvendinimo terminas buvo 2003 m. spalio 31 d. |
| --- | --- |

3)

ES 2002 m. liepą priėmė direktyvą 2002/58/EB „Dėl privatumo ir elektroninių pranešimų“, įvesdama „pasirinkimo“ principą elektroniniam paštui; jos įgyvendinimo terminas buvo 2003 m. spalio 31 d.

| 4) | Nors tai yra tik pirmas žingsnis, vien tik teisės aktų nepakaks norint kovoti su NMR problema. Būtina imtis papildomų veiksmų siekiant užtikrinti, kad direktyva turėtų norimą poveikį. |
| --- | --- |

4)

Nors tai yra tik pirmas žingsnis, vien tik teisės aktų nepakaks norint kovoti su NMR problema. Būtina imtis papildomų veiksmų siekiant užtikrinti, kad direktyva turėtų norimą poveikį.

55-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. birželio 16-17 d. (2004 m. birželio 16 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto pozicija

Regionų komitetas

| 1.1 | sutinka su Komisijos išvada, kad NMR yra vienas iš didžiausių iššūkių, su kuriuo šiandien susiduria internetas ir kuriam spręsti reikia ne tik efektyvios teisinės priežiūros ir tarptautinio bendradarbiavimo, bet ir paties sektoriaus savireguliacijos ir techninių sprendimų bei visuomenės informuotumo; |
| --- | --- |

1.1

sutinka su Komisijos išvada, kad NMR yra vienas iš didžiausių iššūkių, su kuriuo šiandien susiduria internetas ir kuriam spręsti reikia ne tik efektyvios teisinės priežiūros ir tarptautinio bendradarbiavimo, bet ir paties sektoriaus savireguliacijos ir techninių sprendimų bei visuomenės informuotumo;

| 1.2 | sveikina Komisijos tęstines pastangas skatinti valstybes nares perkelti direktyvą 2002/58/EB „Dėl privatumo ir elektroninių pranešimų“ ir tai, kad Komisija valstybėms narėms siūlo atitinkamą paramą; ir tikisi, kad po plėtros 2004 m. gegužę ši parama taip pat bus taikoma ir valstybėms kandidatėms; |
| --- | --- |

1.2

sveikina Komisijos tęstines pastangas skatinti valstybes nares perkelti direktyvą 2002/58/EB „Dėl privatumo ir elektroninių pranešimų“ ir tai, kad Komisija valstybėms narėms siūlo atitinkamą paramą; ir tikisi, kad po plėtros 2004 m. gegužę ši parama taip pat bus taikoma ir valstybėms kandidatėms;

| 1.3 | pabrėžia, kad nepageidaujamas elektroninis paštas mažina pasitikėjimą informaciniais tinklais ir kad dideli elektroninio pašto srautai lėtina sistemų spartą. Tai yra tarptautinė problema, peržengianti valstybių sienas, todėl RK mano, kad Bendrijos politika gali būti sėkminga tik sudarant sutartis ir bendradarbiaujant su tarptautinėmis organizacijomis bei kitais tarptautiniais subjektais; |
| --- | --- |

1.3

pabrėžia, kad nepageidaujamas elektroninis paštas mažina pasitikėjimą informaciniais tinklais ir kad dideli elektroninio pašto srautai lėtina sistemų spartą. Tai yra tarptautinė problema, peržengianti valstybių sienas, todėl RK mano, kad Bendrijos politika gali būti sėkminga tik sudarant sutartis ir bendradarbiaujant su tarptautinėmis organizacijomis bei kitais tarptautiniais subjektais;

| 1.4 | apgailestauja, kad Komisija nepripažįsta regioninių ir vietos valdžios organų turimų galimybių aktyviai bendrauti su savo bendruomenėmis bei visuomene apskritai ir ragina Komisiją reikiamai atsižvelgti į tai, kad regioniniai ir vietos valdžios organai gali suteikti reikiamą paramą kovojant su nepageidaujamu elektroniniu paštu; |
| --- | --- |

1.4

apgailestauja, kad Komisija nepripažįsta regioninių ir vietos valdžios organų turimų galimybių aktyviai bendrauti su savo bendruomenėmis bei visuomene apskritai ir ragina Komisiją reikiamai atsižvelgti į tai, kad regioniniai ir vietos valdžios organai gali suteikti reikiamą paramą kovojant su nepageidaujamu elektroniniu paštu;

| 1.5 | pabrėžia, kad regioniniai ir vietos valdžios organai gali įvairiai dalyvauti sprendžiant NMR problemą. Jie turi galimybių didinti informuotumą ir platinti informaciją, taip pat prisiimti didesnį vaidmenį, atsižvelgiant į tai, kad jie yra arti piliečių, organizacijų ir verslo įmonių; |
| --- | --- |

1.5

pabrėžia, kad regioniniai ir vietos valdžios organai gali įvairiai dalyvauti sprendžiant NMR problemą. Jie turi galimybių didinti informuotumą ir platinti informaciją, taip pat prisiimti didesnį vaidmenį, atsižvelgiant į tai, kad jie yra arti piliečių, organizacijų ir verslo įmonių;

| 1.6 | pastebi, kad jis jau pasiūlė, kad būtų įgyvendinamos priemonės, skirtos informuoti moksleivius apie informacinės visuomenės saugumo aspektus ir apie kompiuterinio nusikalstamumo pasekmes; |
| --- | --- |

1.6

pastebi, kad jis jau pasiūlė, kad būtų įgyvendinamos priemonės, skirtos informuoti moksleivius apie informacinės visuomenės saugumo aspektus ir apie kompiuterinio nusikalstamumo pasekmes;

| 1.7 | pastebi, kad regioniniai ir vietos valdžios organai yra atsakingi už visuomenės apsaugą plačiausią prasme; |
| --- | --- |

1.7

pastebi, kad regioniniai ir vietos valdžios organai yra atsakingi už visuomenės apsaugą plačiausią prasme;

| 1.8 | pripažįsta, kad regioniniai ir vietos valdžios organai vaidina svarbų vaidmenį užtikrinant subalansuotą žinių ir informacinės visuomenės raidą Europos Sąjungoje, ypač po Sąjungos plėtros, siekiant stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą visos Europos regionuose, miestuose ir rajonuose. Regioniniai ir vietos valdžios organai turi išskirtines galimybes užtikrinti kiek galima platesnį visuomenės dalyvavimą Bendrijos veikloje, ypatingą dėmesį skiriant neprivilegijuotoms grupėms; |
| --- | --- |

1.8

pripažįsta, kad regioniniai ir vietos valdžios organai vaidina svarbų vaidmenį užtikrinant subalansuotą žinių ir informacinės visuomenės raidą Europos Sąjungoje, ypač po Sąjungos plėtros, siekiant stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą visos Europos regionuose, miestuose ir rajonuose. Regioniniai ir vietos valdžios organai turi išskirtines galimybes užtikrinti kiek galima platesnį visuomenės dalyvavimą Bendrijos veikloje, ypatingą dėmesį skiriant neprivilegijuotoms grupėms;

| 1.9 | pripažįsta, kad vietos ir regioninė valdžia privalo plėtoti ne tik viešojo interneto paslaugas, bet ir informacines bei komunikacines technologijas (IKT) nuolatinio mokymosi (atsižvelgiant į tai, kad skaitmeninis raštingumas vertintinas kaip naujai įgytas įgūdis) ir sveikatos apsaugos srityje. Vietos ir regioninė valdžia taip pat aktyviai skatina informacijos saugumą, plėtodama internetines kultūros ir turizmo paslaugas, gerindama interneto paslaugų prieigą ir, žinoma, – plėtodama procesų suderinamumą tiek valdžios organuose, tiek tarp įvairių organizacijų apskritai. Todėl Komitetas mano, kad būtina užtikrinti efektyvią ir nevaržomą elektroninę komunikaciją. |
| --- | --- |

1.9

pripažįsta, kad vietos ir regioninė valdžia privalo plėtoti ne tik viešojo interneto paslaugas, bet ir informacines bei komunikacines technologijas (IKT) nuolatinio mokymosi (atsižvelgiant į tai, kad skaitmeninis raštingumas vertintinas kaip naujai įgytas įgūdis) ir sveikatos apsaugos srityje. Vietos ir regioninė valdžia taip pat aktyviai skatina informacijos saugumą, plėtodama internetines kultūros ir turizmo paslaugas, gerindama interneto paslaugų prieigą ir, žinoma, – plėtodama procesų suderinamumą tiek valdžios organuose, tiek tarp įvairių organizacijų apskritai. Todėl Komitetas mano, kad būtina užtikrinti efektyvią ir nevaržomą elektroninę komunikaciją.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas

| 2.1 | ragina pabrėžti aktyvų šalių kandidačių dalyvavimą. Internetas nepripažįsta tradicinių sienų tarp valstybių, todėl Europos lygiu įgyvendinamos priemonės neturėtų apsiriboti ES valstybėmis narėmis. Informacinių sistemų ir tinklo apsaugos trūkumas mažiau išsivysčiusiuose Europos regionuose gali padidinti skaitmeninį atotrūkį tarp jų ir labiausiai išsivysčiusių bei saugiausių regionų; |
| --- | --- |

2.1

ragina pabrėžti aktyvų šalių kandidačių dalyvavimą. Internetas nepripažįsta tradicinių sienų tarp valstybių, todėl Europos lygiu įgyvendinamos priemonės neturėtų apsiriboti ES valstybėmis narėmis. Informacinių sistemų ir tinklo apsaugos trūkumas mažiau išsivysčiusiuose Europos regionuose gali padidinti skaitmeninį atotrūkį tarp jų ir labiausiai išsivysčiusių bei saugiausių regionų;

| 2.2 | siūlo, kad būtų dedamos pastangos siekiant užtikrinti didesnį pagrindinių pasaulio programinės įrangos gamintojų įsipareigojimą imtis tyrimų, susijusių su tinklo ir informacijos saugumu, ir gautus sprendimus nedelsiant taikyti praktikoje. Saugumas turi būti prioritetinis klausimas Europoje veikiantiems telekomunikacinių paslaugų ir interneto prieigos tiekėjams; taip pat būtina plėtoti ryšius su projektais ir organizacijomis už ES ribų; |
| --- | --- |

2.2

siūlo, kad būtų dedamos pastangos siekiant užtikrinti didesnį pagrindinių pasaulio programinės įrangos gamintojų įsipareigojimą imtis tyrimų, susijusių su tinklo ir informacijos saugumu, ir gautus sprendimus nedelsiant taikyti praktikoje. Saugumas turi būti prioritetinis klausimas Europoje veikiantiems telekomunikacinių paslaugų ir interneto prieigos tiekėjams; taip pat būtina plėtoti ryšius su projektais ir organizacijomis už ES ribų;

| 2.3 | primygtinai ragina Komisiją pasinaudoti regioninių ir vietos valdžios organų galimybėmis tiesiogiai bendrauti su piliečiais. Pavyzdžiui, bibliotekos, bendruomenių centrai ir kiti savivaldos pastatai suteikia puikias galimybes gerinti informuotumą ir suteikti viešą prieigą į informaciją. Minėtos galimybės užtikrina tiesioginį kontaktą su visuomene, įskaitant neprivilegijuotas grupes; |
| --- | --- |

2.3

primygtinai ragina Komisiją pasinaudoti regioninių ir vietos valdžios organų galimybėmis tiesiogiai bendrauti su piliečiais. Pavyzdžiui, bibliotekos, bendruomenių centrai ir kiti savivaldos pastatai suteikia puikias galimybes gerinti informuotumą ir suteikti viešą prieigą į informaciją. Minėtos galimybės užtikrina tiesioginį kontaktą su visuomene, įskaitant neprivilegijuotas grupes;

| 2.4 | siūlo, kad daugelis problemų, susijusių su saugiu interneto naudojimu, galėtų būti sprendžiama vietos lygiu, ypač pasitelkiant intensyvias šviečiamąsias priemones, kad būtų didinamas informuotumas šiuo klausimu. Be to, regioniniai ir vietos valdžios organai gali platinti informaciją dėl kovos su nepageidaujamu paštu; |
| --- | --- |

2.4

siūlo, kad daugelis problemų, susijusių su saugiu interneto naudojimu, galėtų būti sprendžiama vietos lygiu, ypač pasitelkiant intensyvias šviečiamąsias priemones, kad būtų didinamas informuotumas šiuo klausimu. Be to, regioniniai ir vietos valdžios organai gali platinti informaciją dėl kovos su nepageidaujamu paštu;

| 2.5 | siūlo kad mokyklos, atsižvelgiant į jų atsakomybę už švietimo klausimus, priimtų priemones kaip informuoti jaunimą dėl informacijos visuomenės saugumo aspektų; |
| --- | --- |

2.5

siūlo kad mokyklos, atsižvelgiant į jų atsakomybę už švietimo klausimus, priimtų priemones kaip informuoti jaunimą dėl informacijos visuomenės saugumo aspektų;

| 2.6 | siūlo, kad regioniniai ir vietos valdžios organai pasitelktų egzistuojančius ryšius su verslo organizacijomis, siekdami paskatinti juo imtis veiksmų prieš NMR; |
| --- | --- |

2.6

siūlo, kad regioniniai ir vietos valdžios organai pasitelktų egzistuojančius ryšius su verslo organizacijomis, siekdami paskatinti juo imtis veiksmų prieš NMR;

| 2.7 | taip pat nori pabrėžti bendradarbiavimo Europos Sąjungoje svarbą, ypač regioninių ir vietos valdžios organų vaidmenį užtikrinant tokį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

2.7

taip pat nori pabrėžti bendradarbiavimo Europos Sąjungoje svarbą, ypač regioninių ir vietos valdžios organų vaidmenį užtikrinant tokį bendradarbiavimą.

Briuselis, 2004 m. birželio 16 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 73, 2003 3 26, p. 34

1

(2)  OL C 128, 2003 5 29, p. 19

2

(3)  OL C 128, 2003 5 29, p. 14

3

(4)  OL C 93, 1999 4 6, p. 33

4

(5)  OL C 19, 2002 1 22, p. 1

5

(6)  OL C 251, 1998 8 10, p. 51

6

(7)  OL C 180, 1998 6 11, p. 19

7

(8)  OL C 107, 2002 5 3, p. 89

8

(9)  OL C 107, 2002 5 3, p. 85

9

---

| 22.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/27

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos audiovizualinės politikos reguliavimo ateities

(2004/C 318/09)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos audiovizualinės politikos reguliavimo ateities (KOM (2003) 784 galutinis);

Atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2004 m. gruodžio 15 d. sprendimą šiuo klausimu pasikonsultuoti sutinkamai su Europos Bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmosios pastraipos sąlygomis;

Atsižvelgdamas į Pirmininko 2003 m. balandžio 5 d. sprendimą pavesti Kultūros ir švietimo komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

Atsižvelgdamas į savo Nuomonę dėl dokumento „Tam tikri teisiniai aspektai, susiję su kinematografijos ir kitais audiovizualiniais darbais“ (CdR 387/2001 fin) (1);

Atsižvelgdamas į savo Nuomonę dėl dokumento „Komisijos ketvirtoji ataskaita, susijusi su Direktyvos 89/553/EEB “Televizija be sienų„ taikymu“ (CdR 90/2003 fin) (2);

Atsižvelgdamas į savo Nuomonę dėl dokumento „Komunikatas, skirtas apžvelgti kliūtis, kurios neleidžia plačiau naudotis naujomis informacinės visuomenės paslaugomis ir programomis pasitelkiant atviras skaitmeninės televizijos ir trečiosios kartos mobiliosios komunikacijos platformas ir dėl komunikato apie perėjimą nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo“ (CdR 308/2003 fin);

Atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 67/2004 Rev.1), kurį 2004 m. balandžio 5 d. priėmė RK Kultūros ir švietimo komisija (pranešėjas: Dieter Schiffmann, Reino žemės-Palatinato landtago narys (DE-PES));

55-ojoje plenarinėje sesijoje, vykusioje 2004 m. birželio 16-17 d. (2004 m. birželio 17 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto pozicija

Regionų komitetas

| 1.1 | pripažįsta lemiamą vaidmenį, kurį audiovizualinė žiniasklaida vaidina plėtojant pliuralistinę visuomenę Europoje, išsaugant regioninę bei vietos tapatybę ir plėtojant demokratiškai įtvirtintas pilietines teises; |
| --- | --- |

1.1

pripažįsta lemiamą vaidmenį, kurį audiovizualinė žiniasklaida vaidina plėtojant pliuralistinę visuomenę Europoje, išsaugant regioninę bei vietos tapatybę ir plėtojant demokratiškai įtvirtintas pilietines teises;

| 1.2 | pabrėžia tikslą parengti audiovizualinės žiniasklaidos teisinę bazę, kuri prisidėtų ir skatintų jos pozityvią raidą, atsižvelgiant į jos pagrindinę misiją; |
| --- | --- |

1.2

pabrėžia tikslą parengti audiovizualinės žiniasklaidos teisinę bazę, kuri prisidėtų ir skatintų jos pozityvią raidą, atsižvelgiant į jos pagrindinę misiją;

| 1.3 | pripažįsta poreikį taip pat atsižvelgti į kitus itin svarbius bendro pobūdžio tikslus, susijusius su audiovizualinio sektoriaus reguliavimu, tokius kaip konkurencija, vartotojų apsauga ir telekomunikacijų įstatymai, ir reiškia pasitenkinimą, kad Komisija pasinaudojo šia proga parengti komunikatą apie tolesnę Europos reglamentavimo politikos raidą visame audiovizualiniame sektoriuje; |
| --- | --- |

1.3

pripažįsta poreikį taip pat atsižvelgti į kitus itin svarbius bendro pobūdžio tikslus, susijusius su audiovizualinio sektoriaus reguliavimu, tokius kaip konkurencija, vartotojų apsauga ir telekomunikacijų įstatymai, ir reiškia pasitenkinimą, kad Komisija pasinaudojo šia proga parengti komunikatą apie tolesnę Europos reglamentavimo politikos raidą visame audiovizualiniame sektoriuje;

| 1.4 | mano, kad yra naudinga, ypač atsižvelgiant į ES plėtrą, įnešti aiškumą į visą audiovizualinės politikos teisinę bazę ir nustatyti jos tolesnės plėtros metmenis, kad, be kita ko, stojančios šalys kaip galima anksčiau turėtų kuo didesnį teisinį aiškumą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

1.4

mano, kad yra naudinga, ypač atsižvelgiant į ES plėtrą, įnešti aiškumą į visą audiovizualinės politikos teisinę bazę ir nustatyti jos tolesnės plėtros metmenis, kad, be kita ko, stojančios šalys kaip galima anksčiau turėtų kuo didesnį teisinį aiškumą šiuo klausimu;

| 1.5 | įžvelgia dideles galimybes toliau plėtoti audiovizualinį sektorių atsižvelgiant į technines naujoves (pvz., plokščiaekraniai televizoriai) ir pabrėžia poreikį atspindėti tai būsimoje teisinėje bazėje; |
| --- | --- |

1.5

įžvelgia dideles galimybes toliau plėtoti audiovizualinį sektorių atsižvelgiant į technines naujoves (pvz., plokščiaekraniai televizoriai) ir pabrėžia poreikį atspindėti tai būsimoje teisinėje bazėje;

| 1.6 | iš esmės remia Komisijos principus dėl audiovizualinės politikos reglamentavimo bazės; |
| --- | --- |

1.6

iš esmės remia Komisijos principus dėl audiovizualinės politikos reglamentavimo bazės;

| 1.7 | pritaria iš esmės teigiamam „Televizijos be sienų“ direktyvos (TBS direktyva) vertinimui, pasak kurio direktyva yra tinkamas ir saugus teisinis Bendrijos televizinėms paslaugoms taikomas instrumentas, kuris iš esmės užtikrino laisvą televizijos transliavimo paslaugų judėjimą Bendrijoje; ir atkreipia dėmesį į savo nuomonę šiuo klausimu (CdR 90/2003 fin); |
| --- | --- |

1.7

pritaria iš esmės teigiamam „Televizijos be sienų“ direktyvos (TBS direktyva) vertinimui, pasak kurio direktyva yra tinkamas ir saugus teisinis Bendrijos televizinėms paslaugoms taikomas instrumentas, kuris iš esmės užtikrino laisvą televizijos transliavimo paslaugų judėjimą Bendrijoje; ir atkreipia dėmesį į savo nuomonę šiuo klausimu (CdR 90/2003 fin);

| 1.8 | pabrėžia kilmės šalies principo svarbą, kadangi tai yra vienas iš kertinių vieningos rinkos audiovizualiniame sektoriuje principų, tačiau kartu pritaria susirūpinimui, išreikštam konsultacijų metu, kad, atsižvelgiant į nacionalinių įstatymų įvairovę, transliuotojai gali rinktis tas valstybes nares, kuriose taikomi švelniausi įstatymai; |
| --- | --- |

1.8

pabrėžia kilmės šalies principo svarbą, kadangi tai yra vienas iš kertinių vieningos rinkos audiovizualiniame sektoriuje principų, tačiau kartu pritaria susirūpinimui, išreikštam konsultacijų metu, kad, atsižvelgiant į nacionalinių įstatymų įvairovę, transliuotojai gali rinktis tas valstybes nares, kuriose taikomi švelniausi įstatymai;

| 1.9 | pritaria Komisijos nuomonei, kad gali būti reikalingas išsamus TBS direktyvos peržiūrėjimas siekiant atsižvelgti į vykstančius pasikeitimus; |
| --- | --- |

1.9

pritaria Komisijos nuomonei, kad gali būti reikalingas išsamus TBS direktyvos peržiūrėjimas siekiant atsižvelgti į vykstančius pasikeitimus;

| 1.10 | atsižvelgiant į tendencijas ir pasikeitimus audiovizualinėje rinkoje, pasisako už greitai pateiktą ir išsamią Komisijos iniciatyvą pertvarkyti TBS direktyvą į vieningą Europos teisinį instrumentą, skirtą audiovizualinės produkcijos platinimui, kadangi tuo būdu būtų galima atsižvelgti į paslaugų, kurioms taikoma TBS direktyva, skirtingą reguliavimą ir įvertinti informacinės visuomenės paslaugas; |
| --- | --- |

1.10

atsižvelgiant į tendencijas ir pasikeitimus audiovizualinėje rinkoje, pasisako už greitai pateiktą ir išsamią Komisijos iniciatyvą pertvarkyti TBS direktyvą į vieningą Europos teisinį instrumentą, skirtą audiovizualinės produkcijos platinimui, kadangi tuo būdu būtų galima atsižvelgti į paslaugų, kurioms taikoma TBS direktyva, skirtingą reguliavimą ir įvertinti informacinės visuomenės paslaugas;

| 1.11 | mano, kad toliau klausimai, susiję su TBS direktyvos taikymu, turėtų būti sprendžiami ne interpretaciniu būdu, o atliekant spartų pačios direktyvos pertvarkymą, kad būtų užtikrintas reikiamas teisinis aiškumas; |
| --- | --- |

1.11

mano, kad toliau klausimai, susiję su TBS direktyvos taikymu, turėtų būti sprendžiami ne interpretaciniu būdu, o atliekant spartų pačios direktyvos pertvarkymą, kad būtų užtikrintas reikiamas teisinis aiškumas;

| 1.12 | pabrėžia būtinybę išsaugoti konkurencijos taisykles audiovizualinėje politikoje; |
| --- | --- |

1.12

pabrėžia būtinybę išsaugoti konkurencijos taisykles audiovizualinėje politikoje;

| 1.13 | akcentuoja atsakomybę išsaugoti ir toliau plėtoti žiniasklaidos pliuralizmą Europoje, ES valstybėse narėse ir Europos regionuose; |
| --- | --- |

1.13

akcentuoja atsakomybę išsaugoti ir toliau plėtoti žiniasklaidos pliuralizmą Europoje, ES valstybėse narėse ir Europos regionuose;

| 1.14 | pabrėžia būtinybę sukurti teisinį instrumentą, skirtą informacinės visuomenės paslaugoms, tokioms kaip elektroninė komercija ir prieiga prie naujų paslaugų; ir atsižvelgdamas į tai, kad reikalingas skirtingas reguliavimo lygis, reiškia pasitenkinimą, kad Komisija neketina kvestionuoti informacinės visuomenės paslaugų ir paslaugų, kurioms taikoma TBS direktyva, išskyrimo; |
| --- | --- |

1.14

pabrėžia būtinybę sukurti teisinį instrumentą, skirtą informacinės visuomenės paslaugoms, tokioms kaip elektroninė komercija ir prieiga prie naujų paslaugų; ir atsižvelgdamas į tai, kad reikalingas skirtingas reguliavimo lygis, reiškia pasitenkinimą, kad Komisija neketina kvestionuoti informacinės visuomenės paslaugų ir paslaugų, kurioms taikoma TBS direktyva, išskyrimo;

| 1.15 | pabrėžia poreikį vartotojams priimtinu būdu pereiti nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo ir atkreipia dėmesį į savo nuomonę šiuo klausimu (CdR 308/2003 fin); |
| --- | --- |

1.15

pabrėžia poreikį vartotojams priimtinu būdu pereiti nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo ir atkreipia dėmesį į savo nuomonę šiuo klausimu (CdR 308/2003 fin);

| 1.16 | pabrėžia milžinišką teisės į informaciją reikšmę, kadangi tai yra asmeninė teisė, kuria naudojasi Europos piliečiai, ir su malonumu pažymi, kad konsultacijų metu Komisija svarsto klausimą, susijusį su teise į informaciją nušviečiant visuomenei svarbius įvykius, ir mano, kad šiam klausimui būtinas papildomas dėmesys; |
| --- | --- |

1.16

pabrėžia milžinišką teisės į informaciją reikšmę, kadangi tai yra asmeninė teisė, kuria naudojasi Europos piliečiai, ir su malonumu pažymi, kad konsultacijų metu Komisija svarsto klausimą, susijusį su teise į informaciją nušviečiant visuomenei svarbius įvykius, ir mano, kad šiam klausimui būtinas papildomas dėmesys;

| 1.17 | akcentuoja regioninės paramos filmams lemiamą vaidmenį ir tvirtai mano, kad regioninė ir vietos audiovizualinė produkcija tampa vis svarbesnė ir, kartu su nacionaline produkcija, yra atsvara neeuropietiškai produkcijai; |
| --- | --- |

1.17

akcentuoja regioninės paramos filmams lemiamą vaidmenį ir tvirtai mano, kad regioninė ir vietos audiovizualinė produkcija tampa vis svarbesnė ir, kartu su nacionaline produkcija, yra atsvara neeuropietiškai produkcijai;

| 1.18 | akcentuoja poreikį imtis veiksmų remiant europietišką produkciją ir mano, kad parama tokių nepriklausomų prodiuserių darbų įtraukimui į transliavimo programas labai prisideda prie Europos audiovizualinio peizažo įvairovės ir yra ypač tinkamas būdas apsaugoti ir pabrėžti įvairų Europos regioninį ir vietos paveldą; tačiau komitetas nemano, kad iki šiol galiojanti kvotos taisyklė leidžia siekti šių tikslų; |
| --- | --- |

1.18

akcentuoja poreikį imtis veiksmų remiant europietišką produkciją ir mano, kad parama tokių nepriklausomų prodiuserių darbų įtraukimui į transliavimo programas labai prisideda prie Europos audiovizualinio peizažo įvairovės ir yra ypač tinkamas būdas apsaugoti ir pabrėžti įvairų Europos regioninį ir vietos paveldą; tačiau komitetas nemano, kad iki šiol galiojanti kvotos taisyklė leidžia siekti šių tikslų;

| 1.19 | akcentuoja būtinybę subalansuoti kokybines ir kiekybines reklamos taisykles; |
| --- | --- |

1.19

akcentuoja būtinybę subalansuoti kokybines ir kiekybines reklamos taisykles;

| 1.20 | sveikina Komisijos pasirengimą peržiūrėti rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogiškojo orumo apsaugos; |
| --- | --- |

1.20

sveikina Komisijos pasirengimą peržiūrėti rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogiškojo orumo apsaugos;

| 1.21 | mano, kad atsakymo teisė yra svarbus elementas ginant žmogaus teises bei žodžio laisvę ir sveikina planą pritaikyti šią teisę visoms žiniasklaidos priemonėms; |
| --- | --- |

1.21

mano, kad atsakymo teisė yra svarbus elementas ginant žmogaus teises bei žodžio laisvę ir sveikina planą pritaikyti šią teisę visoms žiniasklaidos priemonėms;

| 1.22 | sveikina Komisijos ketinimą atnaujinti rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogiškojo orumo apsaugos, dėmesį sutelkiant į raštingumą žiniasklaidos srityje, atsakymo teisę ir priemones prieš diskriminaciją ar neapykantos skatinimą visose žiniasklaidos priemonėse; |
| --- | --- |

1.22

sveikina Komisijos ketinimą atnaujinti rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogiškojo orumo apsaugos, dėmesį sutelkiant į raštingumą žiniasklaidos srityje, atsakymo teisę ir priemones prieš diskriminaciją ar neapykantos skatinimą visose žiniasklaidos priemonėse;

| 1.23 | pripažįsta poreikį parengti bendro reguliavimo ir savireguliavimo modelius atskirose valstybėse narėse, kurie leistų atsižvelgti į nacionalinę ir regioninę specifiką; tačiau tuo pat metu remia planą parengti bendro reguliavimo modelių žiniasklaidos sektoriuje tyrimą, siekiant nustatyti jų poveikį ir suderinamumą su Europos teisine baze. |
| --- | --- |

1.23

pripažįsta poreikį parengti bendro reguliavimo ir savireguliavimo modelius atskirose valstybėse narėse, kurie leistų atsižvelgti į nacionalinę ir regioninę specifiką; tačiau tuo pat metu remia planą parengti bendro reguliavimo modelių žiniasklaidos sektoriuje tyrimą, siekiant nustatyti jų poveikį ir suderinamumą su Europos teisine baze.

| 1.24 | pabrėžia būtinumą, kad Bendrija Europos audiovizualinį modelį taip pat tarptautiniu mastu, pirmiausiai PPO derybų metu, ir toliau užtikrins. |
| --- | --- |

1.24

pabrėžia būtinumą, kad Bendrija Europos audiovizualinį modelį taip pat tarptautiniu mastu, pirmiausiai PPO derybų metu, ir toliau užtikrins.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas

| 2.1 | rekomenduoja greitai peržiūrėti ir pertvarkyti TBS direktyvą, siekiant užtikrinti reikiamą teisinį aiškumą, ypač stojančiose šalyse, ir pritaikyti direktyvą prie nuolatinių techninių pasikeitimų; |
| --- | --- |

2.1

rekomenduoja greitai peržiūrėti ir pertvarkyti TBS direktyvą, siekiant užtikrinti reikiamą teisinį aiškumą, ypač stojančiose šalyse, ir pritaikyti direktyvą prie nuolatinių techninių pasikeitimų;

| 2.2 | rekomenduoja, kad pertvarkant TBS direktyvą ir kitas bendrąsias nuostatas, taikomas audiovizualiniam sektoriui, būtų atsižvelgta į tai, kad audiovizualinė žiniasklaida ir produkcija vaidina pagrindinį vaidmenį plėtojant ir ugdant regioninę bei vietos tapatybę ir kad tam būtų teikiama parama. Šia prasme turi būti sustabdyta stipri šios pramonės šakos koncentracija ir/arba kompensuojama tiek nacionaliniame, tiek tarptautiniame lygmenyje; |
| --- | --- |

2.2

rekomenduoja, kad pertvarkant TBS direktyvą ir kitas bendrąsias nuostatas, taikomas audiovizualiniam sektoriui, būtų atsižvelgta į tai, kad audiovizualinė žiniasklaida ir produkcija vaidina pagrindinį vaidmenį plėtojant ir ugdant regioninę bei vietos tapatybę ir kad tam būtų teikiama parama. Šia prasme turi būti sustabdyta stipri šios pramonės šakos koncentracija ir/arba kompensuojama tiek nacionaliniame, tiek tarptautiniame lygmenyje;

| 2.3 | rekomenduoja, kad augant žiniasklaidos priemonių konvergencijai teisinė bazė turėtų būti suskirstyta pagal produkcijos turinį, nepaisant naudojamos techninės platformos; |
| --- | --- |

2.3

rekomenduoja, kad augant žiniasklaidos priemonių konvergencijai teisinė bazė turėtų būti suskirstyta pagal produkcijos turinį, nepaisant naudojamos techninės platformos;

| 2.4 | pasisako už tai, kad būtų išsaugotos dabartinės kokybinės reklamos taisyklės, ypač ryšium su vaikų ir nepilnamečių apsauga ir su reklaminio bei redakcinio turinio atskyrimu; |
| --- | --- |

2.4

pasisako už tai, kad būtų išsaugotos dabartinės kokybinės reklamos taisyklės, ypač ryšium su vaikų ir nepilnamečių apsauga ir su reklaminio bei redakcinio turinio atskyrimu;

| 2.5 | tačiau rekomenduoja, kad atsižvelgiant į didėjantį vartotojų pasirinkimą bei kontrolę ir įvertinant ES plėtrą papildomai būtų siekiama, kad kiekybinės reklamos taisyklės taptų lankstesnės, tuo būdu pasiunčiant aiškų signalą dėl būtinybės mažinti biurokratinius barjerus; |
| --- | --- |

2.5

tačiau rekomenduoja, kad atsižvelgiant į didėjantį vartotojų pasirinkimą bei kontrolę ir įvertinant ES plėtrą papildomai būtų siekiama, kad kiekybinės reklamos taisyklės taptų lankstesnės, tuo būdu pasiunčiant aiškų signalą dėl būtinybės mažinti biurokratinius barjerus;

| 2.6 | rekomenduoja, kad reklamos taisyklės būtų taikomos įvairioms naujovėms (pvz., padalintas ekranas, virtuali ir interaktyvi reklama) ir kad būtų nustatytos atitinkamos sąlygos, kurios leistų aiškiai atskirti redakcinį turinį ir reklamą, tuo būdu išryškinant teisinę poziciją dėl šio pobūdžio reklamos metodų naudojimo; |
| --- | --- |

2.6

rekomenduoja, kad reklamos taisyklės būtų taikomos įvairioms naujovėms (pvz., padalintas ekranas, virtuali ir interaktyvi reklama) ir kad būtų nustatytos atitinkamos sąlygos, kurios leistų aiškiai atskirti redakcinį turinį ir reklamą, tuo būdu išryškinant teisinę poziciją dėl šio pobūdžio reklamos metodų naudojimo;

| 2.7 | išreiškia pasitenkinimą dėl to, kad vis daugiau reguliavimo sričių, tokių kaip konkurencijos politika, autorinių teisių apsauga ir vartotojų apsauga, taip pat bus vertinama atsižvelgiant į audiovizualinę politiką bei TBS direktyvą, ir rekomenduoja, kad ateityje teisės aktuose tokios sąsajos atsispindėtų kuo plačiau; |
| --- | --- |

2.7

išreiškia pasitenkinimą dėl to, kad vis daugiau reguliavimo sričių, tokių kaip konkurencijos politika, autorinių teisių apsauga ir vartotojų apsauga, taip pat bus vertinama atsižvelgiant į audiovizualinę politiką bei TBS direktyvą, ir rekomenduoja, kad ateityje teisės aktuose tokios sąsajos atsispindėtų kuo plačiau;

| 2.8 | pabrėžia, kad būtina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad nepilnamečių ir žmogaus teisių apsaugos taisyklės būtų nuosekliai taikomos visame audiovizualiniame sektoriuje, ypač atsižvelgiant į tai, kad į Sąjunga įstoja dešimt naujų šalių; |
| --- | --- |

2.8

pabrėžia, kad būtina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad nepilnamečių ir žmogaus teisių apsaugos taisyklės būtų nuosekliai taikomos visame audiovizualiniame sektoriuje, ypač atsižvelgiant į tai, kad į Sąjunga įstoja dešimt naujų šalių;

| 2.9 | todėl rekomenduoja, kad komunikate pateiktame pasiūlyme, kuris skirtas atnaujinti rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos, būtų aktyviau siekiama nustatyti efektyvias bendro reguliavimo ir savireguliavimo priemones, įskaitant platesnį geriausios praktikos mainų taikymą ir tinklinį bendradarbiavimą, ypač skaitmeninėje bei internetinėje aplinkoje; |
| --- | --- |

2.9

todėl rekomenduoja, kad komunikate pateiktame pasiūlyme, kuris skirtas atnaujinti rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos, būtų aktyviau siekiama nustatyti efektyvias bendro reguliavimo ir savireguliavimo priemones, įskaitant platesnį geriausios praktikos mainų taikymą ir tinklinį bendradarbiavimą, ypač skaitmeninėje bei internetinėje aplinkoje;

| 2.10 | rekomenduoja, kad komunikate pateiktame pasiūlyme ypatingas dėmesys būtų skiriamas skatinti raštingumą žiniasklaidos srityje, kadangi, kaip teisingai pažymi Komisija, „šiais laikais yra itin svarbu žinoti, kur rasti informaciją ir kaip ją interpretuoti“, taip pat rekomenduoja, kad šis pasiūlymas, skatinantis raštingumą žiniasklaidos srityje, apimtų visas Europos Sąjungos kalbas, kiekvienai iš jų užtikrinant minimalų reprezentacijos ir informacijos turinio lygį; |
| --- | --- |

2.10

rekomenduoja, kad komunikate pateiktame pasiūlyme ypatingas dėmesys būtų skiriamas skatinti raštingumą žiniasklaidos srityje, kadangi, kaip teisingai pažymi Komisija, „šiais laikais yra itin svarbu žinoti, kur rasti informaciją ir kaip ją interpretuoti“, taip pat rekomenduoja, kad šis pasiūlymas, skatinantis raštingumą žiniasklaidos srityje, apimtų visas Europos Sąjungos kalbas, kiekvienai iš jų užtikrinant minimalų reprezentacijos ir informacijos turinio lygį;

| 2.11 | remia pastangas užtikrinti teisę į informaciją, įskaitant informaciją, susijusią su įvykiais, kuriems taikomos išskirtinės teisės, ir su visai visuomenei svarbiais pagrindiniais įvykiais; RK pabrėžia savo nuostata, kad svarbiausių įvykių transliavimo laisvai prieinamais kanalais taisyklės būtų lanksčios, atsižvelgiant į specifines kiekvienos šalies kalbines charakteristikas ir į tai, kad būtina apsvarstyti galimybę parengti visoje Europoje taikomą svarbiausių įvykių sąrašą; RK taip pat rekomenduoja Europos lygiu nustatyti teisę į trumpus reportažus apie visiems svarbią informaciją; |
| --- | --- |

2.11

remia pastangas užtikrinti teisę į informaciją, įskaitant informaciją, susijusią su įvykiais, kuriems taikomos išskirtinės teisės, ir su visai visuomenei svarbiais pagrindiniais įvykiais; RK pabrėžia savo nuostata, kad svarbiausių įvykių transliavimo laisvai prieinamais kanalais taisyklės būtų lanksčios, atsižvelgiant į specifines kiekvienos šalies kalbines charakteristikas ir į tai, kad būtina apsvarstyti galimybę parengti visoje Europoje taikomą svarbiausių įvykių sąrašą; RK taip pat rekomenduoja Europos lygiu nustatyti teisę į trumpus reportažus apie visiems svarbią informaciją;

| 2.12 | rekomenduoja, kad, atsižvelgiant į sveiką Europos audiovizualinės produkcijos rinkos raidą, būtų toliau svarstoma parama Europos kinui ir televizijos filmams ne pagal dabar galiojančią kvotų sistemą, kaip nurodyta TBS direktyvos 4 ir 5 straipsniuose, tačiau daugiau remiant produkcijos gamybą bei platinimą per paramos programas; pabrėžia savo poziciją, kad vertinant šiuos darbus ypatingas dėmesys turi būti skiriamas Europos kultūros išsaugojimui ir tam, kokį poveikį tokie darbai turi regioninei politikai ir ūkiui, šiuo tikslu turi būti parengta speciali paramos programa, skirta rengti ir platinti regioninio pobūdžio programas ir/arba programas naudojant įvairias Europos kalbas; |
| --- | --- |

2.12

rekomenduoja, kad, atsižvelgiant į sveiką Europos audiovizualinės produkcijos rinkos raidą, būtų toliau svarstoma parama Europos kinui ir televizijos filmams ne pagal dabar galiojančią kvotų sistemą, kaip nurodyta TBS direktyvos 4 ir 5 straipsniuose, tačiau daugiau remiant produkcijos gamybą bei platinimą per paramos programas; pabrėžia savo poziciją, kad vertinant šiuos darbus ypatingas dėmesys turi būti skiriamas Europos kultūros išsaugojimui ir tam, kokį poveikį tokie darbai turi regioninei politikai ir ūkiui, šiuo tikslu turi būti parengta speciali paramos programa, skirta rengti ir platinti regioninio pobūdžio programas ir/arba programas naudojant įvairias Europos kalbas;

| 2.13 | pakartoja savo rekomendaciją, kad, atsižvelgiant į investicijas, reikalingas perėjimui prie skaitmeninės produkcijos bei platinimo ir į tai, kad vietiniai ir regioniniai televizijos transliuotojai rengia daug nuosavos medžiagos, būtina skatinti arba užtikrinti galimybes paremti regionines ir vietinės televizijos paslaugas, siekiant užtikrinti kultūrinę ir regioninę įvairovę tuo metu, kai televizija pereina prie skaitmeninio formato, šiuo tikslu yra siūloma, kad prioritetas būtų teikiamas remti investicijas regioninėms audiovizualinėms paslaugoms; |
| --- | --- |

2.13

pakartoja savo rekomendaciją, kad, atsižvelgiant į investicijas, reikalingas perėjimui prie skaitmeninės produkcijos bei platinimo ir į tai, kad vietiniai ir regioniniai televizijos transliuotojai rengia daug nuosavos medžiagos, būtina skatinti arba užtikrinti galimybes paremti regionines ir vietinės televizijos paslaugas, siekiant užtikrinti kultūrinę ir regioninę įvairovę tuo metu, kai televizija pereina prie skaitmeninio formato, šiuo tikslu yra siūloma, kad prioritetas būtų teikiamas remti investicijas regioninėms audiovizualinėms paslaugoms;

| 2.14 | pasisako už tai, kad TBS direktyvos peržiūrėjimas leistų užtikrinti, kad nacionaliniai transliuotojai galėtų vykdyti savo misiją sutinkamai su valstybių narių taisyklėmis, ir šiuo tikslu siūlo remti operatorius, teikiančius viešąsias paslaugas visam regionui. |
| --- | --- |

2.14

pasisako už tai, kad TBS direktyvos peržiūrėjimas leistų užtikrinti, kad nacionaliniai transliuotojai galėtų vykdyti savo misiją sutinkamai su valstybių narių taisyklėmis, ir šiuo tikslu siūlo remti operatorius, teikiančius viešąsias paslaugas visam regionui.

Briuselis, 2004 m. birželio 17 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 192, 2002 8 12, p. 15

1

(2)  OL C 256, 2003 10 24, p. 79

2

---

| 22.12.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 318/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 318/30

---

Regionų komiteto nuomonė dėl „pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, įsteigiančio Europos pabėgėlių reikalų fondą 2005-2010 metų laikotarpiui“

(2004/C 318/10)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, įsteigiančio Europos pabėgėlių reikalų fondą 2005-2010 metų laikotarpiui, (COM(2004) 102 galutinis - 2004/0032 CNS);

Atsižvelgdamas į Tarybos 2004 m. vasario 23 d. sprendimą paraginti jį, sutinkamai su EB steigimo sutarties 265 straipsnio 1 pastraipa, parengti nuomonę šiuo klausimu;

Atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 6 d. Pirmininko sprendimą įpareigoti Išorės ryšių komisiją parengti nuomonę šiuo klausimu;

Atsižvelgdamas į EB steigimo sutartį ir ypač jos 63 straipsnio 2 pastraipos b punktą;

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl „Tarybos sprendimo, įsteigiančio Europos pabėgėlių reikalų fondą“ (COM(1999) 686 galutinis – 1999/0274 CNS, CdR 80/2000 fin (1));

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl „Komisijos Komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl imigracijos, integracijos ir užimtumo“(COM(2003) 336 galutinis, CdR 223/2003 fin (2));

Atsižvelgdamas į kitas nuomones, susijusias su pabėgėlių politika (CdR 90/2001 fin (3); CdR 214/2001 fin (4); CdR 93/2002 fin (5); CdR 249/2003 fin (6));

Atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 80/2004rév1), kurį 2004 m. gegužės 4 d. priėmė jo Užsienio reikalų komisija (FI/ELDR));

| 1) | atsižvelgdamas į tai, kad antrasis Europos pabėgėlių reikalų fondo laikotarpis turėtų tapti veiksmingesnis ir galingesnis instrumentas, įgyvendinant jam priskirtus prioritetinius tikslus, kaip antai, atsakomybės dalijimąsi tarp valstybių narių ir bendros prieglobsčio politikos įgyvendinimą visose valstybėse narėse, |
| --- | --- |

1)

atsižvelgdamas į tai, kad antrasis Europos pabėgėlių reikalų fondo laikotarpis turėtų tapti veiksmingesnis ir galingesnis instrumentas, įgyvendinant jam priskirtus prioritetinius tikslus, kaip antai, atsakomybės dalijimąsi tarp valstybių narių ir bendros prieglobsčio politikos įgyvendinimą visose valstybėse narėse,

| 2) | atsižvelgdamas į tai, kad norint įgyvendinti nustatytus tikslus, svarbu aprūpinti Fondą pakankamais ištekliais per visą veiksmo laikotarpį, ypač atsižvelgiant į Sąjungos plėtrą ir į naujųjų valstybių narių reikmes. |
| --- | --- |

2)

atsižvelgdamas į tai, kad norint įgyvendinti nustatytus tikslus, svarbu aprūpinti Fondą pakankamais ištekliais per visą veiksmo laikotarpį, ypač atsižvelgiant į Sąjungos plėtrą ir į naujųjų valstybių narių reikmes.

savo 55-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. birželio 16-17 d.(2004 m. birželio 17 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1   Regionų komiteto nuomonė

Regionų komitetas

| 1.1 | pritaria Komisijos siūlymui su šiais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.1

pritaria Komisijos siūlymui su šiais pakeitimais;

| 1.2 | vertina Komisijos, valstybių narių, regionų, savivaldybių, organizacijų ir kitų suinteresuotų šalių įdėtas pastangas įgyvendinant Europos pabėgėlių reikalų fondo pirmojo etapo tikslus; |
| --- | --- |

1.2

vertina Komisijos, valstybių narių, regionų, savivaldybių, organizacijų ir kitų suinteresuotų šalių įdėtas pastangas įgyvendinant Europos pabėgėlių reikalų fondo pirmojo etapo tikslus;

| 1.3 | vertina Komisijos nuveiktą darbą, rengiant naują siūlymą, ir yra tos nuomonės, kad jai pavyko atsižvelgti į didelę pirmojo etapo vertinimo rezultatų ir įvairių suinteresuotų šalių suformuluotų pastabų dalį; |
| --- | --- |

1.3

vertina Komisijos nuveiktą darbą, rengiant naują siūlymą, ir yra tos nuomonės, kad jai pavyko atsižvelgti į didelę pirmojo etapo vertinimo rezultatų ir įvairių suinteresuotų šalių suformuluotų pastabų dalį;

| 1.4 | laiko teisingais tarp valstybių narių pasidalytos atsakomybės principą ir sistemą, kaip jie numatyti nagrinėjamame siūlyme; |
| --- | --- |

1.4

laiko teisingais tarp valstybių narių pasidalytos atsakomybės principą ir sistemą, kaip jie numatyti nagrinėjamame siūlyme;

| 1.5 | laiko, kad tiek fiksuota suma, siūloma skirti veiksmams valstybėse narėse įgyvendinti, tiek ir suma, numatyta techninei ir administracinei pagalbai, sudaro absoliutų minimumą, jei norima garantuoti, kad visos valstybės narės galėtų dalyvauti šioje programoje ir plėtoti savo nuosavas sistemas taip, kad priartėtų prie bendro europinio lygio; pabrėžia kas vietos dalyvius – ypač iš tų šalių, kurios dalyvavo pirmame Europos pabėgėlių reikalų fondo etape, – būtina kaip ir anksčiau mokyti ir patarti jiems kaip vykdyti aukšto lygmens projektus; |
| --- | --- |

1.5

laiko, kad tiek fiksuota suma, siūloma skirti veiksmams valstybėse narėse įgyvendinti, tiek ir suma, numatyta techninei ir administracinei pagalbai, sudaro absoliutų minimumą, jei norima garantuoti, kad visos valstybės narės galėtų dalyvauti šioje programoje ir plėtoti savo nuosavas sistemas taip, kad priartėtų prie bendro europinio lygio; pabrėžia kas vietos dalyvius – ypač iš tų šalių, kurios dalyvavo pirmame Europos pabėgėlių reikalų fondo etape, – būtina kaip ir anksčiau mokyti ir patarti jiems kaip vykdyti aukšto lygmens projektus;

| 1.6 | mano, kad yra svarbu užtikrinti, kad Fondo veiksmai apimtų visus asmenis, gaunančius tarptautinę apsaugą vienoje valstybėje narėje, nepaisant kokia būtų nacionalinė įleidimo į šios valstybės teritoriją tvarka; taip pat mano, kad programos įgyvendinimo laikotarpiu yra svarbu atkreipti ypatingą dėmesį į didžiausias grėsmes patiriančių pabėgėlių reikmes. Iš labiausiai pažeidžiamų grupių paminėkime nepilnamečius vaikus be globėjų, vienišas motinas ar vienišas moteris (priklausančias rizikos grupei), asmenis – kankinimų aukas, ar patyrusius nežmonišką ir žeminantį elgesį, ar piktnaudžiavimus, taip pat asmenis, kuriems reikalinga ypatinga medicininė pagalba; |
| --- | --- |

1.6

mano, kad yra svarbu užtikrinti, kad Fondo veiksmai apimtų visus asmenis, gaunančius tarptautinę apsaugą vienoje valstybėje narėje, nepaisant kokia būtų nacionalinė įleidimo į šios valstybės teritoriją tvarka; taip pat mano, kad programos įgyvendinimo laikotarpiu yra svarbu atkreipti ypatingą dėmesį į didžiausias grėsmes patiriančių pabėgėlių reikmes. Iš labiausiai pažeidžiamų grupių paminėkime nepilnamečius vaikus be globėjų, vienišas motinas ar vienišas moteris (priklausančias rizikos grupei), asmenis – kankinimų aukas, ar patyrusius nežmonišką ir žeminantį elgesį, ar piktnaudžiavimus, taip pat asmenis, kuriems reikalinga ypatinga medicininė pagalba;

| 1.7 | remia Komisijos siūlomą globalią prieglobsčio politikos koncepciją, pagal kurią Fondo ištekliai gali būti panaudojami prieglobsčio prašytojų sąlygoms gerinti, jų integracijai skatinti ir jų grįžimui į savo kilmės šalį remti, atsižvelgiant į vietos, regiono ir nacionalines aplinkybes; |
| --- | --- |

1.7

remia Komisijos siūlomą globalią prieglobsčio politikos koncepciją, pagal kurią Fondo ištekliai gali būti panaudojami prieglobsčio prašytojų sąlygoms gerinti, jų integracijai skatinti ir jų grįžimui į savo kilmės šalį remti, atsižvelgiant į vietos, regiono ir nacionalines aplinkybes;

| 1.8 | pritaria tiek nacionaliniu lygmeniu plėtojamų veiksmų, tiek Bendrijos veiksmų ir skubos priemonių rėmimui. Bendrijos veiksmai gali tapti svarbia planavimo ir strateginės plėtotės priemone europiniu lygiu, jei tai padeda rengiant konkrečius didelio masto politikos lygmens, taip pat regionų ir vietos lygmens projektus, papildančius vienas kitą. Pakankamą Fondo dalį būtina skirti Bendrijos veiksmams. Reikia atkreipti dėmesį, kad šie veiksmai vienas kitą papildytų ir jų įgyvendinimas būtų skaidrus; |
| --- | --- |

1.8

pritaria tiek nacionaliniu lygmeniu plėtojamų veiksmų, tiek Bendrijos veiksmų ir skubos priemonių rėmimui. Bendrijos veiksmai gali tapti svarbia planavimo ir strateginės plėtotės priemone europiniu lygiu, jei tai padeda rengiant konkrečius didelio masto politikos lygmens, taip pat regionų ir vietos lygmens projektus, papildančius vienas kitą. Pakankamą Fondo dalį būtina skirti Bendrijos veiksmams. Reikia atkreipti dėmesį, kad šie veiksmai vienas kitą papildytų ir jų įgyvendinimas būtų skaidrus;

| 1.9 | pabrėžia, kad prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių prieglobstis yra geriausiai matomas vietos bendruomenėse, kurios priima šias grupes; ir reikalauja, kad priimant tokius sprendimus dėl priėmimo ir integravimo į šias bendruomenes dalyvautų vietos ir regioninės valdžios institucijos; |
| --- | --- |

1.9

pabrėžia, kad prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių prieglobstis yra geriausiai matomas vietos bendruomenėse, kurios priima šias grupes; ir reikalauja, kad priimant tokius sprendimus dėl priėmimo ir integravimo į šias bendruomenes dalyvautų vietos ir regioninės valdžios institucijos;

| 1.10. | atkreipia dėmesį į tai, kad viena svarbiausių Europos pabėgėlių ir prieglobsčio politikos sudėtinių dalių yra žmogaus teisėmis grindžiamos integracijos skatinimas ir kad šios integracijos sėkmė turi lemiamos reikšmės tolesniam subalansuotam vietos bendruomenių vystymuisi; |
| --- | --- |

1.10.

atkreipia dėmesį į tai, kad viena svarbiausių Europos pabėgėlių ir prieglobsčio politikos sudėtinių dalių yra žmogaus teisėmis grindžiamos integracijos skatinimas ir kad šios integracijos sėkmė turi lemiamos reikšmės tolesniam subalansuotam vietos bendruomenių vystymuisi;

| 1.11. | pabrėžia kiekvieno asmens teisę savanoriškai, saugiai ir oriai grįžti į savo kilmės šalį; |
| --- | --- |

1.11.

pabrėžia kiekvieno asmens teisę savanoriškai, saugiai ir oriai grįžti į savo kilmės šalį;

| 1.12. | palaiko Komisijos pastangas gerinti programos strateginį planavimą, taikant daugiametį programavimą; |
| --- | --- |

1.12.

palaiko Komisijos pastangas gerinti programos strateginį planavimą, taikant daugiametį programavimą;

| 1.13. | pabrėžia, kad strateginis planavimas turi būti vykdomas skaidriai, tikroje partnerystėje tarp Komisijos ir valstybių narių, ar tai liestų veiksmus, plėtojamus nacionaliniu mastu, ar Bendrijos veiksmus, ar skubos priemones; |
| --- | --- |

1.13.

pabrėžia, kad strateginis planavimas turi būti vykdomas skaidriai, tikroje partnerystėje tarp Komisijos ir valstybių narių, ar tai liestų veiksmus, plėtojamus nacionaliniu mastu, ar Bendrijos veiksmus, ar skubos priemones;

| 1.14. | ypatingai akcentuoja tą faktą, kad regionų ir vietos dalyviai, būdami atsakingi už prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių prieglobstį bei už veiksmus, skatinant jų integraciją, vaidina svarbiausią vaidmenį; dėl šitos priežasties apgailestauja, kad Komisija, planuodama programos įgyvendinimą ir priimdama sprendimus dėl jos finansavimo, savo siūlyme nenumatė plataus aptarimo regioninėse ir vietos savivaldybėse. Siūlymas neužtikrina regionų ir vietos dalyviams galimybės dalyvauti plėtojant gerąsias patirtis Bendrijos veiksmų srityje. |
| --- | --- |

1.14.

ypatingai akcentuoja tą faktą, kad regionų ir vietos dalyviai, būdami atsakingi už prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių prieglobstį bei už veiksmus, skatinant jų integraciją, vaidina svarbiausią vaidmenį; dėl šitos priežasties apgailestauja, kad Komisija, planuodama programos įgyvendinimą ir priimdama sprendimus dėl jos finansavimo, savo siūlyme nenumatė plataus aptarimo regioninėse ir vietos savivaldybėse. Siūlymas neužtikrina regionų ir vietos dalyviams galimybės dalyvauti plėtojant gerąsias patirtis Bendrijos veiksmų srityje.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

1 rekomendacija

dėl (4)

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Būtina paremti valstybių narių dedamas pastangas teikiant pabėgėliams ir perkeltiems asmenims tinkamas prieglobsčio sąlygas ir taikyti teisingas ir veiksmingas prieglobsčio procedūras, siekiant apsaugoti tarptautinės apsaugos reikalingų asmenų teises ir gerinti prieglobsčio sistemų darbą. |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

(4)

Būtina paremti valstybių narių dedamas pastangas teikiant pabėgėliams ir perkeltiems asmenims tinkamas prieglobsčio sąlygas ir taikyti teisingas ir veiksmingas prieglobsčio procedūras, siekiant apsaugoti tarptautinės apsaugos reikalingų asmenų teises ir gerinti prieglobsčio sistemų darbą.

| (4) | Būtina paremti ir pagerinti valstybių narių dedamas pastangas teikiant pabėgėliams ir perkeltiems asmenims tinkamas prieglobsčio sąlygas, atsižvelgiant į konkrečias labiausiai pažeidžiamų asmenų reikmes (kaip nepilnamečių vaikų be globėjų, vienišų motinų arba vienišų moterų (priklausančių rizikos grupei), kankinimų aukų, ar asmenų patyrusių nežmonišką ir žeminantį elgesį, ar piktnaudžiavimus, taip pat asmenų, kuriems reikalinga ypatinga medicininė pagalba), ir taikant teisingas ir veiksmingas prieglobsčio procedūras, siekti apsaugoti asmenų, kuriems reikalinga jų teisių tarptautinė apsauga ir gerinti prieglobsčio sistemų darbą. |
| --- | --- |

(4)

Būtina paremti ir pagerinti valstybių narių dedamas pastangas teikiant pabėgėliams ir perkeltiems asmenims tinkamas prieglobsčio sąlygas, atsižvelgiant į konkrečias labiausiai pažeidžiamų asmenų reikmes (kaip nepilnamečių vaikų be globėjų, vienišų motinų arba vienišų moterų (priklausančių rizikos grupei), kankinimų aukų, ar asmenų patyrusių nežmonišką ir žeminantį elgesį, ar piktnaudžiavimus, taip pat asmenų, kuriems reikalinga ypatinga medicininė pagalba), ir taikant teisingas ir veiksmingas prieglobsčio procedūras, siekti apsaugoti asmenų, kuriems reikalinga jų teisių tarptautinė apsauga ir gerinti prieglobsčio sistemų darbą.

Paaiškinimas

Svarbu gerinti prieglobsčio sąlygas, jei jos dar nėra optimalios. Ne visada identifikuojami didžiausias grėsmes patiriantys asmenys, ypač esant dideliam prieglobsčio prašytojų skaičiui, tad konkrečios jų reikmės nesulaukia reikiamo dėmesio. Labiausiai pažeidžiamų asmenų identifikavimas pagerėtų, apibrėžus šiai kategorijai priklausančius asmenis. Tokiems asmenims suteikta pagalba ir atitinkama globa, arba pritaikytos jų atžvilgiu kitos specifinės priemonės padėtų jiems atsispirti išgyvenamoms aplinkybėms ir skatintų jų tolesnę integraciją arba galimą sugrįžimą į savo kilmės šalį.

2 rekomendacija

dėl (8)

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | Būtina konkreti pagalba, sukuriant ar gerinant sąlygas, leidžiančias to norintiems pabėgėliams ir perkeltiems asmenims visiškai sąmoningai apsispręsti palikti valstybių narių teritoriją ir grįžti į savo kilmės šalį. |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

(8)

Būtina konkreti pagalba, sukuriant ar gerinant sąlygas, leidžiančias to norintiems pabėgėliams ir perkeltiems asmenims visiškai sąmoningai apsispręsti palikti valstybių narių teritoriją ir grįžti į savo kilmės šalį.

| (8) | Būtina konkreti pagalba, sukuriant ar gerinant sąlygas, leidžiančias to norintiems pabėgėliams ir perkeltiems asmenims, užtikrinant visišką jų saugumą ir gerbiant jų žmogaus teises, sąmoningai apsispręsti palikti valstybių narių teritoriją ir grįžti į savo kilmės šalį. |
| --- | --- |

(8)

Būtina konkreti pagalba, sukuriant ar gerinant sąlygas, leidžiančias to norintiems pabėgėliams ir perkeltiems asmenims, užtikrinant visišką jų saugumą ir gerbiant jų žmogaus teises, sąmoningai apsispręsti palikti valstybių narių teritoriją ir grįžti į savo kilmės šalį.

Paaiškinimas

Europos pabėgėlių reikalų fondas jokiu atveju neturi remti grįžimų, jei neįmanoma garantuoti, kad jie vyktų visiškai saugiai ir gerbiant suinteresuotų asmenų žmogaus teises.

3 rekomendacija

dėl (15)

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | Valstybėms narėms įgyvendinant veiksmus, būtinos pakankamos garantijos, kad bus užtikrintos sąlygos ir įgyvendinimo kokybė, šių veiksmų rezultatai ir jų įvertinimas, taip pat tinkama finansinė apskaita ir kontrolė. |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

(15)

Valstybėms narėms įgyvendinant veiksmus, būtinos pakankamos garantijos, kad bus užtikrintos sąlygos ir įgyvendinimo kokybė, šių veiksmų rezultatai ir jų įvertinimas, taip pat tinkama finansinė apskaita ir kontrolė.

| (15) | Valstybėms narėms įgyvendinant veiksmus, būtinos pakankamos garantijos, kad bus užtikrintos šio įgyvendinimo skaidrumas ir sąlygos, kurios užtikrina įgyvendinimo kokybę, šių veiksmų rezultatus ir jų įvertinimą, taip pat tinkamą finansinę apskaitą ir kontrolę. |
| --- | --- |

(15)

Valstybėms narėms įgyvendinant veiksmus, būtinos pakankamos garantijos, kad bus užtikrintos šio įgyvendinimo skaidrumas ir sąlygos, kurios užtikrina įgyvendinimo kokybę, šių veiksmų rezultatus ir jų įvertinimą, taip pat tinkamą finansinę apskaitą ir kontrolę.

Paaiškinimas

Įgyvendinimas turi būti skaidrus bet kokiomis aplinkybėmis.

4 rekomendacija

4 straipsnio 1 pastraipa, d) punktas (naujas)

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | d) | savanoriškam grįžimui asmenų, kurių prašymas apsaugoti, numatytas 3 straipsnio 1 - 3 punktuose, buvo atmestas, jei šie asmenys neįgijo naujos pilietybės ir nepaliko valstybės narės teritorijos. |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

d)

savanoriškam grįžimui asmenų, kurių prašymas apsaugoti, numatytas 3 straipsnio 1 - 3 punktuose, buvo atmestas, jei šie asmenys neįgijo naujos pilietybės ir nepaliko valstybės narės teritorijos.

Paaiškinimas

Pateisinama Fondo išteklius naudoti taip pat savanoriškam grįžimui asmenų, kurių prašymas apsaugoti buvo atmestas, o ne vien asmenų, kurių prašymas yra nagrinėjamas.

5 rekomendacija

4 straipsnio 3 pastraipa

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Veiksmuose atsižvelgiama į lyties klausimus, taip pat į konkrečias reikmes labiausiai pažeidžiamų asmenų, įskaitant asmenų patyrusių kankinimus ar nežmonišką ir žeminantį elgesį, taip pat į pirmumo teisę turinčius vaiko interesus. Veiksmai, numatyti 1 pastraipos a), b) ir c) punktuose, gali būti įtraukti į jungtinius projektus. |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

3.

Veiksmuose atsižvelgiama į lyties klausimus, taip pat į konkrečias reikmes labiausiai pažeidžiamų asmenų, įskaitant asmenų patyrusių kankinimus ar nežmonišką ir žeminantį elgesį, taip pat į pirmumo teisę turinčius vaiko interesus. Veiksmai, numatyti 1 pastraipos a), b) ir c) punktuose, gali būti įtraukti į jungtinius projektus.

| 3. | Veiksmuose atsižvelgiama į lyties aspektus, į pirmumo teisę turinčią vaikų gerovę, taip pat į konkrečias reikmes labiausiai pažeidžiamų asmenų, įskaitant nepilnamečių vaikų be globėjų, vienišų motinų ar vienišų moterų, asmenų patyrusių kankinimus ar nežmonišką ir žeminantį elgesį ar piktnaudžiavimus bei asmenų, kuriems reikalinga ypatinga medicininė pagalba. taip pat į pirmumo teisę turinčius vaiko interesus. Veiksmai, numatyti 1 pastraipos a), b) ir c) punktuose, gali būti įtraukti į jungtinius projektus. |
| --- | --- |

3.

Veiksmuose atsižvelgiama į lyties aspektus, į pirmumo teisę turinčią vaikų gerovę, taip pat į konkrečias reikmes labiausiai pažeidžiamų asmenų, įskaitant nepilnamečių vaikų be globėjų, vienišų motinų ar vienišų moterų, asmenų patyrusių kankinimus ar nežmonišką ir žeminantį elgesį ar piktnaudžiavimus bei asmenų, kuriems reikalinga ypatinga medicininė pagalba. taip pat į pirmumo teisę turinčius vaiko interesus. Veiksmai, numatyti 1 pastraipos a), b) ir c) punktuose, gali būti įtraukti į jungtinius projektus.

Paaiškinimas

Pirmumo teisę turinčios vaikų gerovė yra numatyta tarptautinėse sutartyse, taigi, tai taip pat turi aiškiai atsispindėti šiame siūlyme. Labiausiai pažeidžiamus asmenis bus lengviau identifikuoti apibrėžus šiai kategorijai priklausančius asmenis. Siūlomas išvardijimas atitinka, pavyzdžiui, tą, kurį naudoja Jungtinių Tautų VPRK.

6 rekomendacija

6 straipsnis

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Fondo paramą gali gauti veiksmai, skirti integruoti į gyvenamosios valstybės narės visuomenę asmenis, įvardytus 4 straipsnio 1 pastraipos b) punkte, taip pat jų šeimos narius, ypač: | Fondo paramą gali gauti veiksmai, skirti integruoti į gyvenamosios valstybės narės visuomenę asmenis, įvardytus 4 straipsnio 1 pastraipos b) punkte, taip pat jų šeimos narius, ypač
  pavyzdžiui: |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

Fondo paramą gali gauti veiksmai, skirti integruoti į gyvenamosios valstybės narės visuomenę asmenis, įvardytus 4 straipsnio 1 pastraipos b) punkte, taip pat jų šeimos narius, ypač:

Fondo paramą gali gauti veiksmai, skirti integruoti į gyvenamosios valstybės narės visuomenę asmenis, įvardytus 4 straipsnio 1 pastraipos b) punkte, taip pat jų šeimos narius, ypač
  pavyzdžiui:

Paaiškinimas

Turint galvoje, kad nėra nei bendro integracijos rodiklių apibrėžimo, nei jokios bendros vizijos šiuo klausimu, būtina pabrėžti, kad šiame straipsnyje paskelbti veiksmai tėra tik pavyzdžiai, kurių pagalba integracija gali būti skatinama.

7 rekomendacija

6 straipsnis, 3 brūkšnelis (naujas)

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | veiksmai, skirti skatinti prieglobsčio šalies kalbos ir kultūros savinimąsi; |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

—

veiksmai, skirti skatinti prieglobsčio šalies kalbos ir kultūros savinimąsi;

Paaiškinimas

Reikia pabrėžti kalbos, kaip svarbiausios aktyvaus dalyvavimo supančioje bendruomenėje ir visuomenėje priemonės, svarbą. Kalbos išmokstama įvairiais būdais ir ji glaudžiai susijusi su kultūra, todėl veiksmai, kurie galėtų gauti Fondo paramą neturi apsiriboti, pavyzdžiui, vien tik švietimu.

8 rekomendacija

6 straipsnio 6 brūkšnelis

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| — | veiksmai, skirti šiems asmenims integruoti įtraukiant vietos savivaldos institucijas, Europos piliečius ar pabėgėlių bendruomenių organizacijas, pavyzdžiui per savanorišką pagalbą, globą, socialinių-profesinių organizacijų ar profsąjungų dalyvavimą. |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

—

veiksmai, skirti šiems asmenims integruoti įtraukiant vietos savivaldos institucijas, Europos piliečius ar pabėgėlių bendruomenių organizacijas, pavyzdžiui per savanorišką pagalbą, globą, socialinių-profesinių organizacijų ar profsąjungų dalyvavimą.

| — | veiksmai, kuriuos įgyvendina regionų ir vietos savivaldybės, skatinant šių asmenų integraciją
  skirti šiems asmenims integruoti įtraukiant vietos savivaldos institucijas, Europos piliečius ar pabėgėlių bendruomenių organizacijas, pavyzdžiui per savanorišką pagalbą, globą, socialinių-profesinių organizacijų ar profsąjungų dalyvavimą. |
| --- | --- |

—

veiksmai, kuriuos įgyvendina regionų ir vietos savivaldybės, skatinant šių asmenų integraciją
  skirti šiems asmenims integruoti įtraukiant vietos savivaldos institucijas, Europos piliečius ar pabėgėlių bendruomenių organizacijas, pavyzdžiui per savanorišką pagalbą, globą, socialinių-profesinių organizacijų ar profsąjungų dalyvavimą.

Paaiškinimas

Priemonės integracijai skatinti, kuriomis disponuoja regionų ir vietos savivaldybės, dažniausiai susijusios su visuomeninių paslaugų organizavimu. Todėl būtina rūpintis, kad paslaugos būtų prieinamos ir kad nebūtų diskriminacijos, bei atsižvelgti į kitus konkrečius poreikius, spartinančius pabėgėlių integraciją. Kadangi šių veiksmų vaidmuo yra lemiamas, derėtų juos atskirti nuo kitų vietos lygmenyje vykdomų veiksmų. Ši pataisa leidžia patikslinti Komisijos pirminį tekstą ir perskelti jį į dvi dalis (8 ir 9 rekomendacijos).

9 rekomendacija

6 straipsnio 7 brūkšnelis (naujas)

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| — | veiksmai skirti šiems asmenims integruoti įtraukiant vietos savivaldos institucijas, Europos piliečius ar pabėgėlių bendruomenių organizacijas, pavyzdžiui per savanorišką pagalbą, globą, socialinių-profesinių organizacijų ar profsąjungų dalyvavimą. |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

—

veiksmai skirti šiems asmenims integruoti įtraukiant vietos savivaldos institucijas, Europos piliečius ar pabėgėlių bendruomenių organizacijas, pavyzdžiui per savanorišką pagalbą, globą, socialinių-profesinių organizacijų ar profsąjungų dalyvavimą.

| — | veiksmai, skirti skatinti šių asmenų integraciją taip pat dialogą tarp jų ir vietos bendruomenių, bei įtraukiantys pabėgėlių ir Europos piliečių organizacijas, pavyzdžiui, per savanorišką paramą, globą, socialinių-profesinių organizacijų ir profsąjungų dalyvavimą. |
| --- | --- |

—

veiksmai, skirti skatinti šių asmenų integraciją taip pat dialogą tarp jų ir vietos bendruomenių, bei įtraukiantys pabėgėlių ir Europos piliečių organizacijas, pavyzdžiui, per savanorišką paramą, globą, socialinių-profesinių organizacijų ir profsąjungų dalyvavimą.

Paaiškinimas

Šio pakeitimo tikslas – pabrėžti, kad „integracijos“ sąvoka yra dviejų krypčių dialogo ir sąveikos procesas tarp bendruomenės, ir platesne prasme pilietinės visuomenės, iš vienos pusės, ir integruojamų asmenų – iš kitos. Kita vertus, būtina taip pat pabrėžti pabėgėlių atsakomybę integruojant į bendruomenę naujus narius.

10 rekomendacija

8 straipsnio 2 pastraipa (nauja 2 pastraipa – dabartinė 2 pastraipa virsta 3 pastraipa)

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2. | Renkantis remtinus veiksmus, svarbu, kad būtų užtikrinamas konkrečių gerų patirčių kūrimas vietiniame ir regioniniame lygmenyse. |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

2.

Renkantis remtinus veiksmus, svarbu, kad būtų užtikrinamas konkrečių gerų patirčių kūrimas vietiniame ir regioniniame lygmenyse.

Paaiškinimas

Siūlymas apibrėžti remtinus Bendrijos veiksmus tarsi leidžia suprasti, kad pagrindinė parama turėtų būti teikiama centrinės valdžios atstovams ir dirbantiems europiniame lygmenyje. Tačiau dažnai nutinka, kad geriausios patirtys ir novatoriški pavyzdiniai projektai yra įgyvendinami ir, svarbiausia, praktiškai išbandomi pačiose bendruomenėse. Štai kodėl svarbu užtikrinti tarpvalstybinių projektų įgyvendinimą įtraukiant vietos ir regionų dalyvius.

11 rekomendacija

9 straipsnio 2 pastraipa, d) punktas

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | personalo ir administravimo išlaidos, kurias indukuoja suinteresuotų asmenų prieglobstis ir skubos priemonių įgyvendinimas; |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

d)

personalo ir administravimo išlaidos, kurias indukuoja suinteresuotų asmenų prieglobstis ir skubos priemonių įgyvendinimas;

| d) | personalo ir administravimo išlaidos, kurias indukuoja suinteresuotų asmenų prieglobstis, sprendimų, susijusių su buvimo šalyje teise, priėmimo procesas ir skubos priemonių įgyvendinimas; |
| --- | --- |

d)

personalo ir administravimo išlaidos, kurias indukuoja suinteresuotų asmenų prieglobstis, sprendimų, susijusių su buvimo šalyje teise, priėmimo procesas ir skubos priemonių įgyvendinimas;

Paaiškinimas

Dabartinė formuluotė neleidžia tiksliai nustatyti, ar remtinos skubos priemonės apima sprendimų priėmimo procesą, susijusį su buvimo šalyje teise. Tuo tarpu sprendimų priėmimo procesas sudaro svarbiausią skubos priemonių įgyvendinimo dalį ir su juo susiję kaštai gali būti nemenki.

12 rekomendacija

12 straipsnio 4 pastraipa

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Atsakingosios institucijos turės rūpintis ypač šiomis užduotimis: |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

4.

Atsakingosios institucijos turės rūpintis ypač šiomis užduotimis:

| 4. | Atsakingosios institucijos turės rūpintis ypač šiomis užduotimis, užtikrinant skaidrumą: |
| --- | --- |

4.

Atsakingosios institucijos turės rūpintis ypač šiomis užduotimis, užtikrinant skaidrumą:

Paaiškinimas

Įgyvendinimas turi būti skaidrus bet kokiomis aplinkybėmis ir visuose lygmenyse.

13 rekomendacija

12 straipsnio 4 pastraipa, a) punktas

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | numatant steigti daugiametį programavimą, konsultuotis su suinteresuotais partneriais, kaip nevyriausybinėmis organizacijomis, vietos savivaldos institucijomis, kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, socialiniais partneriais); |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

a)

numatant steigti daugiametį programavimą, konsultuotis su suinteresuotais partneriais, kaip nevyriausybinėmis organizacijomis, vietos savivaldos institucijomis, kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, socialiniais partneriais);

| a) | numatant steigti daugiametį programavimą, konsultuotis su suinteresuotais partneriais, kaip regionų ir vietos savivaldybėmis, taip pat nevyriausybinėmis organizacijomis, vietos savivaldos institucijomis, kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, socialiniais partneriais); |
| --- | --- |

a)

numatant steigti daugiametį programavimą, konsultuotis su suinteresuotais partneriais, kaip regionų ir vietos savivaldybėmis, taip pat nevyriausybinėmis organizacijomis, vietos savivaldos institucijomis, kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, socialiniais partneriais);

Paaiškinimas

Pagrindiniai Europos pabėgėlių reikalų fondo dalyviai, kurie teikia paslaugas ir kuriems tenka bendra atsakomybė, yra regionų ir vietos savivaldos institucijos. Prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių integracijos politika negali būti planuojama ir vykdoma valstybėse narėse nederinant su šiomis institucijomis. Todėl sprendime turi atsispindėti, kad atsakingos institucijos rengia programavimą, bendradarbiaudamos su regionine ir vietos valdžia.

14 rekomendacija

12 straipsnio 4 dalies c punktas

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) organizuoti Fondo bendro finansavimo atrankos ir skyrimo procedūras, remiantis skaidrumo, vienodo požiūrio į vyrus ir moteris bei išmokų nekombinavimo principais; | organizuoti Fondo bendro finansavimo atrankos ir skyrimo procedūras, remiantis skaidrumo, vienodo požiūrio į vyrus ir moteris bei išmokų nekombinavimo principais;, taip pat atsižvelgiant į valstybės narės padėtį ir reikalavimus; atrenkant projektus, reikėtų atsižvelgti ir į jų išlaidų efektyvumą, turint omenyje, kiek žmonių yra suinteresuoti projektais, taip pat organizacijų ar organizacijų partnerių, kurios pateikia paraiškas dėl finansavimo, patirtį, profesionalumą ir patikimumą; |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

a) organizuoti Fondo bendro finansavimo atrankos ir skyrimo procedūras, remiantis skaidrumo, vienodo požiūrio į vyrus ir moteris bei išmokų nekombinavimo principais;

organizuoti Fondo bendro finansavimo atrankos ir skyrimo procedūras, remiantis skaidrumo, vienodo požiūrio į vyrus ir moteris bei išmokų nekombinavimo principais;, taip pat atsižvelgiant į valstybės narės padėtį ir reikalavimus; atrenkant projektus, reikėtų atsižvelgti ir į jų išlaidų efektyvumą, turint omenyje, kiek žmonių yra suinteresuoti projektais, taip pat organizacijų ar organizacijų partnerių, kurios pateikia paraiškas dėl finansavimo, patirtį, profesionalumą ir patikimumą;

Paaiškinimas

2000 m. rugsėjo 28 d. Tarybos sprendimo, įsteigiančio Europos pabėgėlių fondą (Žiūrėti OL L252 2000 10 6, p. 12 ir toliau) 9 straipsnio 3 dalis [ERF I] patvirtino savo vertę ir todėl turi būti įtrauktas į ERF II. Ypatingai atsakingos valdžios institucijos turėtų ir toliau atrinkti projektus pagal regiono situacijos kriterijų arba vietos organizacinės institucijos ir būtinumo kriterijų. Šiuos vertinimus gali vykdyti regioninės ar vietinės koordinavimo institucijos atskirose valstybėse narėse. Išoriniai ekspertai šių įvertinimų nevykdo.

15 rekomendacija

22 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlymas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Išankstinio finansavimo mokėjimai, sudarantys 50% sumos, paskirtos pagal Komisijos metinį sprendimą dėl Fondo bendro finansavimo, turi būti sumokėti valstybei narei per šešiasdešimt dienų nuo bendro finansavimo sprendimo priėmimo. |

Komisijos siūlymas

RK pakeitimas

2.

Išankstinio finansavimo mokėjimai, sudarantys 50% sumos, paskirtos pagal Komisijos metinį sprendimą dėl Fondo bendro finansavimo, turi būti sumokėti valstybei narei per šešiasdešimt dienų nuo bendro finansavimo sprendimo priėmimo.

| 2. | Išankstinio finansavimo mokėjimai, sudarantys 50%
  70% sumos, paskirtos pagal Komisijos metinį sprendimą dėl Fondo bendro finansavimo, turi būti sumokėti valstybei narei per šešiasdešimt dienų nuo bendro finansavimo sprendimo priėmimo. |
| --- | --- |

2.

Išankstinio finansavimo mokėjimai, sudarantys 50%
  70% sumos, paskirtos pagal Komisijos metinį sprendimą dėl Fondo bendro finansavimo, turi būti sumokėti valstybei narei per šešiasdešimt dienų nuo bendro finansavimo sprendimo priėmimo.

Paaiškinimas

Turėtų būti įvesti ne tokie griežti reikalavimai susiję su išankstinio finansavimo mokėjimais valstybėms narėms tam, kad būtų išvengta perdėtos naštos nacionaliniams biudžetams bei partnerių projektuose, kurie atsakingi už veiksmų įvykdymą (NVO ir t.t) ištekliams.

Briuselis, 2004 m. birželio 17 d.

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 317, 2000 11 6, p. 4.

1

(2)  OL C 109, 2004 4 30, p. 46.

2

(3)  OL C 19, 2002 1 22, p. 20.

3

(4)  OL C 107, 2002 5 3, p. 85.

4

(5)  OL C 278, 2002 11 14, p. 44.

5

(6)  OL C 23, 2004 1 27, p. 30.

6

---