# Eiropas Savienības C 265/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 265 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 5. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 265

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 5. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2021/C 265/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 29/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fondaPadome pieņēmusi 2021. gada 14. jūnijā | 1 |
| 2021/C 265/02 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 29/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda | 43 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2021/C 265/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 29/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fondaPadome pieņēmusi 2021. gada 14. jūnijā

1

2021/C 265/02

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 29/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda

43

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 5.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 29/2021 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda

Padome pieņēmusi 2021. gada 14. jūnijā

2021/C 265/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta d) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Savienības mērķi – nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu – būtu jāsasniedz, cita starpā veicot kopīgus pasākumus, personām šķērsojot iekšējās robežas, un saistībā ar robežkontroli pie ārējām robežām un kopējo vīzu politiku, vienlaikus saglabājot rūpīgo līdzsvaru starp personu brīvu pārvietošanos, no vienas puses, un drošību, no otras puses. |
| --- | --- |

(1)

Savienības mērķi – nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu – būtu jāsasniedz, cita starpā veicot kopīgus pasākumus, personām šķērsojot iekšējās robežas, un saistībā ar robežkontroli pie ārējām robežām un kopējo vīzu politiku, vienlaikus saglabājot rūpīgo līdzsvaru starp personu brīvu pārvietošanos, no vienas puses, un drošību, no otras puses.

| (2) | Ievērojot LESD 80. pantu, uz Savienības robežpārbaudes, patvēruma un imigrācijas politiku un tās īstenošanu būtu jāattiecina solidaritātes princips un atbildības, tostarp tās finansiālās ietekmes, taisnīga sadale starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot LESD 80. pantu, uz Savienības robežpārbaudes, patvēruma un imigrācijas politiku un tās īstenošanu būtu jāattiecina solidaritātes princips un atbildības, tostarp tās finansiālās ietekmes, taisnīga sadale starp dalībvalstīm.

| (3) | Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. martā, 27 dalībvalstu vadītāji apliecināja saistības strādāt, lai veidotu drošu Eiropu un izveidotu tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību. |
| --- | --- |

(3)

Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. martā, 27 dalībvalstu vadītāji apliecināja saistības strādāt, lai veidotu drošu Eiropu un izveidotu tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību.

| (4) | Visas darbības, ko finansē saskaņā ar finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (“Instruments”), kuru izveido ar šo regulu, tostarp tās darbības, ko veic trešās valstīs, būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas ietverti Savienības acquis un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), un darbībām būtu jāatbilst Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuros tās ir puses, jo īpaši nodrošinot atbilstību nediskriminācijas un neizraidīšanas principiem. |
| --- | --- |

(4)

Visas darbības, ko finansē saskaņā ar finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (“Instruments”), kuru izveido ar šo regulu, tostarp tās darbības, ko veic trešās valstīs, būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas ietverti Savienības acquis un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), un darbībām būtu jāatbilst Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuros tās ir puses, jo īpaši nodrošinot atbilstību nediskriminācijas un neizraidīšanas principiem.

| (5) | Instrumenta politikas mērķis ir izstrādāt un īstenot spēcīgu un efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, tādējādi palīdzot nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni Savienībā, vienlaikus nodrošinot personu brīvu pārvietošanos tajā un pilnībā ievērojot attiecīgos Savienības acquis un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskiem instrumentiem, kuros tās ir puses. |
| --- | --- |

(5)

Instrumenta politikas mērķis ir izstrādāt un īstenot spēcīgu un efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, tādējādi palīdzot nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni Savienībā, vienlaikus nodrošinot personu brīvu pārvietošanos tajā un pilnībā ievērojot attiecīgos Savienības acquis un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskiem instrumentiem, kuros tās ir puses.

| (6) | Eiropas integrētā robežu pārvaldība, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1896 (3) izveidotā Eiropas Robežu un krasta apsardze, ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un par robežu pārvaldību atbildīgo valstu iestāžu, tostarp krasta apsardzes, kopīga atbildība, ciktāl tā veic robežkontroles uzdevumus. Tai būtu jāpalīdz atvieglot likumīgu robežu šķērsošanu, novērst un atklāt nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldīt migrācijas plūsmas. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas integrētā robežu pārvaldība, ko īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1896 (3) izveidotā Eiropas Robežu un krasta apsardze, ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un par robežu pārvaldību atbildīgo valstu iestāžu, tostarp krasta apsardzes, kopīga atbildība, ciktāl tā veic robežkontroles uzdevumus. Tai būtu jāpalīdz atvieglot likumīgu robežu šķērsošanu, novērst un atklāt nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldīt migrācijas plūsmas.

| (7) | Likumīgas ceļošanas atvieglošana, vienlaikus novēršot neatbilstīgu migrāciju un drošības riskus, tika identificēta kā viens no galvenajiem mērķiem Savienības pieejā, kas izklāstīta Komisijas 2020. gada 23. septembra paziņojumā “Jauns Migrācijas un patvēruma pakts”. |
| --- | --- |

(7)

Likumīgas ceļošanas atvieglošana, vienlaikus novēršot neatbilstīgu migrāciju un drošības riskus, tika identificēta kā viens no galvenajiem mērķiem Savienības pieejā, kas izklāstīta Komisijas 2020. gada 23. septembra paziņojumā “Jauns Migrācijas un patvēruma pakts”.

| (8) | Finansiāls atbalsts no Savienības budžeta ir obligāti nepieciešams, lai, pilnībā nodrošinot pamattiesību ievērošanu, īstenotu Eiropas integrēto robežu pārvaldību ar mērķi atbalstīt dalībvalstis, tām efektīvi pārvaldot ārējo robežu šķērsošanu un risinot nākotnes izaicinājumus pie šīm robežām, kas palīdzētu cīņā pret smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju,. |
| --- | --- |

(8)

Finansiāls atbalsts no Savienības budžeta ir obligāti nepieciešams, lai, pilnībā nodrošinot pamattiesību ievērošanu, īstenotu Eiropas integrēto robežu pārvaldību ar mērķi atbalstīt dalībvalstis, tām efektīvi pārvaldot ārējo robežu šķērsošanu un risinot nākotnes izaicinājumus pie šīm robežām, kas palīdzētu cīņā pret smagiem noziegumiem ar pārrobežu dimensiju,.

| (9) | Dalībvalstīm būtu jātiek nodrošinātam adekvātam Savienības finansiālajam atbalstam, lai veicinātu to, ka tiek īstenota Eiropas integrētā robežu pārvaldība un lai nodrošinātu to, ka Eiropas integrētā robežu pārvaldība kļūst par ikdienas darba realitāti. Eiropas integrētā robežu pārvaldība sita starpā sastāv no šādiem Regulā (ES) 2019/1896 noteiktiem komponentiem – robežkontrole; meklēšanas un glābšanas operācijas robežu uzraudzības laikā; riska analīze; sadarbība starp dalībvalstīm, tostarp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinēts atbalsts; sadarbība starp aģentūrām, tostarp regulāra informācijas apmaiņa); sadarbība ar trešām valstīm; tehniskie un operatīvie pasākumi Šengenas zonā, kas ir saistīti ar robežkontroli un ir paredzēti, lai labāk vērstos pret nelikumīgu imigrāciju un apkarotu pārrobežu noziedzību; progresīvu tehnoloģiju izmantošana; kvalitātes kontroles mehānisms un solidaritātes mehānismi. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstīm būtu jātiek nodrošinātam adekvātam Savienības finansiālajam atbalstam, lai veicinātu to, ka tiek īstenota Eiropas integrētā robežu pārvaldība un lai nodrošinātu to, ka Eiropas integrētā robežu pārvaldība kļūst par ikdienas darba realitāti. Eiropas integrētā robežu pārvaldība sita starpā sastāv no šādiem Regulā (ES) 2019/1896 noteiktiem komponentiem – robežkontrole; meklēšanas un glābšanas operācijas robežu uzraudzības laikā; riska analīze; sadarbība starp dalībvalstīm, tostarp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinēts atbalsts; sadarbība starp aģentūrām, tostarp regulāra informācijas apmaiņa); sadarbība ar trešām valstīm; tehniskie un operatīvie pasākumi Šengenas zonā, kas ir saistīti ar robežkontroli un ir paredzēti, lai labāk vērstos pret nelikumīgu imigrāciju un apkarotu pārrobežu noziedzību; progresīvu tehnoloģiju izmantošana; kvalitātes kontroles mehānisms un solidaritātes mehānismi.

| (10) | Instrumentam būtu jāspēj sniegt dalībvalstīm nepieciešamo atbalstu kopēju ārējo robežu uzraudzības minimālo standartu īstenošanai saskaņā ar attiecīgajām dalībvalstu, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un Komisijas kompetencēm. |
| --- | --- |

(10)

Instrumentam būtu jāspēj sniegt dalībvalstīm nepieciešamo atbalstu kopēju ārējo robežu uzraudzības minimālo standartu īstenošanai saskaņā ar attiecīgajām dalībvalstu, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un Komisijas kompetencēm.

| (11) | Tā kā dalībvalstu muitas dienestiem ir aizvien lielāks skaits pienākumu, kas bieži vien attiecas uz drošības jomu un notiek pie ārējām robežām, ir svarīgi veicināt aģentūru sadarbību kā Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas sastāvdaļu saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896. Papildināmība robežkontroles un muitas kontroles veikšanā pie ārējām robežām ir jānodrošina, sniedzot adekvātu Savienības finansiālo atbalstu dalībvalstīm. Aģentūru sadarbība ne tikai stiprinās muitas kontroli, lai apkarotu visu veidu nelikumīgu tirdzniecību, bet arī atvieglos likumīgu tirdzniecību un ceļošanu un veicinās drošu un efektīvu muitas savienību. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā dalībvalstu muitas dienestiem ir aizvien lielāks skaits pienākumu, kas bieži vien attiecas uz drošības jomu un notiek pie ārējām robežām, ir svarīgi veicināt aģentūru sadarbību kā Eiropas integrētās robežu pārvaldības pieejas sastāvdaļu saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896. Papildināmība robežkontroles un muitas kontroles veikšanā pie ārējām robežām ir jānodrošina, sniedzot adekvātu Savienības finansiālo atbalstu dalībvalstīm. Aģentūru sadarbība ne tikai stiprinās muitas kontroli, lai apkarotu visu veidu nelikumīgu tirdzniecību, bet arī atvieglos likumīgu tirdzniecību un ceļošanu un veicinās drošu un efektīvu muitas savienību.

| (12) | Tāpēc ir nepieciešams izveidot fondu, kas būtu pēctecis 2014.–2020. gada Iekšējās drošības fondam, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr 513/2014 (4) un Regulu (ES) Nr. 515/2014 (5), cita starpā, izveidojot Integrētās robežu pārvaldības fondu (“Fonds”). |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc ir nepieciešams izveidot fondu, kas būtu pēctecis 2014.–2020. gada Iekšējās drošības fondam, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr 513/2014 (4) un Regulu (ES) Nr. 515/2014 (5), cita starpā, izveidojot Integrētās robežu pārvaldības fondu (“Fonds”).

| (13) | LESD V sadaļas juridiskās specifikas un dažāda piemērojamā tiesiskā pamata dēļ attiecībā uz politikas jomām saistībā ar ārējām robežām un muitas kontroli juridiski nav iespējams fondu izveidot kā vienu Instrumentu. |
| --- | --- |

(13)

LESD V sadaļas juridiskās specifikas un dažāda piemērojamā tiesiskā pamata dēļ attiecībā uz politikas jomām saistībā ar ārējām robežām un muitas kontroli juridiski nav iespējams fondu izveidot kā vienu Instrumentu.

| (14) | Tādēļ Fonds būtu jāveido kā visaptverošs Savienības finansiālā atbalsta satvars robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, ietverot Instrumentu, kā arī finansiāla atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (6) (+). Šis satvars būtu jāpapildina ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (7) (++), uz ko šajā regulā būtu jāatsaucas attiecībā uz noteikumiem par dalītu pārvaldību. |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ Fonds būtu jāveido kā visaptverošs Savienības finansiālā atbalsta satvars robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, ietverot Instrumentu, kā arī finansiāla atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (6) (+). Šis satvars būtu jāpapildina ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (7) (++), uz ko šajā regulā būtu jāatsaucas attiecībā uz noteikumiem par dalītu pārvaldību.

| (15) | Instrumentam būtu jābalstās uz rezultātiem un investīcijām, ko panākuši šādi tā priekšgājēji – Ārējo robežu fonds 2007.–2013. gadā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK (8), un finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadā un kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 515/2014, un tie būtu jāpaplašina, lai ņemtu vērā jaunas norises. |
| --- | --- |

(15)

Instrumentam būtu jābalstās uz rezultātiem un investīcijām, ko panākuši šādi tā priekšgājēji – Ārējo robežu fonds 2007.–2013. gadā, kurš izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007/EK (8), un finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadā un kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 515/2014, un tie būtu jāpaplašina, lai ņemtu vērā jaunas norises.

| (16) | Lai nodrošinātu vienotu un kvalitatīvu ārējo robežu kontroli un atvieglotu likumīgu ceļošanu pār ārējām robežām, Instrumentam būtu jāsekmē tādas Eiropas integrētās robežu pārvaldības attīstība, kas ietver tos pasākumus saistībā ar politiku, tiesību aktiem, sistemātisku sadarbību, sloga sadali, situācijas un mainīgo apstākļu novērtēšanu saistībā ar robežšķērsošanas vietām attiecībā uz neatbilstīgiem migrantiem, personālu, aprīkojumu un tehnoloģiju, kurus dažādos līmeņos veic dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra sadarbībā ar citiem dalībniekiem, piemēram, citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši ar Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1726 (9), Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (10), un vajadzības gadījumā trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu vienotu un kvalitatīvu ārējo robežu kontroli un atvieglotu likumīgu ceļošanu pār ārējām robežām, Instrumentam būtu jāsekmē tādas Eiropas integrētās robežu pārvaldības attīstība, kas ietver tos pasākumus saistībā ar politiku, tiesību aktiem, sistemātisku sadarbību, sloga sadali, situācijas un mainīgo apstākļu novērtēšanu saistībā ar robežšķērsošanas vietām attiecībā uz neatbilstīgiem migrantiem, personālu, aprīkojumu un tehnoloģiju, kurus dažādos līmeņos veic dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra sadarbībā ar citiem dalībniekiem, piemēram, citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši ar Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1726 (9), Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (10), un vajadzības gadījumā trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

| (17) | Instrumentam būtu jāpalīdz uzlabot vīzu apstrādes efektivitāti, atvieglojot vīzu procedūras bona fide ceļotājiem un konstatējot un novērtējot drošības riskus un neatbilstīgas migrācijas riskus. Ar Instrumentu jo īpaši būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai atbalstītu vīzu apstrādes digitalizāciju ar mērķi nodrošināt gan vīzu pieteikumu iesniedzējiem, gan konsulātiem ātras, drošas un klientiem draudzīgas vīzu procedūras. Ar Instrumentu būtu arī jāpalīdz nodrošināt plašu konsulāro pārklājumu visā pasaulē. Tāpat Instrumentam būtu jāaptver kopējās vīzu politikas vienota īstenošana un tās modernizēšana, kā arī pasākumi, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2007 (11), tāpat arī palīdzība dalībvalstīm izsniegt vīzas, tostarp vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, kuras izsniegtas humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ saskaņā ar Savienības acquis attiecībā uz vīzām. |
| --- | --- |

(17)

Instrumentam būtu jāpalīdz uzlabot vīzu apstrādes efektivitāti, atvieglojot vīzu procedūras bona fide ceļotājiem un konstatējot un novērtējot drošības riskus un neatbilstīgas migrācijas riskus. Ar Instrumentu jo īpaši būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai atbalstītu vīzu apstrādes digitalizāciju ar mērķi nodrošināt gan vīzu pieteikumu iesniedzējiem, gan konsulātiem ātras, drošas un klientiem draudzīgas vīzu procedūras. Ar Instrumentu būtu arī jāpalīdz nodrošināt plašu konsulāro pārklājumu visā pasaulē. Tāpat Instrumentam būtu jāaptver kopējās vīzu politikas vienota īstenošana un tās modernizēšana, kā arī pasākumi, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2007 (11), tāpat arī palīdzība dalībvalstīm izsniegt vīzas, tostarp vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, kuras izsniegtas humānu apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ saskaņā ar Savienības acquis attiecībā uz vīzām.

| (18) | Ar Instrumentu būtu jāatbalsta pasākumi, kas ir saistīti ar ārējo robežu kontroli to valstu teritorijā, kuras piemēro Šengenas acquis, īstenojot Eiropas integrēto robežu pārvaldību, un kas stiprinātu Šengenas zonas darbību kopumā. |
| --- | --- |

(18)

Ar Instrumentu būtu jāatbalsta pasākumi, kas ir saistīti ar ārējo robežu kontroli to valstu teritorijā, kuras piemēro Šengenas acquis, īstenojot Eiropas integrēto robežu pārvaldību, un kas stiprinātu Šengenas zonas darbību kopumā.

| (19) | Lai uzlabotu ārējo robežu pārvaldību, atvieglotu likumīgu ceļošanu, palīdzētu novērst un apkarot neatbilstīgu robežu šķērsošanu, īstenot kopējo vīzu politiku un veicināt augsta līmeņa drošību Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ar Instrumentu būtu jāatbalsta lielapjoma IT sistēmu izstrāde saskaņā ar Savienības tiesību aktiem robežu pārvaldības jomā. Tāpat ar to būtu jāatbalsta sadarbspējas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) 2019/817 (12) un (ES) 2019/818, (13) veidošana dalībvalstīs starp Savienības informācijas sistēmām, proti, ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2226 (14), Vīzu informācijas sistēmu (VIS), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 767/2008, Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1240 (15), Eurodac, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013 (16), Šengenas informācijas sistēmu (SIS ), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) (ES) 2018/1860 (17), 2018/1861 (18) un (ES) 2018/1862 (19) un centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (ECRIS-TCN), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/816 (20), lai minētās Savienības informācijas sistēmas un to dati cits citu papildinātu. Ar Instrumentu būtu arī jāveicina nepieciešamās norises valstu līmenī pēc sadarbspējas komponentu īstenošanas centrālā līmenī, proti, Eiropas meklēšanas portāls (ESP), kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējs BMS), kopējs identitātes repozitorijs (CIR) un vairāku identitāšu detektors (MID). |
| --- | --- |

(19)

Lai uzlabotu ārējo robežu pārvaldību, atvieglotu likumīgu ceļošanu, palīdzētu novērst un apkarot neatbilstīgu robežu šķērsošanu, īstenot kopējo vīzu politiku un veicināt augsta līmeņa drošību Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ar Instrumentu būtu jāatbalsta lielapjoma IT sistēmu izstrāde saskaņā ar Savienības tiesību aktiem robežu pārvaldības jomā. Tāpat ar to būtu jāatbalsta sadarbspējas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (ES) 2019/817 (12) un (ES) 2019/818, (13) veidošana dalībvalstīs starp Savienības informācijas sistēmām, proti, ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2226 (14), Vīzu informācijas sistēmu (VIS), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 767/2008, Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1240 (15), Eurodac, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013 (16), Šengenas informācijas sistēmu (SIS ), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) (ES) 2018/1860 (17), 2018/1861 (18) un (ES) 2018/1862 (19) un centralizētu sistēmu tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem (ECRIS-TCN), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/816 (20), lai minētās Savienības informācijas sistēmas un to dati cits citu papildinātu. Ar Instrumentu būtu arī jāveicina nepieciešamās norises valstu līmenī pēc sadarbspējas komponentu īstenošanas centrālā līmenī, proti, Eiropas meklēšanas portāls (ESP), kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējs BMS), kopējs identitātes repozitorijs (CIR) un vairāku identitāšu detektors (MID).

| (20) | Lai izmantotu to decentralizēto aģentūru zināšanas un pieredzi, kuru kompetencē ir robežu pārvaldība, vīzu politika un lielapjoma IT sistēmas, Komisijai ar šo regulu izveidotās Iekšlietu fondu komitejas darbā, jo īpaši plānošanas posma sākumā un vidusposmā, savlaicīgi būtu jāiesaista attiecīgās aģentūras. Attiecīgā gadījumā Komisijai vajadzētu būt arī iespējai attiecīgās Savienības struktūras, birojus un aģentūras iesaistīt uzraudzībā un izvērtēšanā, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Instrumentu atbalstītās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. Ar Instrumentu būtu jāpapildina un jāpastiprina aktivitātes, ar ko īsteno Eiropas integrēto robežu pārvaldību saskaņā ar kopīgas atbildības un solidaritātes principiem starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas pārstāv Eiropas Robežu un krasta apsardzes abus pīlārus.
  Konkrētāk tas nozīmē, ka dalībvalstīm, sagatavojot savas valsts programmas, ko īsteno dalītā pārvaldībā, būtu jāņem vērā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izstrādātie analītiskie instrumenti un darbības un tehniskās pamatnostādnes, kā arī tās izveidotās mācību programmas, piemēram, kopējā mācību pamatprogramma robežsargu apmācībai, ietverot minētās pamatprogrammas daļas, kas attiecas uz pamattiesībām un piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai. Lai pilnveidotu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras uzdevumu papildināmību ar dalībvalstu ārējo robežu kontroles pienākumiem un nodrošinātu konsekvenci un novērstu izmaksu neefektivitāti, Komisijai būtu savlaicīgi jāapspriežas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru par dalībvalstu iesniegtajiem valsts programmu projektiem, ciktāl tie ir minētās aģentūras kompetencē, un jo īpaši par aktivitātēm, kuras finansē no līdzekļiem, kas paredzēti darbības atbalstam. |
| --- | --- |

(20)

Lai izmantotu to decentralizēto aģentūru zināšanas un pieredzi, kuru kompetencē ir robežu pārvaldība, vīzu politika un lielapjoma IT sistēmas, Komisijai ar šo regulu izveidotās Iekšlietu fondu komitejas darbā, jo īpaši plānošanas posma sākumā un vidusposmā, savlaicīgi būtu jāiesaista attiecīgās aģentūras. Attiecīgā gadījumā Komisijai vajadzētu būt arī iespējai attiecīgās Savienības struktūras, birojus un aģentūras iesaistīt uzraudzībā un izvērtēšanā, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Instrumentu atbalstītās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. Ar Instrumentu būtu jāpapildina un jāpastiprina aktivitātes, ar ko īsteno Eiropas integrēto robežu pārvaldību saskaņā ar kopīgas atbildības un solidaritātes principiem starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kas pārstāv Eiropas Robežu un krasta apsardzes abus pīlārus.

Konkrētāk tas nozīmē, ka dalībvalstīm, sagatavojot savas valsts programmas, ko īsteno dalītā pārvaldībā, būtu jāņem vērā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras izstrādātie analītiskie instrumenti un darbības un tehniskās pamatnostādnes, kā arī tās izveidotās mācību programmas, piemēram, kopējā mācību pamatprogramma robežsargu apmācībai, ietverot minētās pamatprogrammas daļas, kas attiecas uz pamattiesībām un piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai. Lai pilnveidotu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras uzdevumu papildināmību ar dalībvalstu ārējo robežu kontroles pienākumiem un nodrošinātu konsekvenci un novērstu izmaksu neefektivitāti, Komisijai būtu savlaicīgi jāapspriežas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru par dalībvalstu iesniegtajiem valsts programmu projektiem, ciktāl tie ir minētās aģentūras kompetencē, un jo īpaši par aktivitātēm, kuras finansē no līdzekļiem, kas paredzēti darbības atbalstam.

| (21) | Ciktāl to pieprasa skartās dalībvalstis, ar Instrumentu būtu jāatbalsta karsto punktu pieejas īstenošana, kas izklāstīta Komisijas 2015. gada 13. maija paziņojumā “Eiropas programma migrācijas jomā”, ko Eiropadome apstiprināja 2015. gada 25. un 26. jūnijā un kas sīkāk izklāstīta Regulā (ES)2019/1896. Karsto punktu pieeja sniedz operatīvo atbalstu dalībvalstīm, kuras saskaras ar nesamērīgiem migrācijas izaicinājumiem pie ārējām robežām. Tā nodrošina integrētu, visaptverošu un mērķtiecīgu palīdzību, ievērojot solidaritāti un kopīgu atbildību. |
| --- | --- |

(21)

Ciktāl to pieprasa skartās dalībvalstis, ar Instrumentu būtu jāatbalsta karsto punktu pieejas īstenošana, kas izklāstīta Komisijas 2015. gada 13. maija paziņojumā “Eiropas programma migrācijas jomā”, ko Eiropadome apstiprināja 2015. gada 25. un 26. jūnijā un kas sīkāk izklāstīta Regulā (ES)2019/1896. Karsto punktu pieeja sniedz operatīvo atbalstu dalībvalstīm, kuras saskaras ar nesamērīgiem migrācijas izaicinājumiem pie ārējām robežām. Tā nodrošina integrētu, visaptverošu un mērķtiecīgu palīdzību, ievērojot solidaritāti un kopīgu atbildību.

| (22) | Ievērojot solidaritāti un kopīgu atbildību par ārējo robežu aizsardzību, ja tiek atklātas nepilnības vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (21), attiecīgajai dalībvalstij, izmantojot savas programmas resursus, būtu pienācīgi jāpievēršas šim jautājumam, lai īstenotu ieteikumus, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu un atbilstīgi neaizsargātības novērtējumam, ko veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896. |
| --- | --- |

(22)

Ievērojot solidaritāti un kopīgu atbildību par ārējo robežu aizsardzību, ja tiek atklātas nepilnības vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (21), attiecīgajai dalībvalstij, izmantojot savas programmas resursus, būtu pienācīgi jāpievēršas šim jautājumam, lai īstenotu ieteikumus, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu un atbilstīgi neaizsargātības novērtējumam, ko veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896.

| (23) | Instrumentam būtu jāsniedz finansiāla palīdzība tām dalībvalstīm, kuras pilnībā piemēro Šengenas acquis noteikumus par ārējām robežām robežām un vīzām, un tām dalībvalstīm, kuras gatavojas pilnvērtīgai dalībai Šengenas zonā, un dalībvalstīm tas būtu jāizmanto Savienības kopīgās ārējo robežu pārvaldības politikas interesēs. |
| --- | --- |

(23)

Instrumentam būtu jāsniedz finansiāla palīdzība tām dalībvalstīm, kuras pilnībā piemēro Šengenas acquis noteikumus par ārējām robežām robežām un vīzām, un tām dalībvalstīm, kuras gatavojas pilnvērtīgai dalībai Šengenas zonā, un dalībvalstīm tas būtu jāizmanto Savienības kopīgās ārējo robežu pārvaldības politikas interesēs.

| (24) | Lai gan ar Instrumentu sniedz atbalstu dalībvalstu investīcijām robežu pārvaldībā, tam nebūtu jānodrošina finansējums jaunai, pastāvīgai infrastruktūrai un ēkām pie tām iekšējām robežām, uz kurām kontrole vēl nav atcelta. Tomēr pie šīm robežām Instrumentam būtu jāatbalsta investīcijas pārvietojamā robežkontroles infrastruktūrā un esošās infrastruktūras uzturēšanā, ierobežotā modernizācijā vai nomaiņā, kas vajadzīga, lai turpinātu ievērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 (22). |
| --- | --- |

(24)

Lai gan ar Instrumentu sniedz atbalstu dalībvalstu investīcijām robežu pārvaldībā, tam nebūtu jānodrošina finansējums jaunai, pastāvīgai infrastruktūrai un ēkām pie tām iekšējām robežām, uz kurām kontrole vēl nav atcelta. Tomēr pie šīm robežām Instrumentam būtu jāatbalsta investīcijas pārvietojamā robežkontroles infrastruktūrā un esošās infrastruktūras uzturēšanā, ierobežotā modernizācijā vai nomaiņā, kas vajadzīga, lai turpinātu ievērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 (22).

| (25) | Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr. 5 par personu sauszemes tranzītu starp Kaļiņingradas apgabalu un citām Krievijas Federācijas daļām ar Instrumentu būtu jāsedz visas papildu izmaksas, ko rada Savienības acquis īpašo noteikumu, kuri attiecas uz šādu tranzītu, proti, Padomes Regulu (EK) Nr. 693/2003 (23) un (EK) Nr. 694/2003 (24), īstenošana. Tomēr vajadzībai pēc pastāvīga finansiāla atbalsta attiecībā uz neiekasētajām nodevām vajadzētu būt atkarīgai no spēkā esošā vīzu režīma starp Savienību un Krievijas Federāciju. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta Protokolu Nr. 5 par personu sauszemes tranzītu starp Kaļiņingradas apgabalu un citām Krievijas Federācijas daļām ar Instrumentu būtu jāsedz visas papildu izmaksas, ko rada Savienības acquis īpašo noteikumu, kuri attiecas uz šādu tranzītu, proti, Padomes Regulu (EK) Nr. 693/2003 (23) un (EK) Nr. 694/2003 (24), īstenošana. Tomēr vajadzībai pēc pastāvīga finansiāla atbalsta attiecībā uz neiekasētajām nodevām vajadzētu būt atkarīgai no spēkā esošā vīzu režīma starp Savienību un Krievijas Federāciju.

| (26) | Lai palīdzētu sasniegt Instrumenta politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmās ir iekļautas darbības visu Instrumenta konkrēto mērķu īstenošanai un ka resursu sadalījums starp konkrētajiem mērķiem nodrošina minēto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(26)

Lai palīdzētu sasniegt Instrumenta politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmās ir iekļautas darbības visu Instrumenta konkrēto mērķu īstenošanai un ka resursu sadalījums starp konkrētajiem mērķiem nodrošina minēto mērķu sasniegšanu.

| (27) | Ievērojot efektivitātes principu, būtu jātiecas panākt sinerģiju un konsekvenci ar citiem Savienības fondiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām. |
| --- | --- |

(27)

Ievērojot efektivitātes principu, būtu jātiecas panākt sinerģiju un konsekvenci ar citiem Savienības fondiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām.

| (28) | Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, uz kuriem attiecas kādas dalībvalsts izdoti atgriešanas lēmumi, ir viens no Eiropas integrētās robežu pārvaldības komponentiem, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1896. Tomēr, ņemot vērā Instrumenta raksturu un mērķi, atgriešanas jomas pasākumi neietilpst tā sniegtā atbalsta jomā un uz tiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (25) (+). |
| --- | --- |

(28)

Tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešana, uz kuriem attiecas kādas dalībvalsts izdoti atgriešanas lēmumi, ir viens no Eiropas integrētās robežu pārvaldības komponentiem, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1896. Tomēr, ņemot vērā Instrumenta raksturu un mērķi, atgriešanas jomas pasākumi neietilpst tā sniegtā atbalsta jomā un uz tiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (25) (+).

| (29) | Lai atzītu būtisko lomu, kāda pie ārējām robežām ir dalībvalstu muitas dienestiem, un nodrošinātu, ka to rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai īstenotu savus plaša apjoma uzdevumus pie šīm robežām, finansiāla atbalsta instrumentam muitas kontroles iekārtām, būtu jānodrošina šiem valstu dienestiem nepieciešamo finansējumu, ko investēt iekārtās muitas kontroles veikšanai, kā arī iekārtās, kuras papildus muitas kontrolei var kalpot arī citiem mērķiem, piemēram, robežkontrolei. |
| --- | --- |

(29)

Lai atzītu būtisko lomu, kāda pie ārējām robežām ir dalībvalstu muitas dienestiem, un nodrošinātu, ka to rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai īstenotu savus plaša apjoma uzdevumus pie šīm robežām, finansiāla atbalsta instrumentam muitas kontroles iekārtām, būtu jānodrošina šiem valstu dienestiem nepieciešamo finansējumu, ko investēt iekārtās muitas kontroles veikšanai, kā arī iekārtās, kuras papildus muitas kontrolei var kalpot arī citiem mērķiem, piemēram, robežkontrolei.

| (30) | Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) sistēmu varētu tikpat lielā mērā vai atsevišķos gadījumos tikt izmantota pārbaudēm attiecībā uz atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, noteikumiem par robežu pārvaldību, vīzām vai policijas sadarbību. Tādēļ Fonds ir iecerēts kā divi savstarpēji papildinoši instrumenti ar atšķirīgām, bet papildinošām darbības jomām iekārtu iegādei. No vienas puses, Instruments finansiāli atbalstīs iekārtas un IKT sistēmas, kuru primārais mērķis ir integrētā robežu pārvaldība, un arī ļaus tās izmantot muitas kontroles jomā kā papildu jomā. No otras puses, finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām finansiāli atbalstīs tādas iekārtas, kuru galvenais mērķis ir muitas kontrole, un arī ļaus tās izmantot papildu mērķiem, piemēram, robežkontrolei un drošībai. Šāds uzdevumu sadalījums veicinās starpaģentūru sadarbību kā daļu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1896, tādējādi dodot iespēju muitas un robežkontroles iestādēm sadarboties un palielināt Savienības budžeta ietekmi, kopīgi izmantojot kontroles iekārtas un šīm iekārtām savstarpēji sadarbojoties. |
| --- | --- |

(30)

Lielākā daļa muitas kontroles iekārtu un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) sistēmu varētu tikpat lielā mērā vai atsevišķos gadījumos tikt izmantota pārbaudēm attiecībā uz atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, noteikumiem par robežu pārvaldību, vīzām vai policijas sadarbību. Tādēļ Fonds ir iecerēts kā divi savstarpēji papildinoši instrumenti ar atšķirīgām, bet papildinošām darbības jomām iekārtu iegādei. No vienas puses, Instruments finansiāli atbalstīs iekārtas un IKT sistēmas, kuru primārais mērķis ir integrētā robežu pārvaldība, un arī ļaus tās izmantot muitas kontroles jomā kā papildu jomā. No otras puses, finansiālā atbalsta instruments muitas kontroles iekārtām finansiāli atbalstīs tādas iekārtas, kuru galvenais mērķis ir muitas kontrole, un arī ļaus tās izmantot papildu mērķiem, piemēram, robežkontrolei un drošībai. Šāds uzdevumu sadalījums veicinās starpaģentūru sadarbību kā daļu no Eiropas integrētās robežu pārvaldības, kā noteikts Regulā (ES) 2019/1896, tādējādi dodot iespēju muitas un robežkontroles iestādēm sadarboties un palielināt Savienības budžeta ietekmi, kopīgi izmantojot kontroles iekārtas un šīm iekārtām savstarpēji sadarbojoties.

| (31) | Jūras robežu uzraudzība ir viena no krasta apsardzes funkcijām, kas tiek veiktas Savienības jūrlietu jomā. Valstu iestādes, kas veic krasta apsardzes funkcijas, arī atbild par plašu uzdevumu klāstu, kas varētu ietvert, bet neaprobežojas ar jūras drošību, drošību, meklēšanas un glābšanas operācijām, robežkontroli, zivsaimniecības kontroli, muitas kontroli, vispārīgu tiesībaizsardzību un vides aizsardzību. Krasta apsardzes funkciju plašais klāsts ļauj to ietvert dažādās ES politikas jomās, kurās ir jāmeklē sinerģijas, lai sasniegtu efektīvākus un lietderīgākus rezultātus. |
| --- | --- |

(31)

Jūras robežu uzraudzība ir viena no krasta apsardzes funkcijām, kas tiek veiktas Savienības jūrlietu jomā. Valstu iestādes, kas veic krasta apsardzes funkcijas, arī atbild par plašu uzdevumu klāstu, kas varētu ietvert, bet neaprobežojas ar jūras drošību, drošību, meklēšanas un glābšanas operācijām, robežkontroli, zivsaimniecības kontroli, muitas kontroli, vispārīgu tiesībaizsardzību un vides aizsardzību. Krasta apsardzes funkciju plašais klāsts ļauj to ietvert dažādās ES politikas jomās, kurās ir jāmeklē sinerģijas, lai sasniegtu efektīvākus un lietderīgākus rezultātus.

| (32) | Īstenojot ar Instrumentu finansētās darbības, kas saistītas ar jūras robežu uzraudzību, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš savām starptautiskajām saistībām attiecībā uz meklēšanas un glābšanas operācijām jūrā. Šajā sakarībā vajadzētu būt iespējai aprīkojumu un sistēmas, ko atbalsta saskaņā ar Instrumentu, izmantot meklēšanas un glābšanas operācijās situācijās, kas varētu rasties jūras robežu uzraudzības operācijas laikā. |
| --- | --- |

(32)

Īstenojot ar Instrumentu finansētās darbības, kas saistītas ar jūras robežu uzraudzību, dalībvalstīm īpaša uzmanība būtu jāpievērš savām starptautiskajām saistībām attiecībā uz meklēšanas un glābšanas operācijām jūrā. Šajā sakarībā vajadzētu būt iespējai aprīkojumu un sistēmas, ko atbalsta saskaņā ar Instrumentu, izmantot meklēšanas un glābšanas operācijās situācijās, kas varētu rasties jūras robežu uzraudzības operācijas laikā.

| (33) | Papildus Savienības sadarbībai krasta apsardzes funkciju jomā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, Eiropas Jūras drošības aģentūru, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (26), un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/473 (27), labāka aktivitāšu saskaņotība jūrlietu jomā būtu jāpanāk arī valstu līmenī. Sinerģijai starp dažādiem ar jūras vidi saistītiem dalībniekiem būtu jāatbilst Eiropas integrētās robežu pārvaldības un jūras drošības stratēģijām. |
| --- | --- |

(33)

Papildus Savienības sadarbībai krasta apsardzes funkciju jomā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, Eiropas Jūras drošības aģentūru, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (26), un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/473 (27), labāka aktivitāšu saskaņotība jūrlietu jomā būtu jāpanāk arī valstu līmenī. Sinerģijai starp dažādiem ar jūras vidi saistītiem dalībniekiem būtu jāatbilst Eiropas integrētās robežu pārvaldības un jūras drošības stratēģijām.

| (34) | Lai stiprinātu papildināmību un jūrniecības aktivitāšu saskaņotību, izvairītos no centienu dublēšanās un mazinātu budžeta ierobežojumus tādā aktivitāšu augstu izmaksu jomā, kāda ir jūrlietu joma, vajadzētu būt iespējai Instrumentu papildus izmantot, lai atbalstītu daudzfunkcionālas jūrniecības darbības. |
| --- | --- |

(34)

Lai stiprinātu papildināmību un jūrniecības aktivitāšu saskaņotību, izvairītos no centienu dublēšanās un mazinātu budžeta ierobežojumus tādā aktivitāšu augstu izmaksu jomā, kāda ir jūrlietu joma, vajadzētu būt iespējai Instrumentu papildus izmantot, lai atbalstītu daudzfunkcionālas jūrniecības darbības.

| (35) | Aprīkojums un IKT sistēmas, ko finansē saskaņā ar Instrumentu, būtu jāizmanto arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (28) (+) izveidotā Iekšējās drošības fonda un ar Regulu (ES) .../... (++) izveidotā Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai. Šādam aprīkojumam un IKT sistēmām arī turpmāk vajadzētu būt pieejamiem un izvietojamiem efektīvām un drošām robežkontroles aktivitātēm, un šāda aprīkojuma un IKT sistēmu izmantošanai Iekšējās drošības fonda un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai vajadzētu būt ierobežotai laikā. |
| --- | --- |

(35)

Aprīkojums un IKT sistēmas, ko finansē saskaņā ar Instrumentu, būtu jāizmanto arī ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (28) (+) izveidotā Iekšējās drošības fonda un ar Regulu (ES) .../... (++) izveidotā Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai. Šādam aprīkojumam un IKT sistēmām arī turpmāk vajadzētu būt pieejamiem un izvietojamiem efektīvām un drošām robežkontroles aktivitātēm, un šāda aprīkojuma un IKT sistēmu izmantošanai Iekšējās drošības fonda un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai vajadzētu būt ierobežotai laikā.

| (36) | Instrumentam saskaņā ar tā konkrētajiem mērķiem galvenokārt būtu jākalpo Savienības iekšpolitikai. Tajā pat laikā, vajadzētu būt iespējai attiecīgā gadījumā ar Instrumentu atbalstīt darbības, kas atbilst Savienības prioritātēm trešās valstīs un saistībā ar trešām valstīm. Minētās darbības būtu jāīsteno pilnīgā sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Minētās darbības būtu jo īpaši jāīsteno tādā veidā, kas nodrošina pilnīgu saskaņotību ar Savienības ārējo politiku, kas ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un kas atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem. Šādām darbībām vajadzētu būt vērstām arī uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību, tām būtu jākalpo Savienības iekšpolitikas interesēm un jāatbilst Savienībā veiktām aktivitātēm. Vidusposma un retrospektīvajos izvērtējumos Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš darbību īstenošanai trešās valstīs vai saistībā ar tām. |
| --- | --- |

(36)

Instrumentam saskaņā ar tā konkrētajiem mērķiem galvenokārt būtu jākalpo Savienības iekšpolitikai. Tajā pat laikā, vajadzētu būt iespējai attiecīgā gadījumā ar Instrumentu atbalstīt darbības, kas atbilst Savienības prioritātēm trešās valstīs un saistībā ar trešām valstīm. Minētās darbības būtu jāīsteno pilnīgā sinerģijā, saskaņā un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no Savienības ārējās finansēšanas instrumentiem. Minētās darbības būtu jo īpaši jāīsteno tādā veidā, kas nodrošina pilnīgu saskaņotību ar Savienības ārējo politiku, kas ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un kas atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem. Šādām darbībām vajadzētu būt vērstām arī uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību, tām būtu jākalpo Savienības iekšpolitikas interesēm un jāatbilst Savienībā veiktām aktivitātēm. Vidusposma un retrospektīvajos izvērtējumos Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš darbību īstenošanai trešās valstīs vai saistībā ar tām.

| (37) | Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām attiecībā uz kurām Savienības intervence var nodrošināt pievienotu vērtību salīdzinājumā ar dalībvalstu atsevišķām darbībām. Tā kā Savienība labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt sistēmu, kas izsaka Savienības solidaritāti robežu pārvaldības un kopējās vīzu politikas jomā, un platformu, lai izstrādātu kopīgas lielapjoma IT sistēmas minēto politiku atbalstam, finansiālajam atbalstam, kas paredzēts šajā regulā, jo īpaši būtu jāstiprina valstu un Savienības spējas minētajās jomās. |
| --- | --- |

(37)

Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām attiecībā uz kurām Savienības intervence var nodrošināt pievienotu vērtību salīdzinājumā ar dalībvalstu atsevišķām darbībām. Tā kā Savienība labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt sistēmu, kas izsaka Savienības solidaritāti robežu pārvaldības un kopējās vīzu politikas jomā, un platformu, lai izstrādātu kopīgas lielapjoma IT sistēmas minēto politiku atbalstam, finansiālajam atbalstam, kas paredzēts šajā regulā, jo īpaši būtu jāstiprina valstu un Savienības spējas minētajās jomās.

| (38) | Veicinot Instrumenta atbalstītās darbības, Savienības līdzekļu saņēmējiem būtu jāsniedz informācija mērķauditorijas valodā vai valodās. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, attiecīgā finansējuma saņēmējiem, īstenojot saziņu par darbību, būtu jānorāda tā izcelsme. Šajā nolūkā saņēmējiem būtu jānodrošina, ka visos medijiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos tiek parādīta Savienības emblēma un skaidri norādīts Savienības finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

(38)

Veicinot Instrumenta atbalstītās darbības, Savienības līdzekļu saņēmējiem būtu jāsniedz informācija mērķauditorijas valodā vai valodās. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, attiecīgā finansējuma saņēmējiem, īstenojot saziņu par darbību, būtu jānorāda tā izcelsme. Šajā nolūkā saņēmējiem būtu jānodrošina, ka visos medijiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos tiek parādīta Savienības emblēma un skaidri norādīts Savienības finansiālais atbalsts.

| (39) | Komisijai vajadzētu būt iespējai izmantot finanšu resursus saskaņā ar Instrumentu, lai veicinātu paraugpraksi un apmainītos ar informāciju par Instrumenta īstenošanu. |
| --- | --- |

(39)

Komisijai vajadzētu būt iespējai izmantot finanšu resursus saskaņā ar Instrumentu, lai veicinātu paraugpraksi un apmainītos ar informāciju par Instrumenta īstenošanu.

| (40) | Komisijai būtu savlaicīgi jāpublicē informācija par atbalstu, kas sniegts no tematiskā mehānisma, uz ko attiecas tiešā vai netiešā pārvaldība, un attiecīgā gadījumā būtu jāatjaunina šāda informācija. Būtu jānodrošina iespēja sagrupēt datus pēc konkrētā mērķa, saņēmēja nosaukuma, likumīgi piešķirtās līdzekļu summas un pasākuma būtības un mērķa. |
| --- | --- |

(40)

Komisijai būtu savlaicīgi jāpublicē informācija par atbalstu, kas sniegts no tematiskā mehānisma, uz ko attiecas tiešā vai netiešā pārvaldība, un attiecīgā gadījumā būtu jāatjaunina šāda informācija. Būtu jānodrošina iespēja sagrupēt datus pēc konkrētā mērķa, saņēmēja nosaukuma, likumīgi piešķirtās līdzekļu summas un pasākuma būtības un mērķa.

| (41) | Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis, tostarp attiecībā uz saskaņā ar Instrumentu piešķirtā darbības atbalsta izmantošanu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, tostarp pienākumus pamattiesību jomā, ja ir nepārprotams risks, ka minētā dalībvalsts varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, īstenojot acquis robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1053/2013 izklāstīto Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatēti trūkumi attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

(41)

Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis, tostarp attiecībā uz saskaņā ar Instrumentu piešķirtā darbības atbalsta izmantošanu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, tostarp pienākumus pamattiesību jomā, ja ir nepārprotams risks, ka minētā dalībvalsts varētu nopietni neievērot Savienības vērtības, īstenojot acquis robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1053/2013 izklāstīto Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatēti trūkumi attiecīgajā jomā.

| (42) | Instrumentam būtu jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Lai izpildītu pārredzamības prasības, dalībvalstīm pēc savu programmu pieņemšanas būtu tās jāpublicē, un Komisijai būtu jāpublicē informācija par tematiskā mehānisma gada un daudzgadu darba programmām. Saskaņā ar Regulu (ES) .../... (+) katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka sešos mēnešos pēc tās programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā ir pieejama informācija par tās programmu, aptverot programmas mērķus, aktivitātes, pieejamās finansējuma iespējas un sasniegumus. |
| --- | --- |

(42)

Instrumentam būtu jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Lai izpildītu pārredzamības prasības, dalībvalstīm pēc savu programmu pieņemšanas būtu tās jāpublicē, un Komisijai būtu jāpublicē informācija par tematiskā mehānisma gada un daudzgadu darba programmām. Saskaņā ar Regulu (ES) .../... (+) katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka sešos mēnešos pēc tās programmas apstiprināšanas ir izveidota tīmekļa vietne, kurā ir pieejama informācija par tās programmu, aptverot programmas mērķus, aktivitātes, pieejamās finansējuma iespējas un sasniegumus.

| (43) | Šai regulai būtu jānosaka dalībvalstu programmām noteiktās sākotnējās summas, kuras sastāv no fiksētām summām, kā izklāstīts I pielikumā, un summas, kuru aprēķina, pamatojoties uz kritērijiem, kuri noteikti minētajā pielikumā, un kura atspoguļo sauszemes un jūras robežu garumu un ietekmes līmeņus pie tām, lidostu un konsulātu darba slodzi un konsulātu skaitu. Ņemot vērā to dalībvalstu īpašās vajadzības, kurās 2018. un 2019. gadā uz vienu iedzīvotāju bija vislielākais patvēruma pieteikumu skaits, ir atbilstīgi palielināt fiksētās summas Kiprai, Maltai un Grieķijai. |
| --- | --- |

(43)

Šai regulai būtu jānosaka dalībvalstu programmām noteiktās sākotnējās summas, kuras sastāv no fiksētām summām, kā izklāstīts I pielikumā, un summas, kuru aprēķina, pamatojoties uz kritērijiem, kuri noteikti minētajā pielikumā, un kura atspoguļo sauszemes un jūras robežu garumu un ietekmes līmeņus pie tām, lidostu un konsulātu darba slodzi un konsulātu skaitu. Ņemot vērā to dalībvalstu īpašās vajadzības, kurās 2018. un 2019. gadā uz vienu iedzīvotāju bija vislielākais patvēruma pieteikumu skaits, ir atbilstīgi palielināt fiksētās summas Kiprai, Maltai un Grieķijai.

| (44) | Dalībvalstu programmām noteiktajām sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa investīcijām. Lai ņemtu vērā izmaiņas sākotnējā situācijā, piemēram, spiedienu uz ārējām robežām un darba slodzi pie ārējām robežām un konsulātos, plānošanas periodu vidusposmā dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu summa, un tās pamatā vajadzētu būt statistikas datiem, saskaņā ar I pielikumu, kas norādīti pie sadales koeficienta, ņemot vērā to programmas īstenošanas statusu. |
| --- | --- |

(44)

Dalībvalstu programmām noteiktajām sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa investīcijām. Lai ņemtu vērā izmaiņas sākotnējā situācijā, piemēram, spiedienu uz ārējām robežām un darba slodzi pie ārējām robežām un konsulātos, plānošanas periodu vidusposmā dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu summa, un tās pamatā vajadzētu būt statistikas datiem, saskaņā ar I pielikumu, kas norādīti pie sadales koeficienta, ņemot vērā to programmas īstenošanas statusu.

| (45) | Komisijai būtu jāveic šīs regulas vidusposma izvērtēšana. Minētā vidusposma izvērtēšana būtu jāizmanto, lai novērtētu Instrumenta efektivitāti un Savienības pievienoto vērtību, un tai būtu jāsniedz pārredzams Instrumenta īstenošanas pārskats. |
| --- | --- |

(45)

Komisijai būtu jāveic šīs regulas vidusposma izvērtēšana. Minētā vidusposma izvērtēšana būtu jāizmanto, lai novērtētu Instrumenta efektivitāti un Savienības pievienoto vērtību, un tai būtu jāsniedz pārredzams Instrumenta īstenošanas pārskats.

| (46) | Tā kā izaicinājumi robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā pastāvīgi mainās, finansējuma piešķiršana ir jāpielāgo vīzu politikas un robežu pārvaldības prioritāšu izmaiņām, tostarp izmaiņām, ko izraisa pieaugošais spiediens uz robežas, un finansējums ir jāvirza uz prioritātēm, kuras sniedz vislielāko Savienības pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām, kuras sniedz augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību būtu periodiski jāpiešķir konkrētām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. Tematiskais mehānisms nodrošina elastību Instrumenta pārvaldībā, un to varētu īstenot arī ar dalībvalstu programmu starpniecību. |
| --- | --- |

(46)

Tā kā izaicinājumi robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā pastāvīgi mainās, finansējuma piešķiršana ir jāpielāgo vīzu politikas un robežu pārvaldības prioritāšu izmaiņām, tostarp izmaiņām, ko izraisa pieaugošais spiediens uz robežas, un finansējums ir jāvirza uz prioritātēm, kuras sniedz vislielāko Savienības pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēm un virzītu finansējumu uz darbībām, kuras sniedz augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību būtu periodiski jāpiešķir konkrētām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. Tematiskais mehānisms nodrošina elastību Instrumenta pārvaldībā, un to varētu īstenot arī ar dalībvalstu programmu starpniecību.

| (47) | Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no to programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu. |
| --- | --- |

(47)

Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no to programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu.

| (48) | Instrumentam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kuras saistītas ar robežu pārvaldību, kopējo vīzu politiku un lielapjoma IT sistēmām, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju uzturēt spējas, kas ir būtiskas Savienībai kopumā. Minētajam atbalstam būtu jāizpaužas kā pilnīgai ar Instrumenta mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšanai, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai. |
| --- | --- |

(48)

Instrumentam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kuras saistītas ar robežu pārvaldību, kopējo vīzu politiku un lielapjoma IT sistēmām, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju uzturēt spējas, kas ir būtiskas Savienībai kopumā. Minētajam atbalstam būtu jāizpaužas kā pilnīgai ar Instrumenta mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšanai, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai.

| (49) | Daļu no resursiem, kas pieejami saskaņā ar Instrumentu, varētu piešķirt dalībvalstu programmām, ar kurām īsteno konkrētas darbības, papildus tām iedalītajam sākotnējam finansējumam. Minētās konkrētās darbības būtu jānosaka Savienības līmenī, un tām vajadzētu būt darbībām ar Savienības pievienoto vērtību, kurās vajadzīga sadarbība starp dalībvalstīm, vai darbībām, lai reaģētu uz notikumu attīstību Savienībā, kam nepieciešams papildu finansējums vienai vai vairākām dalībvalstīm, piemēram, tādu tehnisko iekārtu pirkšana dalībvalstu programmu ietvaros, kuras nepieciešamas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai operatīvo aktivitāšu veikšanai, vīzu pieteikumu apstrādes modernizēšana, lielapjoma IT sistēmu izstrāde un sadarbspējas izveidošana starp minētajām sistēmām. Komisijai būtu jānosaka minētās konkrētās darbības savās darba programmās. |
| --- | --- |

(49)

Daļu no resursiem, kas pieejami saskaņā ar Instrumentu, varētu piešķirt dalībvalstu programmām, ar kurām īsteno konkrētas darbības, papildus tām iedalītajam sākotnējam finansējumam. Minētās konkrētās darbības būtu jānosaka Savienības līmenī, un tām vajadzētu būt darbībām ar Savienības pievienoto vērtību, kurās vajadzīga sadarbība starp dalībvalstīm, vai darbībām, lai reaģētu uz notikumu attīstību Savienībā, kam nepieciešams papildu finansējums vienai vai vairākām dalībvalstīm, piemēram, tādu tehnisko iekārtu pirkšana dalībvalstu programmu ietvaros, kuras nepieciešamas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai operatīvo aktivitāšu veikšanai, vīzu pieteikumu apstrādes modernizēšana, lielapjoma IT sistēmu izstrāde un sadarbspējas izveidošana starp minētajām sistēmām. Komisijai būtu jānosaka minētās konkrētās darbības savās darba programmās.

| (50) | Lai papildinātu Instrumenta politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, Instrumentam būtu arī jāatbalsta darbības Savienības līmenī. Minētajām darbībām būtu jākalpo vispārīgiem stratēģiskajiem mērķiem Instrumenta intervences jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām starpvalstu līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā. |
| --- | --- |

(50)

Lai papildinātu Instrumenta politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, Instrumentam būtu arī jāatbalsta darbības Savienības līmenī. Minētajām darbībām būtu jākalpo vispārīgiem stratēģiskajiem mērķiem Instrumenta intervences jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām starpvalstu līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā.

| (51) | Lai stiprinātu Savienības spēju nekavējoties risināt steidzamas un konkrētas vajadzības ārkārtas situācijā, piemēram, liela vai nesamērīga trešo valstu valstspiederīgo pieplūduma gadījumā, jo īpaši pie tiem robežas posmiem, kuriem saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 ir piešķirts augsts vai kritisks ietekmes līmenis, vai situācijās, kad ir pienācīgi pamatots, ka ir nepieciešama tūlītēja rīcība pie ārējām robežām, vajadzētu būt iespējai sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(51)

Lai stiprinātu Savienības spēju nekavējoties risināt steidzamas un konkrētas vajadzības ārkārtas situācijā, piemēram, liela vai nesamērīga trešo valstu valstspiederīgo pieplūduma gadījumā, jo īpaši pie tiem robežas posmiem, kuriem saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 ir piešķirts augsts vai kritisks ietekmes līmenis, vai situācijās, kad ir pienācīgi pamatots, ka ir nepieciešama tūlītēja rīcība pie ārējām robežām, vajadzētu būt iespējai sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar šo regulu.

| (52) | Ar šo regulu paredz finansējumu visam Instrumenta darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (29) 18. punkta nozīmē. Instrumentam piešķirtā galvenā atsauces summa ir palielināta par papildu summu 1 miljarda EUR apmērā 2018. gada cenās, kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (30) II pielikumā. |
| --- | --- |

(52)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam Instrumenta darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (29) 18. punkta nozīmē. Instrumentam piešķirtā galvenā atsauces summa ir palielināta par papildu summu 1 miljarda EUR apmērā 2018. gada cenās, kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (30) II pielikumā.

| (53) | Instrumentam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (31) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

(53)

Instrumentam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (31) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu.

| (54) | Lai darbības īstenotu dalītā pārvaldībā, Instrumentam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) .../... (+). |
| --- | --- |

(54)

Lai darbības īstenotu dalītā pārvaldībā, Instrumentam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) .../... (+).

| (55) | Ar Regulu (ES) .../... (+) izveido jaunu satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kas ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda, un ar to nosaka jo īpaši noteikumus attiecībā uz to Savienības fondu plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, kurus īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību. Vēl šajā regulā ir nepieciešams precizēt mērķus, kas noteikti Instrumentam attiecībā uz robežu pārvaldību un vīzu politiku, kā arī izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt ar Instrumentu. |
| --- | --- |

(55)

Ar Regulu (ES) .../... (+) izveido jaunu satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kas ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda, un ar to nosaka jo īpaši noteikumus attiecībā uz to Savienības fondu plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, kurus īsteno saskaņā ar dalīto pārvaldību. Vēl šajā regulā ir nepieciešams precizēt mērķus, kas noteikti Instrumentam attiecībā uz robežu pārvaldību un vīzu politiku, kā arī izstrādāt īpašus noteikumus attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt ar Instrumentu.

| (56) | Instrumenta priekšfinansējuma shēma ir noteikta Regulā (ES).../... (+), un konkrēta priekšfinansējuma likme ir noteikta šajā regulā. Turklāt, lai nodrošinātu iespēju nekavējoties reaģēt ārkārtas situācijās, ir lietderīgi noteikt konkrētu priekšfinansējuma likmi ārkārtas palīdzībai. Ar priekšfinansējuma shēmu būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no brīža, kad tās sāk īstenot savas programmas. |
| --- | --- |

(56)

Instrumenta priekšfinansējuma shēma ir noteikta Regulā (ES).../... (+), un konkrēta priekšfinansējuma likme ir noteikta šajā regulā. Turklāt, lai nodrošinātu iespēju nekavējoties reaģēt ārkārtas situācijās, ir lietderīgi noteikt konkrētu priekšfinansējuma likmi ārkārtas palīdzībai. Ar priekšfinansējuma shēmu būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no brīža, kad tās sāk īstenot savas programmas.

| (57) | Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Veicot šo izvēli, būtu jāapsver fiksētas summas maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(57)

Šajā regulā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Veicot šo izvēli, būtu jāapsver fiksētas summas maksājumu, vienotu likmju un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (58) | Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai uz ierobežotu laikposmu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas sākumā izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, no 2021. gada 1. janvāra uzskatīt par tādām, kas tiesīgas saņemt Savienības finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(58)

Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai uz ierobežotu laikposmu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas sākumā izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, no 2021. gada 1. janvāra uzskatīt par tādām, kas tiesīgas saņemt Savienības finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas.

| (59) | Lai maksimāli izmantotu vienotās revīzijas principu, ir lietderīgi paredzēt īpašus noteikumus par tādu projektu kontroli un revīziju, kuros atbalsta saņēmēji ir starptautiskas organizācijas, kuru iekšējās kontroles sistēmas Komisija ir novērtējusi pozitīvi. Attiecībā uz šādiem projektiem vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai ierobežot savas pārvaldības pārbaudes, ja saņēmējs laikus sniedz visus vajadzīgos datus un informāciju par projekta virzību un pakārtoto izdevumu atbalsttiesīgumu. Turklāt, ja šādas starptautiskas organizācijas īstenots projekts ir daļa no revīzijas izlases, revīzijas iestādei vajadzētu būt iespējai veikt savu darbu saskaņā ar principiem, kas noteikti Saistīto pakalpojumu starptautiskajā standartā (ISRS) 4400 “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”. |
| --- | --- |

(59)

Lai maksimāli izmantotu vienotās revīzijas principu, ir lietderīgi paredzēt īpašus noteikumus par tādu projektu kontroli un revīziju, kuros atbalsta saņēmēji ir starptautiskas organizācijas, kuru iekšējās kontroles sistēmas Komisija ir novērtējusi pozitīvi. Attiecībā uz šādiem projektiem vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai ierobežot savas pārvaldības pārbaudes, ja saņēmējs laikus sniedz visus vajadzīgos datus un informāciju par projekta virzību un pakārtoto izdevumu atbalsttiesīgumu. Turklāt, ja šādas starptautiskas organizācijas īstenots projekts ir daļa no revīzijas izlases, revīzijas iestādei vajadzētu būt iespējai veikt savu darbu saskaņā ar principiem, kas noteikti Saistīto pakalpojumu starptautiskajā standartā (ISRS) 4400 “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”.

| (60) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (32) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (33), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (34) un (ES) 2017/1939 (35) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu.
  Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (36). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas ir iesaistījušās ciešākā sadarbībā, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939 – EPPO, nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām attiecībā uz Savienības finanšu interešu aizsardzību. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (32) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (33), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (34) un (ES) 2017/1939 (35) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu.

Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (36). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas ir iesaistījušās ciešākā sadarbībā, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939 – EPPO, nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām attiecībā uz Savienības finanšu interešu aizsardzību.

| (61) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, ietver arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(61)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Šie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, ietver arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (62) | Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (37), personām un subjektiem, kas iedibināti aizjūras zemēs vai teritorijās, ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar Instrumenta noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(62)

Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (37), personām un subjektiem, kas iedibināti aizjūras zemēs vai teritorijās, ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar Instrumenta noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (63) | Ievērojot LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerībā ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas pievēršas jauniem apdraudējumiem, ar kuriem saskaras tālākie reģioni. Instrumentam būtu jāatbalsta minētās dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu tālākajiem reģioniem. |
| --- | --- |

(63)

Ievērojot LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerībā ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas pievēršas jauniem apdraudējumiem, ar kuriem saskaras tālākie reģioni. Instrumentam būtu jāatbalsta minētās dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu tālākajiem reģioniem.

| (64) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (38) 22. un 23. punktu, Instruments būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai izvērtētu Instrumenta ietekmi uz vietas. Lai izmērītu Instrumenta sasniegumus, saistībā ar katru Instrumenta konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķi. Šajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji. |
| --- | --- |

(64)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (38) 22. un 23. punktu, Instruments būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai izvērtētu Instrumenta ietekmi uz vietas. Lai izmērītu Instrumenta sasniegumus, saistībā ar katru Instrumenta konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķi. Šajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji.

| (65) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar saistībām, ko Savienība uzņēmusies, lai īstenotu Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (39), un sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem daudzgadu finanšu shēmas izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pastāvošo pārklāšanos. Ar Instrumentu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un kas neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (40) 17. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(65)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar saistībām, ko Savienība uzņēmusies, lai īstenotu Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (39), un sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem daudzgadu finanšu shēmas izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pastāvošo pārklāšanos. Ar Instrumentu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un kas neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (40) 17. panta nozīmē.

| (66) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (41) un jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un projektiem, ko Instruments atbalsta 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Tā kā Regulas (ES) Nr. 514/2014 īstenošanas periods pārklājas ar plānošanas periodu, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto projektu īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka projektu pakāpeniskas īstenošanas noteikumi. Katrs atsevišķais projekta posms būtu jāīsteno saskaņā ar tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu. |
| --- | --- |

(66)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (41) un jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un projektiem, ko Instruments atbalsta 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Tā kā Regulas (ES) Nr. 514/2014 īstenošanas periods pārklājas ar plānošanas periodu, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto projektu īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka projektu pakāpeniskas īstenošanas noteikumi. Katrs atsevišķais projekta posms būtu jāīsteno saskaņā ar tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu.

| (67) | Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) Nr. .../... (+) un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga Instrumenta īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus. Sākot no 2023. gada dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumi par jaunāko grāmatvedības gadu. Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par progresu, kas panākts dalībvalstu programmu īstenošanā. Dalībvalstīm būtu arī jāiesniedz Komisijai minēto ziņojumu kopsavilkumi. Komisijai minētie kopsavilkumi būtu jātulko visās Savienības oficiālajās valodās un jādara tie publiski pieejami savā tīmekļa vietnē kopā ar saitēm uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulā (ES) .../... (+). |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) Nr. .../... (+) un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga Instrumenta īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus. Sākot no 2023. gada dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumi par jaunāko grāmatvedības gadu. Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par progresu, kas panākts dalībvalstu programmu īstenošanā. Dalībvalstīm būtu arī jāiesniedz Komisijai minēto ziņojumu kopsavilkumi. Komisijai minētie kopsavilkumi būtu jātulko visās Savienības oficiālajās valodās un jādara tie publiski pieejami savā tīmekļa vietnē kopā ar saitēm uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulā (ES) .../... (+).

| (68) | Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz darbību sarakstu III pielikumā, sarakstu ar darbībām, kas tiesīgas saņemt augstākas līdzfinansējuma likmes, IV pielikumā, darbības atbalstu saskaņā ar VII pielikumu un kopējās uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(68)

Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz darbību sarakstu III pielikumā, sarakstu ar darbībām, kas tiesīgas saņemt augstākas līdzfinansējuma likmes, IV pielikumā, darbības atbalstu saskaņā ar VII pielikumu un kopējās uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (69) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (42). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz sīki izstrādātu kārtību, kādā Komisijai ir jāsniedz informācija, veicot plānošanu un ziņošanu, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, saistībā ar lēmumu par šajā regulā paredzētas ārkārtas palīdzības piešķiršanu pieņemšanu, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar šādas palīdzības raksturu un mērķi, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(69)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (42). Pieņemot īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, pieņemot īstenošanas aktus, kas attiecas uz sīki izstrādātu kārtību, kādā Komisijai ir jāsniedz informācija, veicot plānošanu un ziņošanu, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, saistībā ar lēmumu par šajā regulā paredzētas ārkārtas palīdzības piešķiršanu pieņemšanu, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar šādas palīdzības raksturu un mērķi, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ.

| (70) | Dalībvalsts dalībai Instrumentā nevajadzētu būt vienlaicīgai ar tās piedalīšanos Savienības pagaidu finanšu Instrumentā, kas sniedz atbalstu saņēmējām dalībvalstīm, lai tās varētu cita starpā finansēt darbības pie jaunām ārējām Savienības robežām, īstenojot Šengenas acquis robežu un vīzu jomā, kā arī ārējo robežu kontroli. |
| --- | --- |

(70)

Dalībvalsts dalībai Instrumentā nevajadzētu būt vienlaicīgai ar tās piedalīšanos Savienības pagaidu finanšu Instrumentā, kas sniedz atbalstu saņēmējām dalībvalstīm, lai tās varētu cita starpā finansēt darbības pie jaunām ārējām Savienības robežām, īstenojot Šengenas acquis robežu un vīzu jomā, kā arī ārējo robežu kontroli.

| (71) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (72) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (43), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (44) 1. panta A un B punktā. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (43), šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (44) 1. panta A un B punktā.

| (73) | Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (45) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (46) 3. pantu. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (45) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (46) 3. pantu.

| (74) | Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (47) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (48) 3. pantu. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (47) šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (48) 3. pantu.

| (75) | Lai precizētu veidu un kārtību to trešo valstu līdzdalībai Instrumentā, kuras ir asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, starp Savienību un minētajām valstīm būtu jānoslēdz turpmākas vienošanās saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem to attiecīgajos asociācijas nolīgumos. Šādām vienošanām vajadzētu būt starptautiskiem nolīgumiem LESD 218. panta nozīmē. Lai samazinātu iespējamo laikposmu starp brīdi, kad Instruments kļūs saistošs attiecīgajai valstij, un vienošanās stāšanos spēkā, ir piemēroti sarunas par šādu vienošanos sākt cik drīz vien iespējams pēc tam, kad attiecīgā valsts ir paziņojusi Padomei un Komisijai par savu lēmumu akceptēt Instrumenta saturu un īstenot to savā iekšējā tiesiskajā kārtībā. Šādas vienošanās noslēgšanai būtu jānotiek pēc tam, kad attiecīgā valsts ir rakstiski informējusi par visu savu iekšējo prasību izpildi. |
| --- | --- |

(75)

Lai precizētu veidu un kārtību to trešo valstu līdzdalībai Instrumentā, kuras ir asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, starp Savienību un minētajām valstīm būtu jānoslēdz turpmākas vienošanās saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem to attiecīgajos asociācijas nolīgumos. Šādām vienošanām vajadzētu būt starptautiskiem nolīgumiem LESD 218. panta nozīmē. Lai samazinātu iespējamo laikposmu starp brīdi, kad Instruments kļūs saistošs attiecīgajai valstij, un vienošanās stāšanos spēkā, ir piemēroti sarunas par šādu vienošanos sākt cik drīz vien iespējams pēc tam, kad attiecīgā valsts ir paziņojusi Padomei un Komisijai par savu lēmumu akceptēt Instrumenta saturu un īstenot to savā iekšējā tiesiskajā kārtībā. Šādas vienošanās noslēgšanai būtu jānotiek pēc tam, kad attiecīgā valsts ir rakstiski informējusi par visu savu iekšējo prasību izpildi.

| (76) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, būtu jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, būtu jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

| (77) | Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (49). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(77)

Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (49). Tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (78) | Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 piemērošanas laikposmu. |
| --- | --- |

(78)

Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 piemērošanas laikposmu.

| (79) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(79)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (“Instruments”), kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda (“Fonds”), laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

Ar šo regulu kopā ar Regulu (ES) .../... (+) izveido Fondu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

Šajā regulā ir noteikti Instrumenta politikas mērķi, Instrumenta konkrētie mērķi un pasākumi šo konkrēto mērķu īstenošanai, budžets laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim, Savienības finansējuma veidi un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “robežšķērsošanas vieta” ir jebkura robežšķērsošanas vieta, kā definēts Regulas (ES) 2016/399 2. panta 8) punktā; |
| --- | --- |

1)

“robežšķērsošanas vieta” ir jebkura robežšķērsošanas vieta, kā definēts Regulas (ES) 2016/399 2. panta 8) punktā;

| 2) | “Eiropas integrētā robežu pārvaldība” ir Eiropas integrētā robežu pārvaldība, kā minēts Regulas (ES) 2019/1896 3. pantā; |
| --- | --- |

2)

“Eiropas integrētā robežu pārvaldība” ir Eiropas integrētā robežu pārvaldība, kā minēts Regulas (ES) 2019/1896 3. pantā;

| 3) | “ārējās robežas” ir ārējās robežas, kā definēts Regulas (ES) 2016/399 2. panta 2) punktā, un iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta; |
| --- | --- |

3)

“ārējās robežas” ir ārējās robežas, kā definēts Regulas (ES) 2016/399 2. panta 2) punktā, un iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta;

| 4) | “ārējās robežas posms” ir ārējās robežas posms, kā definēts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 11) punktā; |
| --- | --- |

4)

“ārējās robežas posms” ir ārējās robežas posms, kā definēts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 11) punktā;

| 5) | “karsto punktu zona” ir karsto punktu zona, kā definēts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 23) punktā; |
| --- | --- |

5)

“karsto punktu zona” ir karsto punktu zona, kā definēts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 23) punktā;

| 6) | “iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta” ir:






  a) | kopīgā robeža starp dalībvalsti, kura pilnībā īsteno Šengenas acquis, un dalībvalsti, kurai Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar tās Pievienošanās aktu, bet attiecībā uz kuru vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko to pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis; |
| --- | --- | --- |

6)

“iekšējās robežas, uz kurām kontrole vēl nav atcelta” ir:

a)

kopīgā robeža starp dalībvalsti, kura pilnībā īsteno Šengenas acquis, un dalībvalsti, kurai Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar tās Pievienošanās aktu, bet attiecībā uz kuru vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko to pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis;

| b) | kopīgā robeža starp divām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar to attiecīgajiem Pievienošanās aktiem, bet attiecībā uz kurām vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko tās pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis; |
| --- | --- |

b)

kopīgā robeža starp divām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir pilnībā saistošs saskaņā ar to attiecīgajiem Pievienošanās aktiem, bet attiecībā uz kurām vēl nav stājies spēkā attiecīgais Padomes lēmums, ar ko tās pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis;

| 7) | “ārkārtas situācija” ir situācija, ko izraisa steidzams un ārkārtas spiediens, kad liels vai nesamērīgs skaits trešo valstu valstspiederīgo ir šķērsojuši, šķērso vai, domājams, šķērsos vienas vai vairāku dalībvalstu ārējās robežas vai kad uz vienas vai vairāku dalībvalstu ārējām robežām notiek incidenti, un minētie incidenti saistīti ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību, kuriem ir izšķiroša ietekme uz robežu drošību tiktāl, ka tādējādi pastāv risks apdraudēt Šengenas zonas darbību, vai jebkāda cita situācija, attiecībā uz kuru ir sniegts pietiekams pamatojums, ka ir vajadzīga tūlītēja rīcība pie ārējām robežām Instrumenta mērķu ietvaros; |
| --- | --- |

7)

“ārkārtas situācija” ir situācija, ko izraisa steidzams un ārkārtas spiediens, kad liels vai nesamērīgs skaits trešo valstu valstspiederīgo ir šķērsojuši, šķērso vai, domājams, šķērsos vienas vai vairāku dalībvalstu ārējās robežas vai kad uz vienas vai vairāku dalībvalstu ārējām robežām notiek incidenti, un minētie incidenti saistīti ar nelikumīgu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību, kuriem ir izšķiroša ietekme uz robežu drošību tiktāl, ka tādējādi pastāv risks apdraudēt Šengenas zonas darbību, vai jebkāda cita situācija, attiecībā uz kuru ir sniegts pietiekams pamatojums, ka ir vajadzīga tūlītēja rīcība pie ārējām robežām Instrumenta mērķu ietvaros;

| 8) | “konkrētas darbības” ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri sniedz Savienības pievienoto vērtību saskaņā ar Instrumenta mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis saņem papildu piešķīrumu savām programmām; |
| --- | --- |

8)

“konkrētas darbības” ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri sniedz Savienības pievienoto vērtību saskaņā ar Instrumenta mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis saņem papildu piešķīrumu savām programmām;

| 9) | “darbības atbalsts” ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai; |
| --- | --- |

9)

“darbības atbalsts” ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai;

| 10) | “Savienības darbības” ir transnacionāli projekti vai projekti, kas ir īpaši nozīmīgi Savienībai, kuras tiek īstenotas saskaņā ar Instrumenta mērķiem. |
| --- | --- |

10)

“Savienības darbības” ir transnacionāli projekti vai projekti, kas ir īpaši nozīmīgi Savienībai, kuras tiek īstenotas saskaņā ar Instrumenta mērķiem.

3. pants

Instrumenta mērķi

1.   Instrumenta, kurš ir daļa no Fonda, politikas mērķis ir nodrošināt spēcīgu un efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, tādējādi palīdzot nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni Savienībā, vienlaikus nodrošinot personu brīvu pārvietošanos tajā un pilnībā ievērojot attiecīgos Savienības acquis un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskiem instrumentiem, kuros tās ir puses.

2.   Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar Instrumentu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā:

| a) | atbalstīt efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze kopīgā atbildībā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un par robežu pārvaldību atbildīgajām valstu iestādēm, lai atvieglotu likumīgu robežu šķērsošanu, atklātu un novērstu nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu migrācijas plūsmas; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, ko īsteno Eiropas Robežu un krasta apsardze kopīgā atbildībā starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un par robežu pārvaldību atbildīgajām valstu iestādēm, lai atvieglotu likumīgu robežu šķērsošanu, atklātu un novērstu nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu migrācijas plūsmas;

| b) | atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju vīzu izsniegšanai un atvieglotu likumīgu ceļošanu, vienlaikus palīdzot novērst migrācijas un drošības riskus. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju vīzu izsniegšanai un atvieglotu likumīgu ceļošanu, vienlaikus palīdzot novērst migrācijas un drošības riskus.

3.   Saskaņā ar 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem Instrumentu īsteno ar II pielikumā uzskaitītajiem īstenošanas pasākumiem.

4. pants

Nediskriminēšana un pamattiesību ievērošana

Darbības, ko finansē saskaņā ar Instrumentu, īsteno, pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas ietverti Savienības acquis un Hartā, un Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz pamattiesībām, jo īpaši nodrošinot nediskriminēšanas un neizraidīšanas principa ievērošanu.

5. pants

Atbalsta tvērums

1.   Ievērojot tā mērķus, un saskaņā ar īstenošanas pasākumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, ar Instrumentu jo īpaši atbalsta III pielikumā minētās darbības.

Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 31. pantu, lai grozītu III pielikumā iekļauto darbību sarakstu nolūkā pievienot jaunas darbības.

2.   Lai sasniegtu tā mērķus, Instruments saskaņā ar Savienības prioritātēm var atbalstīt III pielikumā minētās darbības un attiecībā uz trešām valstīm – attiecīgā gadījumā – saskaņā ar 20. pantu.

3.   Attiecībā uz darbībām trešās valstīs un saistībā ar trešām valstīm Komisija un dalībvalstis kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem nodrošina koordināciju ar attiecīgajām Savienības politikas jomām, stratēģijām un Instrumentiem. Tās jo īpaši nodrošina, ka darbības trešās valstīs un saistībā ar tām:

| a) | veic sinerģijā un ar citām darbībām ārpus Savienības saskanīgā veidā, kuras atbalsta ar citiem Savienības Instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

veic sinerģijā un ar citām darbībām ārpus Savienības saskanīgā veidā, kuras atbalsta ar citiem Savienības Instrumentiem;

| b) | ir saskanīgas ar Savienības ārējo politiku, ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem; |
| --- | --- |

b)

ir saskanīgas ar Savienības ārējo politiku, ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem;

| c) | ir vērstas uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību; un |
| --- | --- |

c)

ir vērstas uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību; un

| d) | kalpo Savienības iekšpolitikas interesēm, un atbilst aktivitātēm, kuras īsteno Savienībā. |
| --- | --- |

d)

kalpo Savienības iekšpolitikas interesēm, un atbilst aktivitātēm, kuras īsteno Savienībā.

4.   Šādas darbības nav atbalsttiesīgas:

| a) | III pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā minētās darbības pie tām iekšējām robežām, uz kurām kontrole vēl nav atcelta; |
| --- | --- |

a)

III pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā minētās darbības pie tām iekšējām robežām, uz kurām kontrole vēl nav atcelta;

| b) | darbības, kas saistītas ar robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām, Regulas (ES) 2016/399 2. panta 1) punkta nozīmē; |
| --- | --- |

b)

darbības, kas saistītas ar robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām, Regulas (ES) 2016/399 2. panta 1) punkta nozīmē;

| c) | darbības, kuru primārais mērķis ir muitas kontrole. |
| --- | --- |

c)

darbības, kuru primārais mērķis ir muitas kontrole.

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja rodas ārkārtas situācija, pirmajā daļā minētās darbības var uzskatīt par atbalsttiesīgām.

II NODAĻA

FINANŠU UN ĪSTENOŠANAS SISTĒMA

FINANŠU UN ĪSTENOŠANAS SISTĒMA

1. IEDAĻA

1. IEDAĻA

Kopīgie noteikumi

Kopīgie noteikumi

6. pants

Vispārējie principi

1.   Atbalsts, ko sniedz saskaņā ar Instrumentu, papildina valsts, reģionālajā un vietējā līmenī veiktu intervenci un koncentrējas uz Savienības pievienotās vērtības radīšanu Instrumenta mērķu sasniegšanai.

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, ko sniedz saskaņā ar Instrumentu un ko sniedz dalībvalstis, atbilst attiecīgajām Savienības darbībām, politikas virzieniem un prioritātēm un papildina ar atbalstu, ko sniedz citi Savienības instrumenti.

3.   Instrumentu īsteno tiešā, dalītā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktu.

7. pants

Budžets

1.   Instrumenta īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 5 241 000 000 EUR faktiskajās cenās.

2.   Pēc Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 5. pantā noteiktās konkrētām programmām paredzētās korekcijas veikšanas, šā panta 1. punktā minēto summu palielina, papildus piešķirot 1 000 000 000 EUR 2018. gada salīdzināmās cenās, kā noteikts minētās regulas II pielikumā.

3.   Finansējumu izmanto šādi:

| a) | 3 668 000 000 EUR piešķir dalītā pārvaldībā īstenotajām dalībvalstu programmām, no kuriem 200 568 000 EUR piešķir 17. pantā minētajai īpašajai tranzīta shēmai; |
| --- | --- |

a)

3 668 000 000 EUR piešķir dalītā pārvaldībā īstenotajām dalībvalstu programmām, no kuriem 200 568 000 EUR piešķir 17. pantā minētajai īpašajai tranzīta shēmai;

| b) | 1 573 000 000 EUR piešķir tematiskajam mehānismam, kas minēts 8. pantā. |
| --- | --- |

b)

1 573 000 000 EUR piešķir tematiskajam mehānismam, kas minēts 8. pantā.

4.   Papildu piešķīrumu, kas minēts 2. punktā, piešķir tematiskajam mehānismam, kas minēts 8. pantā.

5.   Pēc Komisijas iniciatīvas līdz 0,52 % no finansējuma piešķir tehniskajai palīdzībai, kā minēts Regulas (ES) 2021/... (+) 35. pantā, kas paredzēta Instrumenta īstenošanai.

6.   Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem to valstu attiecīgajos asociācijas nolīgumos, kuras ir asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, tiek noslēgtas vienošanās, lai precizētu veidu un kārtību šo valstu līdzdalībai Instrumentā. Cik drīz vien iespējams pēc tam, kad attiecīgā valsts saskaņā ar attiecīgo asociācijas nolīgumu ir paziņojusi par savu lēmumu akceptēt Instrumenta saturu un īstenot to savā iekšējā tiesiskajā kārtībā, Komisija saskaņā ar LESD 218. pantu 3. punktu iesniedz Padomei ieteikumu sākt sarunas par šādu vienošanos. Saņemot ieteikumu, Padome nekavējoties pieņem lēmumu atļaut sākt minētās sarunas. Minēto valstu finansiālās iemaksas pievieno kopējiem resursiem, kas pieejami no 1. punktā minētā finansējuma.

7.   Saskaņā ar Regulas (ES) .../... (+) 26. pantu, summu līdz 5 % no sākotnējiem dalībvalsts piešķīrumiem no jebkuriem minētās regulas fondiem dalītā pārvaldībā var pēc minētās dalībvalsts pieprasījuma pārvietot uz Instrumentu tiešā vai netiešā pārvaldībā. Komisija šos resursus īsteno tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu. Minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

8. pants

Vispārējie noteikumi par tematiskā mehānisma īstenošanu

1.   Šīs regulas 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto summu elastīgi piešķir ar tematiskā mehānisma starpniecību, izmantojot dalīto, tiešo vai netiešo pārvaldību, kā izklāstīts darba programmās. Ņemot vērā Instrumenta iekšējo raksturu, tematiskais mehānisms galvenokārt kalpo Savienības iekšpolitikai saskaņā ar 3. panta 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem.

Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto šādiem tā elementiem:

| a) | konkrētām darbībām; |
| --- | --- |

a)

konkrētām darbībām;

| b) | Savienības darbībām; un |
| --- | --- |

b)

Savienības darbībām; un

| c) | ārkārtas palīdzībai, kā minēts 25. pantā. |
| --- | --- |

c)

ārkārtas palīdzībai, kā minēts 25. pantā.

Pēc Komisijas iniciatīvas tehnisko palīdzību arī atbalsta no šīs regulas 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētās summas, kā minēts Regulas (ES) .../... (+) 35. pantā.

2.   Ar finansējumu no tematiskā mehānisma pievēršas prioritātēm, kurām ir augsta Savienības pievienotā vērtība, vai tas jāizmanto, lai reaģētu uz neatliekamām vajadzībām atbilstīgi saskaņotajām Savienības prioritātēm, kā atspoguļots II pielikumā, tostarp vajadzību aizsargāt ārējās robežas un novērst un atklāt pārrobežu noziedzību pie ārējām robežām, jo īpaši migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību un neatbilstīgu imigrāciju, kā arī efektīvi pārvaldītu migrācijas plūsmas un atbalstītu kopējo vīzu politiku.

Ar šā punkta pirmajā daļā minēto finansējumu, izņemot finansējumu, ko izmanto ārkārtas palīdzībai saskaņā ar 25. pantu, atbalsta tikai darbības, kas uzskaitītas III pielikumā.

3.   Komisija sadarbojas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un attiecīgajiem tīkliem, jo īpaši, lai sagatavotu un izvērtētu darba programmas 21. pantā minētajām Savienības darbībām, ko finansē no Instrumenta.

4.   Ja finansējums no tematiskā mehānisma dalībvalstīm ir piešķirts, izmantojot tiešo vai netiešo pārvaldību, Komisija nodrošina, ka netiek atlasīti projekti, uz kuriem attiecas Komisijas sniegts argumentēts atzinums par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kas apšauba izdevumu likumību un pareizību vai projektu sniegumu.

5.   Lai piemērotu Regulas (ES) .../... (+) 23. pantu un 24. panta 2. punktu, ja finansējumu no tematiskā mehānisma īsteno dalītā pārvaldībā, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka – un Komisija novērtē, vai – paredzētās darbības neietekmē Komisijas sniegts argumentēts atzinums par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kas apšauba izdevumu likumību un pareizību vai darbību izpildi.

6.   Komisija nosaka kopējo summu, kas saskaņā ar ikgadējām Savienības budžeta apropriācijām jādara pieejama tematiskajam mehānismam.

7.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem Finanšu regulas 110. pantā minētos finansēšanas lēmumus attiecībā uz tematisko mehānismu, norādot atbalstāmos mērķus un darbības un precizējot summas, kas atvēlētas katram no šā panta 1. punkta otrajā daļā minētajiem elementiem. Finansēšanas lēmumi var būt gada vai daudzgadu un var attiekties uz vienu vai vairākiem tematiskā mehānisma elementiem, kas minēti šā panta 1. punkta otrajā daļā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 32. panta 3. punktā.

8.   Komisija nodrošina resursu taisnīgu un pārredzamu sadalījumu 3. panta 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem. Komisija ziņo par tematiskā mehānisma izmantošanu un sadalījumu starp šā panta 1. punkta otrajā daļā minētajiem elementiem, tostarp par atbalstu, kas sniegts darbībām trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm saskaņā ar Savienības darbībām.

9.   Pēc 7. punktā minētā finansēšanas lēmuma pieņemšanas Komisija var attiecīgi veikt izmaiņas dalībvalstu programmās.

2. IEDAĻA

2. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana dalītā pārvaldībā

Atbalsts un īstenošana dalītā pārvaldībā

9. pants

Darbības joma

1.   Šo iedaļu piemēro summai, kas minēta 7. panta 3. punkta a) apakšpunktā, un papildu resursiem, kuri īstenojami dalītā pārvaldībā saskaņā ar 8. pantā minēto finansēšanas lēmumu attiecībā uz tematisko mehānismu.

2.   Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno dalītā pārvaldībā atbilstīgi Finanšu regulas 63. pantam un Regulai (ES) .../... (+).

10. pants

Budžeta resursi

1.   Šīs regulas 7. panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto summu indikatīvi piešķir dalībvalstu programmām šādi:

| a) | 3 057 000 000 EUR saskaņā ar I pielikumu; |
| --- | --- |

a)

3 057 000 000 EUR saskaņā ar I pielikumu;

| b) | 611 000 000 EUR, lai veiktu dalībvalstu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 14. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

611 000 000 EUR, lai veiktu dalībvalstu programmu piešķīrumu korekcijas, kā minēts 14. panta 1. punktā.

2.   Ja šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta pilnībā, atlikušo summu var pieskaitīt 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajai summai.

11. pants

Priekšfinansējums

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) .../... (+) 90. panta 4. punktu, ja ir pieejami līdzekļi, priekšfinansējumu attiecībā uz Instrumentu katru gadu pirms 1. jūlija izmaksā kā gada maksājumus šādi:

| a) | 2021. gadā: 4 %; |
| --- | --- |

a)

2021. gadā: 4 %;

| b) | 2022. gadā: 3 %; |
| --- | --- |

b)

2022. gadā: 3 %;

| c) | 2023. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

c)

2023. gadā: 5 %;

| d) | 2024. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

d)

2024. gadā: 5 %;

| e) | 2025. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

e)

2025. gadā: 5 %;

| f) | 2026. gadā: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026. gadā: 5 %.

2.   Ja dalībvalsts programma pieņemta pēc 2021. gada 1. jūlija, agrākos maksājumus izmaksā tās pieņemšanas gadā.

12. pants

Līdzfinansējuma likmes

1.   Ieguldījums no Savienības budžeta nepārsniedz 75 % no projekta kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem.

2.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no konkrētu darbību ietvaros īstenoto projektu kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem.

3.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no IV pielikumā uzskaitīto darbību kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem.

4.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no darbības atbalsta, tostarp 17. pantā minētās īpašās tranzīta shēmas, kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem.

5.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no projektu kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1240 85. panta 2. vai 3. punktu.

6.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no 25. pantā minētās ārkārtas palīdzības kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem.

7.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no kopējiem atbalsttiesīgiem izdevumiem dalībvalstu tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas, ievērojot Regulas (ES) .../... (+) 36. panta 5. punkta b) apakšpunkta vi) punktā noteiktos ierobežojumus.

8.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina dalībvalsts programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi un maksimālo atbalsta summu, kura no Instrumenta piešķirama tiem darbību veidiem, uz kuriem attiecas 1. līdz 7. punktā minētais ieguldījums.

9.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina dalībvalsts programmu, attiecībā uz katru darbības veidu nosaka, vai līdzfinansējuma likmi piemēro attiecībā uz:

| a) | kopējo ieguldījumu, tostarp publisko un privāto ieguldījumu; |
| --- | --- |

a)

kopējo ieguldījumu, tostarp publisko un privāto ieguldījumu;

| b) | tikai publisko ieguldījumu. |
| --- | --- |

b)

tikai publisko ieguldījumu.

13. pants

Dalībvalstu programmas

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās programmā ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un izaicinājumiem robežu pārvaldības un vīzu politikas jomā un tos risina un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un Savienības un dalībvalstu starptautiskajām saistībām, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kuros tās ir puses. Nosakot savu programmu prioritātes, dalībvalstis nodrošina, ka to programmās ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā uzskaitītie īstenošanas pasākumi.

Ņemot vērā Instrumenta iekšējo raksturu, dalībvalstu programmas galvenokārt kalpo Savienības iekšpolitikai saskaņā ar šīs regulas 3. panta 2. punktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem.

Komisija dalībvalstu programmas novērtē saskaņā ar Regulas (ES) .../... (+) 23. pantu.

2.   Šīs regulas 10. panta 1. punktā minēto piešķirto resursu robežās un neskarot šā panta 3. punktu, katra dalībvalsts savā programmā vismaz 10 % piešķir 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim.

3.   Dalībvalsts var piešķirt mazāk nekā 2. punktā minēto minimālo procentuālo daļu tikai tad, ja tās programmā tiek sniegts detalizēts paskaidrojums par to, kādēļ resursu piešķiršana zem minētā līmeņa neapdraudētu attiecīgā mērķa sasniegšanu.

4.   Komisija nodrošina, ka dalībvalstu programmu izstrādē agrīnā posmā un savlaicīgi tiek ņemtas vērā attiecīgo decentralizēto aģentūru, jo īpaši Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras, eu-LISA un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007, (50) zināšanas un pieredze attiecībā uz to kompetences jomām.

5.   Komisija apspriežas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru par darbībām, kas iekļautas darbības atbalsta saņemšanai, lai tādējādi nodrošinātu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un dalībvalstu darbību saskaņotību un papildināmību attiecībā uz robežu pārvaldību, nepieļautu dubultu finansēšanu un panāktu izmaksu efektivitāti. Komisija vajadzības gadījumā apspriežas ar eu-LISA par darbībām, kas iekļautas darbības atbalsta saņemšanai, attiecībā uz kurām eu-LISA ir īpašas zināšanas saskaņā ar tās pilnvarām.

6.   Komisija attiecīgā gadījumā var iesaistīt attiecīgās decentralizētās aģentūras, tostarp tās, kas minētas 4. punktā, uzraudzības un izvērtēšanas uzdevumos, kas minēti 5. iedaļā, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Instrumenta atbalstu īstenotās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm.

7.   Pēc tam, kad ir pieņemti ieteikumi, uz kuriem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013 attiecas šīs regulas darbības joma, un sniegti ieteikumi neaizsargātības novērtējumu saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 veikšanas ietvaros, attiecīgā dalībvalsts kopā ar Komisiju izskata vispiemērotāko pieeju minēto ieteikumu īstenošanai ar Instrumenta atbalstu.

8.   Komisija attiecīgā gadījumā iesaista Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru pārbaudes procesā attiecībā uz vispiemērotāko pieeju 7. punktā minēto ieteikumu īstenošanai ar Instrumenta atbalstu. Šajā sakarībā Komisija attiecīgā gadījumā var izmantot citu Savienības struktūru, biroju un aģentūru īpašās zināšanas konkrētos jautājumos, kas ietilpst to kompetences jomās.

9.   Īstenojot 7. punktu, attiecīgā dalībvalsts kā savas programmas prioritāti veic pasākumus visu konstatēto trūkumu novēršanai, jo īpaši pasākumus būtisku trūkumu novēršanai un neatbilstības novērtējumus.

10.   Vajadzības gadījumā attiecīgās dalībvalsts programmu groza saskaņā ar Regulas (ES) .../... (+) 24. pantu, lai ņemtu vērā šā panta 7. punktā minētos ieteikumus.

11.   Sadarbojoties un apspriežoties ar Komisiju un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru atbilstīgi minētās aģentūras kompetences jomām, attiecīgā dalībvalsts var pārdalīt savas programmas resursus, tostarp tos, kas paredzēti darbības atbalstam, lai tādējādi pildītu 7. punktā minētos ieteikumus, ja minētie ieteikumi rada finansiālas sekas.

12.   Ja dalībvalsts nolemj ar Instrumenta atbalstu īstenot projektu kopā ar trešo valsti vai trešā valstī, attiecīgā dalībvalsts pirms projekta apstiprināšanas apspriežas ar Komisiju.

13.   Ja dalībvalsts nolemj ar Instrumenta atbalstu īstenot tādu darbību kopā ar trešo valsti, trešā valstī vai saistībā ar trešo valsti, kura ir saistīta ar neatļautas robežu šķērsošanas uzraudzību, atklāšanu, identificēšanu, izsekošanu, novēršanu un pārtveršanu nolūkā atklāt, novērst un apkarot neatbilstīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību vai nolūkā sekmēt migrantu labāku aizsardzību un sekmēt migrantu dzīvības glābšanu, minētā dalībvalsts nodrošina, ka tā paziņo Komisijai par visiem divpusējiem vai daudzpusējiem sadarbības nolīgumiem, kas noslēgti ar minēto trešo valsti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 76. panta 3. punktu.

14.   Attiecībā uz aprīkojumu, tostarp transportlīdzekļiem, un efektīvai un drošai robežkontrolei, tostarp meklēšanas un glābšanas operācijām, nepieciešamajām IKT sistēmām, un kas iegādāts ar Instrumenta atbalstu:

| a) | dalībvalstis nodrošina, ka, uzsākot ar Instrumenta atbalstu izstrādājamo iekārtu un IKT sistēmu iepirkuma procedūras, tiek ievēroti standarti, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 16. un 64. pantu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis nodrošina, ka, uzsākot ar Instrumenta atbalstu izstrādājamo iekārtu un IKT sistēmu iepirkuma procedūras, tiek ievēroti standarti, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 16. un 64. pantu;

| b) | visu lielapjoma darbības aprīkojumu, kas paredzēts robežu pārvaldībai, piemēram, dalībvalstu iegādātos gaisa un jūras transportlīdzekļus un uzraudzības līdzekļus, reģistrē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē, lai minēto aprīkojumu darītu pieejamu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 64. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

b)

visu lielapjoma darbības aprīkojumu, kas paredzēts robežu pārvaldībai, piemēram, dalībvalstu iegādātos gaisa un jūras transportlīdzekļus un uzraudzības līdzekļus, reģistrē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē, lai minēto aprīkojumu darītu pieejamu saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 64. panta 9. punktu;

| c) | tos var papildus izmantot šādās papildu jomās: muitas kontrole, daudzfunkcionālas jūrniecības darbības un Iekšējās drošības fonda un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

c)

tos var papildus izmantot šādās papildu jomās: muitas kontrole, daudzfunkcionālas jūrniecības darbības un Iekšējās drošības fonda un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda mērķu sasniegšanai;

| d) | lai atbalstītu Eiropas Robežu un krasta apsardzes spēju attīstīšanas saskaņotu plānošanu un iespējamu kopīga iepirkuma izmantošanu, dalībvalstis, izpildot ziņošanas prasību saskaņā ar 29. pantu, paziņo Komisijai par pieejamo daudzgadu plānošanu attiecībā uz aprīkojumu, ko paredzēts iegādāties ar Instrumenta atbalstu un Komisija nosūta minēto informāciju Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai. |
| --- | --- |

d)

lai atbalstītu Eiropas Robežu un krasta apsardzes spēju attīstīšanas saskaņotu plānošanu un iespējamu kopīga iepirkuma izmantošanu, dalībvalstis, izpildot ziņošanas prasību saskaņā ar 29. pantu, paziņo Komisijai par pieejamo daudzgadu plānošanu attiecībā uz aprīkojumu, ko paredzēts iegādāties ar Instrumenta atbalstu un Komisija nosūta minēto informāciju Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai.

Pirmajā daļā minētais aprīkojums un IKT sistēmas ir tiesīgas saņemt finansiālu atbalstu no Instrumenta tikai tad, ja ir izpildīta pirmās daļas a) apakšpunktā noteiktā prasība.

Pirmās daļas c) apakšpunkta nolūkā aprīkojums un IKT sistēmas arī turpmāk ir pieejamas un izmantojamas efektīvām un drošām robežkontroles aktivitātēm. Aprīkojuma izmantošana pirmās daļas c) apakšpunktā minētajās papildu jomās nepārsniedz 30 % no minētā aprīkojuma kopējā izmantošanas laika. IKT sistēmas, kas izstrādātas pirmās daļas c) apakšpunkta nolūkā, sniedz datus un pakalpojumus robežu pārvaldības sistēmām valsts vai ES līmenī. Dalībvalstis gada snieguma ziņojumā informē Komisiju par pirmās daļas c) apakšpunktā minētu daudzkārtēju izmantošanu un daudzfunkcionāla aprīkojuma un IKT sistēmu pielietošanas vietu.

15.   Ja dalībvalstis īsteno darbības saskaņā ar Instrumentu, tās īpašu uzmanību pievērš savām starptautiskajām saistībām attiecībā uz meklēšanas un glābšanas operācijām jūrā. 14. punkta pirmās daļas a) līdz d) apakšpunktā minēto aprīkojumu un IKT sistēmas var izmantot, meklēšanas un glābšanas operācijām situācijas, kas varētu rasties jūras robežuzraudzības operāciju laikā.

16.   Apmācība robežu pārvaldības jomā, ko veic ar Instrumenta atbalstu, pamatojas uz attiecīgajiem saskaņotajiem un kvalitatīvajiem Eiropas izglītības un kopīgas apmācības standartiem robežu un krasta apsardzes jomā, jo īpaši Regulas (ES) 2019/1896 62. panta 6. punktā minēto kopējo apmācības pamatprogrammu.

17.   Dalībvalstis jo īpaši cenšas veikt IV pielikumā uzskaitītās darbības savās programmās. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem un nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 31. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt darbību, kas tiesīgas saņemt augstākas līdzfinansējuma likmes, sarakstu IV pielikumā.

18.   Regulas (ES) .../... (+) 22. panta 5. punktā minētā programmēšana balstās uz šīs regulas VI pielikuma 1. tabulā noteiktajiem intervences veidiem un ietver plānoto resursu provizorisku sadalījumu pēc intervences veida katrā konkrētajā mērķī, kas noteikts šīs regulas 3. panta 2. punktā.

14. pants

Vidusposma pārskatīšana

1.   Komisija 2024. gadā saskaņā ar I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā un 2. līdz 10. punktā minētajiem kritērijiem piešķir attiecīgo dalībvalstu programmām 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu summu. Piešķīrums pamatojas uz jaunākajiem pieejamajiem statistikas datiem par I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktā un 2. līdz 10. punktā minētajiem kritērijiem. Finansējums ir spēkā no 2025. gada 1. janvāra.

2.   Ja vismaz 10 % no šīs regulas 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā programmas sākotnējā piešķīruma nesedz maksājuma pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) .../... (+) 91. pantu, attiecīgā dalībvalsts nav tiesīga saņemt šīs regulas 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu piešķīrumu tās programmai.

3.   Piešķirot līdzekļus no šīs regulas 8. pantā minētā tematiskā mehānisma no 2025. gada 1. janvāra, Komisija ņem vērā progresu, ko dalībvalsts panākusi Regulas (ES) .../... (+) 16. pantā minētā snieguma satvara vidusposma mērķu sasniegšanā, kā arī jebkādus konstatētos trūkumus īstenošanā.

15. pants

Konkrētas darbības

1.   Papildus piešķīrumam saskaņā ar 10. panta 1. punktu, dalībvalsts var saņemt finansējumu konkrētām darbībām, ar noteikumu, ka minētais finansējums pēc tam kā tāds ir konsekventi paredzēts tās programmā un tiek izmantots tam, lai sekmētu Instrumenta mērķu īstenošanu.

2.   Finansējumu konkrētām darbībām neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija, grozot dalībvalsts programmu, to ir apstiprinājusi.

16. pants

Darbības atbalsts

1.   Dalībvalsts var izmantot līdz 33 % no summas, kas ar Instrumentu piešķirta tās programmai, lai finansētu darbības atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai.

2.   Izmanto darbības atbalstu, dalībvalsts ievēro attiecīgos Savienības acquis.

3.   Dalībvalsts savā programmā un gada snieguma ziņojumos, kas minēti 29. pantā, paskaidro, kā darbības atbalsta izmantošana sekmēs Instrumenta mērķu sasniegšanu. Pirms dalībvalsts programmas apstiprināšanas Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un attiecīgā gadījumā ar eu-LISA, ievērojot minēto aģentūru kompetences jomu tvērumu saskaņā ar 13. panta 4. punktu novērtē sākotnējo situāciju dalībvalstīs, kuras paudušas savu nodomu izmantot darbības atbalstu, ņemot vērā minēto dalībvalstu sniegto informāciju un attiecīgā gadījumā informāciju, kas pieejama Šengenas izvērtējumu un neaizsargātības novērtējumu rezultātā, tostarp ieteikumus, kuri sniegti pēc Šengenas izvērtējumiem un neaizsargātības novērtējumiem.

4.   Neskarot 5. panta 4. punkta c) apakšpunktu, darbības atbalstu koncentrē izdevumiem, ko sedz izdevumi, kā noteikts VII pielikumā.

5.   Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 31. pantu pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt VII pielikumu attiecībā uz izdevumiem, kas ir tiesīgi saņemt darbības atbalstu.

17. pants

Darbības atbalsts īpašajai tranzīta shēmai

1.   Ar Instrumentu sniedz atbalstu, lai segtu neiekasētās nodevas par vīzām, ko izsniedz tranzītam, un papildu izmaksas, kuras rodas, īstenojot vienkāršota tranzīta shēmu saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 693/2003 un (EK) Nr. 694/2003.

2.   Resursus, kurus, saskaņā ar 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu, piešķir Lietuvai attiecībā uz īpašo tranzīta shēmu, dara pieejamus kā papildu darbības atbalstu Lietuvai, tostarp investīcijām infrastruktūrā, saskaņā ar izdevumiem, kas tiesīgi saņemt darbības atbalstu valsts programmā kā minēts VII pielikumā.

3.   Atkāpjoties no 16. panta 1. punkta, Lietuva var izmantot summu, kas tai piešķirta saskaņā ar 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu, lai finansētu darbības atbalstu papildus 16. panta 1. punktā minētajai summai.

4.   Komisija un Lietuva pārskata šā panta piemērošanu, ja notiek izmaiņas, kas ietekmē īpašās tranzīta shēmas pastāvēšanu vai darbību.

5.   Pēc Lietuvas pamatota pieprasījuma resursus, kas saskaņā ar 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu piešķirti īpašajai tranzīta shēmai, pārskata un vajadzības gadījumā, pirms tiek pieņemta pēdējā darba programma attiecībā uz 8. pantā minēto tematisko mehānismu, koriģē, ievērojot budžeta resursu ierobežojumus, kā minēts 7. panta 3. punkta b) apakšpunktā, izmantojot 8. pantā minēto tematisko mehānismu.

18. pants

Starptautisko organizāciju īstenoto projektu pārvaldības pārbaude un revīzija

1.   Šis pants attiecas uz starptautiskām organizācijām vai to aģentūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta ii) punktā un kuru sistēmas, noteikumus un procedūras Komisija ir pozitīvi novērtējusi, ievērojot minētās regulas 154. panta 4. un 7. punktu, lai netieši īstenotu no Savienības budžeta finansētas dotācijas (“starptautiskās organizācijas”).

2.   Neskarot Regulas (ES) .../... (+) 83. panta pirmās daļas a) punktu un Finanšu regulas 129. pantu, ja starptautiskā organizācija ir saņēmējs, kā definēts Regulas (ES) .../... (+) 2. panta 9) punktā, vadošajai iestādei nav jāveic pārvaldības pārbaudes, kas minētas Regulas (ES) .../... (+) 74. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka starptautiskā organizācija iesniedz vadošajai iestādei Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētos dokumentus.

3.   Neskarot Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka projekts atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un projekta atbalsta nosacījumiem.

4.   Turklāt, ja izmaksas atlīdzināmas, ievērojot Regulas (ES) .../... (+) 53. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka:

| a) | ir pārbaudīti saņēmēja rēķini un pierādījumi par to samaksu; |
| --- | --- |

a)

ir pārbaudīti saņēmēja rēķini un pierādījumi par to samaksu;

| b) | ir pārbaudīta grāmatvedības uzskaite vai grāmatvedības kodi, ko saņēmējs uztur attiecībā uz darījumiem, kuri saistīti ar vadošajai iestādei deklarētajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

b)

ir pārbaudīta grāmatvedības uzskaite vai grāmatvedības kodi, ko saņēmējs uztur attiecībā uz darījumiem, kuri saistīti ar vadošajai iestādei deklarētajiem izdevumiem.

5.   Ja izmaksas atlīdzināmas, ievērojot Regulas (ES) .../... (+) 53. panta 1. punkta pirmās daļas b), c) vai d) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka ir izpildīti izdevumu atlīdzināšanas nosacījumi.

6.   Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas a) un c) apakšpunktā minētos dokumentus iesniedz vadošajai iestādei kopā ar katru saņēmēja iesniegto maksājuma pieprasījumu.

7.   Saņēmējs katru gadu līdz 15. oktobrim iesniedz vadošajai iestādei pārskatus. Pārskatiem pievieno neatkarīgas revīzijas struktūras atzinumu, kas sagatavots saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem. Minētajā atzinumā konstatē, vai ieviestās kontroles sistēmas darbojas pienācīgi un ir izmaksu ziņā lietderīgas un vai pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi. Minētajā atzinumā arī norāda, vai revīzijas rezultātā radušās šaubas par apgalvojumiem, kas pausti pārvaldības deklarācijās, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, tostarp informāciju par aizdomām par krāpšanu. Minētajā atzinumā sniedz apliecinājumu par to, ka izdevumi, kas iekļauti maksājumu pieprasījumos, kurus starptautiskā organizācija iesniegusi vadošajai iestādei, ir likumīgi un pareizi.

8.   Neskarot esošās iespējas veikt Finanšu regulas 127. pantā minētās papildu revīzijas, vadošā iestāde, sagatavo Regulas (ES) .../... (+) 74. panta 1. punkta pirmās daļas f) apakšpunktā minēto pārvaldības deklarāciju. Vadošā iestāde to dara, paļaujoties uz starptautiskās organizācijas sniegtajiem dokumentiem, ievērojot šā panta 2. līdz 5. un 7. punktu, nevis paļaujoties uz minētās regulas 74. panta 1. punktā minētajām pārvaldības pārbaudēm.

9.   Dokumentā, kurā izklāstīti Regulas (ES) .../... (+) 73. panta 3. punktā minētie atbalsta saņemšanas nosacījumi, ietver šajā pantā izklāstītās prasības.

10.   Šā panta 2. punktu nepiemēro un tādēļ vadošajai iestādei pieprasa veikt pārvaldības pārbaudes, ja:

| a) | minētā vadošā iestāde konstatē konkrētu pārkāpumu risku vai norādes uz krāpšanu attiecībā uz starptautiskās organizācijas ierosinātu vai īstenotu projektu; |
| --- | --- |

a)

minētā vadošā iestāde konstatē konkrētu pārkāpumu risku vai norādes uz krāpšanu attiecībā uz starptautiskās organizācijas ierosinātu vai īstenotu projektu;

| b) | starptautiskā organizācija neiesniedz minētajai vadošajai iestādei 2. līdz 5. un 7. punktā minētos dokumentus; |
| --- | --- |

b)

starptautiskā organizācija neiesniedz minētajai vadošajai iestādei 2. līdz 5. un 7. punktā minētos dokumentus;

| c) | starptautiskās organizācijas iesniegtie 2. līdz 5. un 7. punktā minētie dokumenti ir nepilnīgi. |
| --- | --- |

c)

starptautiskās organizācijas iesniegtie 2. līdz 5. un 7. punktā minētie dokumenti ir nepilnīgi.

11.   Ja projekts, kurā starptautiskā organizācija ir saņēmējs, kā definēts Regulas (ES) .../... (+) 2. panta 9) punktā, ietilpst minētās regulas 79. pantā minētajā izlasē, revīzijas iestāde var veikt savu darbu, pamatojoties uz tādu darījumu apakšizlasi, kuri ir saistīti ar minēto projektu. Ja apakšizlasē tiek konstatētas kļūdas, revīzijas iestāde attiecīgā gadījumā var pieprasīt starptautiskās organizācijas revidentam novērtēt minētā projekta kļūdu pilnu tvērumu un kopējo apjomu.

3. IEDAĻA

3. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana tiešā vai netiešā pārvaldībā

Atbalsts un īstenošana tiešā vai netiešā pārvaldībā

19. pants

Darbības joma

Komisija atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno vai nu tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu.

20. pants

Atbalsttiesīgie subjekti

1.   Šādi subjekti ir tiesīgi saņemt Savienības finansējumu:

| a) | tiesību subjekti, kas iedibināti:






  i) | dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā; |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas iedibināti:

i)

dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā;

| ii) | trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

ii)

trešā valstī, kas ir iekļauta darba programmā saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija, kas nepieciešama Instrumenta vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija, kas nepieciešama Instrumenta vajadzībām.

2.   Fiziskas personas nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu.

3.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētie subjekti piedalās konsorcijā, ko veido vismaz divi neatkarīgi subjekti, no kuriem vismaz viens ir iedibināts dalībvalstī.

Subjekti, kas piedalās šā punkta pirmajā daļā minētajā konsorcijā, nodrošina to, ka darbības, kurās tie piedalās, atbilst Hartā noteiktajiem principiem un veicina 3. pantā noteikto Instrumenta mērķu sasniegšanu.

21. pants

Savienības darbības

1.   Pēc Komisijas iniciatīvas Instrumentu var izmantot, lai finansētu Savienības darbības, kuras attiecas uz Instrumenta mērķiem, saskaņā ar III pielikumu.

2.   Savienības darbības var nodrošināt finansējumu jebkurā Finanšu regulā noteiktajā veidā, jo īpaši kā dotācijas, godalgas un iepirkumu.

3.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

4.   Izvērtēšanas komitejas locekļi, kas novērtē priekšlikumus, kas minēti Finanšu regulas 15. pantā, var būt ārējie eksperti.

5.   Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/695 (51) 37. panta 7. punktu.

22. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

Saskaņā ar Regulas (ES) .../... (+) 35. pantu ar Instrumentu var atbalstīt tehnisko palīdzību, ko īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā, ar finansējuma likmi 100 % apmērā.

23. pants

Revīzijas

Ievērojot Finanšu regulas 127. pantu, vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu personu vai subjektu, kas nav Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības ieguldījuma izmantošanu.

24. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst minēto līdzekļu izcelsmi un nodrošina Savienības finansējuma pamanāmību – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp medijiem un sabiedrībai, konsekventu, efektīvu, jēgpilnu un samērīgu mērķorientētu informāciju. Savienības finansējuma pamanāmību nodrošina un sniedz šādu informāciju, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, kad nav iespējams vai nav lietderīgi publiskot šādu informāciju vai kad šādas informācijas atklāšanu ierobežo tiesību akti, jo īpaši drošības, sabiedriskās kārtības, kriminālizmeklēšanas vai personas datu aizsardzības apsvērumu dēļ. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, Savienības finansējuma saņēmēji, īstenojot publisku saziņu par attiecīgo darbību, norāda minētā finansējuma izcelsmi un iekļauj ES emblēmu.

2.   Lai sasniegtu iespējami plašāku auditoriju, Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar Instrumentu, saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar Instrumentu, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem.

Instrumentam piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju, ciktāl minētās prioritātes ir saistītas ar Instrumenta mērķiem.

3.   Komisija publicē 8. pantā minētā tematiskā mehānisma darba programmas. Attiecībā uz atbalstu, ko sniedz tiešā vai netiešā pārvaldībā, Komisija Finanšu regulas 38. panta 2. punktā minēto informāciju publicē publiski pieejamā tīmekļa vietnē un minēto informāciju regulāri atjaunina. Minēto informāciju publicē atvērtā mašīnlasāmā formātā; tas ļauj datus šķirot, meklēt, izgūt un salīdzināt.

4. IEDAĻA

4. IEDAĻA

Atbalsts un īstenošana dalītā, tiešā vai netiešā pārvaldībā

Atbalsts un īstenošana dalītā, tiešā vai netiešā pārvaldībā

25. pants

Ārkārtas palīdzība

1.   Fonds sniedz finansiālu palīdzību, lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības pienācīgi pamatotas ārkārtas situācijas gadījumā.

Reaģējot uz šādu pienācīgi pamatotu ārkārtas situāciju, Komisija var sniegt ārkārtas palīdzību pieejamo resursu robežās.

2.   Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko tieši piešķir decentralizētajām aģentūrām.

3.   Ārkārtas palīdzību var piešķirt dalībvalstu programmām papildus piešķīrumam saskaņā ar 10. panta 1. punktu, ja šī ārkārtas palīdzība pēc tam kā tāda ir konsekventi paredzēta dalībvalstu programmās. Minēto finansējumu neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija ar dalībvalsts programmas grozīšanu to ir apstiprinājusi. Ja līdzekļi ir pieejami, priekšfinansējums ārkārtas palīdzībai var sasniegt 95 % no Savienības ieguldījuma.

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

5.   Ja tas vajadzīgs darbības īstenošanai, ar ārkārtas palīdzību var segt izdevumus, kas radušies pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma minētajai darbībai iesniegšanas dienas, ar noteikumu, ka minētie izdevumi nav radušies pirms 2021. gada 1. janvāra.

6.   Ārkārtas palīdzību sniedz, stingri ievērojot attiecīgos Savienības acquis un Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības, kas izriet no starptautiskajiem instrumentiem, kurus tās ir parakstījušas.

7.   Komisija – pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ un lai nodrošinātu resursu savlaicīgu pieejamību ārkārtas palīdzībai – var atsevišķi pieņemt Finanšu regulas 110. pantā minēto finansēšanas lēmumu par ārkārtas palīdzību, izmantojot nekavējoties piemērojamus īstenošanas aktu, saskaņā ar 32. panta 4. punktā minēto procedūru. Šāds akts ir spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz 18 mēnešus.

26. pants

Kumulatīvais un alternatīvais finansējums

1.   Darbība, kas saskaņā ar Instrumentu ir saņēmusi ieguldījumu, var saņemt ieguldījumu arī no jebkuras citas Savienības programmas, tostarp no dalītā pārvaldībā īstenotiem fondiem, ar noteikumu, ka ieguldījums nesedz vienas un tās pašas izmaksas. Ieguldījumam, ko darbībai piešķir no attiecīgās Savienības programmas, piemēro attiecīgās Savienības programmas noteikumus. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās atbalsttiesīgās izmaksas. Atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) .../... (+) 73. panta 4. punktu Eiropas Reģionālās attīstības fonds vai Eiropas Sociālais fonds Plus var atbalstīt darbības, kurām piešķirts Izcilības zīmoga marķējums, kā definēts minētās regulas 2. panta 45) punktā. Lai darbībām varētu piešķirt izcilības zīmoga marķējumu, tām jāatbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

| a) | tās ir izvērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Instrumentu; |
| --- | --- |

a)

tās ir izvērtētas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Instrumentu;

| b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; un |
| --- | --- |

b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; un

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar tikt finansētas saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar tikt finansētas saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.

5. IEDAĻA

5. IEDAĻA

Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana

Uzraudzība, ziņošana un izvērtēšana

1. apakšiedaļa

1. apakšiedaļa

Kopīgie noteikumi

Kopīgie noteikumi

27. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Saskaņā ar ziņošanas prasībām, kas Komisijai noteiktas ievērojot Finanšu regulas 41. panta 3. punkta pirmās daļas h) apakšpunkta iii) punktu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz informāciju par šīs regulas V pielikumā uzskaitītajiem galvenajiem snieguma rādītājiem.

2.   Komisija saskaņā ar 31. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu V pielikumu nolūkā veikt vajadzīgos pielāgojumus minētajā pielikumā uzskaitītajos galvenajos snieguma rādītājos.

3.   VIII pielikumā ir izklāstīti iznākuma un rezultātu rādītāji, uz kuru pamata jāziņo par Instrumenta virzību uz 3. panta 2. punktā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu. Iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma rādītāji un 2029. gadam noteiktie mērķrādītāji ir kumulatīvi.

4.   Komisija ziņo arī par 8. pantā minētā tematiskā mehānisma izmantošanu atbalsta darbībām trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm un par tematiskā mehānisma daļu, kas tiek izmantota šādu darbību atbalstam.

5.   Sistēma ziņošanai par sniegumu nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un laicīgi. Šajā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm nosaka samērīgas ziņošanas prasības.

6.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta Instrumenta virzība uz tā mērķu sasniegšanu, Komisija saskaņā ar 31. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu VIII pielikumu nolūkā pārskatīt vai papildināt rādītājus, ja to uzskata par nepieciešamu, un papildināt šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi, tostarp par informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm. Jebkuru grozījumu VIII pielikumā piemēro tikai tiem projektiem, kuri atlasīti pēc minētā grozījuma stāšanās spēkā.

28. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim veic šīs regulas vidusposma izvērtēšanu. Papildus Regulas (ES) .../... (+) 45. panta 1. punktā paredzētajam vidusposma izvērtēšanā novērtē:

| a) | Instrumenta efektivitāti, tostarp progresu, kas panākts virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ņemot vērā visu attiecīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 29. pantā minētos gada snieguma ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākuma un rezultātu rādītājus; |
| --- | --- |

a)

Instrumenta efektivitāti, tostarp progresu, kas panākts virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ņemot vērā visu attiecīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 29. pantā minētos gada snieguma ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākuma un rezultātu rādītājus;

| b) | Instrumentam piešķirto resursu izmantošanas efektivitāti un tā īstenošanai ieviesto pārvaldības un kontroles pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

Instrumentam piešķirto resursu izmantošanas efektivitāti un tā īstenošanai ieviesto pārvaldības un kontroles pasākumu efektivitāti;

| c) | II pielikumā uzskaitīto īstenošanas pasākumu turpmāko atbilstību un piemērotību; |
| --- | --- |

c)

II pielikumā uzskaitīto īstenošanas pasākumu turpmāko atbilstību un piemērotību;

| d) | koordināciju, saskaņotību un papildināmību starp Instrumenta atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi; |
| --- | --- |

d)

koordināciju, saskaņotību un papildināmību starp Instrumenta atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi;

| e) | saskaņā ar Instrumentu īstenoto darbību Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar Instrumentu īstenoto darbību Savienības pievienoto vērtību.

Minētajā vidusposma izvērtēšanā ņem vērā retrospektīva izvērtējuma rezultātus par instrumenta robežu pārvaldībai un vīzām, kas ir Iekšējās drošības fonda daļa, ietekmi laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam.

2.   Papildus Regulas (ES) .../... (+) 45. panta 2. punktā paredzētajam retrospektīvajā izvērtējumā iekļauj šā panta 1. punktā uzskaitītos elementus. Turklāt izvērtē Instrumenta ietekmi.

3.   Vidusposma izvērtēšanu un retrospektīvo izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai to izmantotu lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp attiecīgā gadījumā šīs regulas pārskatīšanā.

4.   Komisija nodrošina, ka vidusposma un retrospektīvos izvērtējumos iekļautā informācija ir publiski pieejama, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, kad minētās informācijas atklāšanu ierobežo tiesību akti, jo īpaši ārējo robežu darbības vai drošības kā daļas no Eiropas integrētās robežu pārvaldības, drošības, sabiedriskās kārtības, kriminālizmeklēšanas vai personas datu aizsardzības apsvērumu dēļ.

5.   Vidusposma izvērtējumā un retrospektīvajā izvērtējumā Komisija pievērš īpašu uzmanību to darbību izvērtēšanai, kuras īsteno trešās valstis, vai tiek īstenotas trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm, saskaņā ar 5. pantu un 12. panta 12. un 13. punktu.

2. apakšiedaļa

2. apakšiedaļa

Noteikumi par dalīto pārvaldību

Noteikumi par dalīto pārvaldību

29. pants

Gada snieguma ziņojumi

1.   Līdz 2023. gada 15. februārim un līdz katra nākamā gada 15. februārim, turpinot līdz 2031. gadam un to ieskaitot, dalībvalstis iesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumu, kas minēts Regulas (ES) .../... (+) 41. panta 7. punktā.

Ziņošanas laikposms aptver Regulas (ES) .../... (+) 2. panta 29) punktā definēto grāmatvedības gadu, kas ir pēdējais pirms ziņojuma iesniegšanas gada. Ziņojums, kas ir iesniegts līdz 2023. gada 15. februārim, aptver laikposmu no 2021. gada 1. janvāra.

2.   Gada snieguma ziņojumos jo īpaši izklāsta informāciju par:

| a) | dalībvalsts programmas īstenošanā un tajā izklāstīto starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. .../... (+) 42. pantā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts programmas īstenošanā un tajā izklāstīto starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā gūto progresu, ņemot vērā jaunākos datus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. .../... (+) 42. pantā;

| b) | jebkādiem jautājumiem, kas ietekmē dalībvalsts programmas sniegumu, un par rīcību, kas īstenota to risināšanai, tostarp sniedz informāciju par jebkādiem argumentētiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par tādu pārkāpumu procedūrām saskaņā ar LESD 258. pantu, kuras ir saistītas ar Instrumenta īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

jebkādiem jautājumiem, kas ietekmē dalībvalsts programmas sniegumu, un par rīcību, kas īstenota to risināšanai, tostarp sniedz informāciju par jebkādiem argumentētiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par tādu pārkāpumu procedūrām saskaņā ar LESD 258. pantu, kuras ir saistītas ar Instrumenta īstenošanu;

| c) | papildināmību starp darbībām, ko atbalsta no Instrumenta, un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām, kas veiktas trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

c)

papildināmību starp darbībām, ko atbalsta no Instrumenta, un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām, kas veiktas trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm;

| d) | dalībvalsts programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā; |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā;

| e) | komunikācijas un pamanāmības darbību īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

komunikācijas un pamanāmības darbību īstenošanu;

| f) | piemērojamo labvēlīgo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā, tostarp, ievērojot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

f)

piemērojamo labvēlīgo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā, tostarp, ievērojot cilvēktiesības;

| g) | izdevumu apjomu saskaņā ar Regulas (ES)2018/1240 85. panta 2. un 3. punktu, tostarp kontos saskaņā ar Regulas .../... (+) 98. pantu; |
| --- | --- |

g)

izdevumu apjomu saskaņā ar Regulas (ES)2018/1240 85. panta 2. un 3. punktu, tostarp kontos saskaņā ar Regulas .../... (+) 98. pantu;

| h) | projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to. |
| --- | --- |

h)

projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to.

Gada snieguma ziņojumos tiek iekļauts visu šā punkta pirmajā daļā izklāstīto jautājumu kopsavilkums. Komisija nodrošina, lai dalībvalstu sniegtie kopsavilkumi tiktu pārtulkoti visās Savienības oficiālajās valodās un tiktu darīti publiski pieejami.

3.   Komisija divu mēnešu laikā pēc gada snieguma ziņojumu saņemšanas dienas var sniegt apsvērumus par tiem. Ja Komisija līdz minētā termiņa beigām nesniedz nekādus apsvērumus, ziņojumu uzskata par pieņemtu.

4.   Komisija sava tīmekļa vietnē ievieto saites uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulas (ES) .../... (+) 49. panta 1. punktā.

5.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izveido gada snieguma ziņojuma paraugu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 32. panta 2. punktā.

30. pants

Uzraudzība un ziņošana dalītā pārvaldībā

1.   Uzraudzība un ziņošana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... (+) IV sadaļu attiecīgā gadījumā izmanto šīs regulas VI pielikumā izklāstītos intervences veidu kodus. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem un nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 31. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt VI pielikumu.

2.   šīs regulas VIII pielikumā izklāstītos rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... (+) 16. panta 1. punktu, 22. pantu un 42. pantu.

III NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

31. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 5. panta 1. punkta otrajā daļā, 13. panta 17. punktā, 16. panta 5. punktā, 27. panta 2. un 6. punktā un 30. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2027. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 1. punkta otrajā daļā, 13. panta 17. punktā, 16. panta 5. punktā, 27. panta 2. un 6. punktā un 30. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 5. panta 1. punkta otrajā daļu, 13. panta 17. punktu, 16. panta 5. punktu, 27. panta 2. un 6. punktu vai 30. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no minētā akta paziņošanas dienas ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām abas iestādes ir informējušas Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

32. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja (“Iekšlietu fondu komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

33. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neietekmē darbību turpināšanu vai grozīšanu, kuras uzsāktas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 515/2014, ko minētajām darbībām turpina piemērot līdz to slēgšanai.

2.   No Instrumenta finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp Instrumentu un pasākumiem, kuri pieņemti ievērojot Regulu (ES) Nr. 515/2014.

3.   Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, ņemot vērā šīs regulas novēloto stāšanos spēkā un lai nodrošinātu nepārtrauktību, uz ierobežotu laikposmu izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras saskaņā ar šo regulu tiek atbalstītas tiešā pārvaldībā un kuras jau ir uzsāktas, no 2021. gada 1. janvāra var uzskatīt par tiesīgām saņemt finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas.

4.   Dalībvalstis pēc 2021. gada 1. janvāra var turpināt saskaņā ar Regulu (ES) 514/2014 atbalstīt projektu, kurš atlasīts un uzsākts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 515/2014, ar noteikumu, ka tās nodrošina, lai būtu izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | projektam ir divi no finansiālā viedokļa identificējami posmi ar atsevišķām revīzijas takām; |
| --- | --- |

a)

projektam ir divi no finansiālā viedokļa identificējami posmi ar atsevišķām revīzijas takām;

| b) | projekta kopējās izmaksas pārsniedz 2 500 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

projekta kopējās izmaksas pārsniedz 2 500 000 EUR;

| c) | atbildīgās iestādes maksājumus saņēmējiem par projekta pirmo posmu iekļauj Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 iesniegtajos maksājumu pieprasījumos un izdevumus par projekta otro posmu iekļauj maksājumu pieteikumos saskaņā ar Regulu (ES) .../... (+); |
| --- | --- |

c)

atbildīgās iestādes maksājumus saņēmējiem par projekta pirmo posmu iekļauj Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 iesniegtajos maksājumu pieprasījumos un izdevumus par projekta otro posmu iekļauj maksājumu pieteikumos saskaņā ar Regulu (ES) .../... (+);

| d) | projekta otrais posms atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir tiesīgs saņemt atbalstu no Instrumenta saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) .../... (+); |
| --- | --- |

d)

projekta otrais posms atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir tiesīgs saņemt atbalstu no Instrumenta saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) .../... (+);

| e) | dalībvalsts apņemas pabeigt projektu, panākt, ka tas darbojas, un ziņot par to gada snieguma ziņojumā, ko iesniedz līdz 2024. gada 15. februārim. |
| --- | --- |

e)

dalībvalsts apņemas pabeigt projektu, panākt, ka tas darbojas, un ziņot par to gada snieguma ziņojumā, ko iesniedz līdz 2024. gada 15. februārim.

Šīs regulas un Regulas (ES) .../... (+) noteikumus piemēro projekta otrajam posmam, kā minēts šā punkta pirmajā daļā.

Šo punktu piemēro tikai tiem projektiem, kas ir atlasīti saskaņā ar dalīto pārvaldību, ievērojot Regulu (ES) Nr. 514/2014.

34. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 184. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nostāja (OV C 23, 21.1.2021., 406. lpp.) un Padomes 2021. gada 14. jūnija nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1896 (2019. gada 13. novembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 513/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai un atceļ Padomes Lēmumu 2007/125/TI (OV L 150, 20.5.2014., 93. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda (OV L ..., ..., ... . lpp.).

6

(+)  Dokumentā ST 7234/21 (2018/0258 (COD)) ietvertā regula.

+

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta Instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV...).

7

(++)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

++

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 574/2007/EK (2007. gada 23. maijs), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība (OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1726 (2018. gada 14. novembris) par Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 295, 21.11.2018., 99. lpp.).

9

eu-LISA

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2007 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/817 (2019. gada 20. maijs), ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai robežu un vīzu jomā un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008, (ES) 2016/399, (ES) 2017/2226, (ES) 2018/1240, (ES) 2018/1726 un (ES) 2018/1861 un Padomes Lēmumus 2004/512/EK un 2008/633/TI (OV L 135, 22.5.2019., 27. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/818 (2019. gada 20. maijs), ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai policijas un tiesu iestāžu sadarbības, patvēruma un migrācijas jomā un groza Regulas (ES) 2018/1726, (ES) 2018/1862 un (ES) 2019/816 (OV L 135, 22.5.2019., 85. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos, un ar ko groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un Regulas (EK) Nr. 767/2008 un (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 327, 9.12.2017., 20. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1240 (2018. gada 12. septembris), ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 (OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).

16

Eurodac

Eurodac

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1860 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (OV L 312, 7.12.2018, 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1861 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un ar kuru groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (OV L 312, 7.12.2018., 14. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1862 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās un ar ko groza un atceļ Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES (OV L 312, 7.12.2018., 56. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/816 (2019. gada 17. aprīlis), ar ko Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas papildināšanai izveido centralizētu sistēmu (ECRIS-TCN) tādu dalībvalstu identificēšanai, kurām ir informācija par notiesājošiem spriedumiem par trešo valstu valstspiederīgajiem un bezvalstniekiem, un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726 (OV L 135, 22.5.2019., 1. lpp.).

20

(21)  Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).

21

acquis

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.).

22

(23)  Padomes Regula (EK) Nr. 693/2003 (2003. gada 14. aprīlis), ar ko paredz īpašu vienkāršota tranzīta dokumentu (FTD), vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumentu (FRTD) un ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju un Kopīgo rokasgrāmatu (OV L 99, 17.4.2003., 8. lpp.).

23

FTD

FRTD

(24)  Padomes Regula (EK) Nr. 694/2003 (2003. gada 14. aprīlis) par vienotu formu vienkāršota tranzīta dokumentam (FTD) un vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumentam (FRTD), kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 693/2003 (OV L 99, 17.4.2003., 15. lpp.).

24

FTD

FRTD

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../..., ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (OV L ...).

25

(+)  Dokumentā ST 6486/21 (2018/0248 (COD)) ietvertā regula.

+

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).

26

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/473 (2019. gada 19. marts) par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (OV L 83, 25.3.2019., 18. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../..., ar ko izveido Iekšējās drošības fondu (OV ...).

28

(+)  Dokumentā ST 6488/21 (2018/0250 (COD)) ietvertā regula.

+

(++)  Dokumentā ST 6486/21 (2018/0248 (COD)) ietvertā regula.

++

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(29)  OV L 433I, 22.12.2020., 28. lpp.

29

(30)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

31

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

32

OLAF

(33)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

33

(34)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

34

(35)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

35

EPPO

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

36

(37)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

37

(38)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

38

(39)  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

39

(40)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

40

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 514/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta Instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

41

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

42

(43)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

43

(44)  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

44

acquis

(45)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

45

(46)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp).

46

acquis

(47)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

47

(48)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

48

acquis

(49)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

49

acquis

(+)  Dokumentā ST 7234/21 (2018/0258 (COD)) ietvertā regula.

+

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(50)  Padomes Regula (EK) Nr. 168/2007 (2007. gada 15. februāris), ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.).

50

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(51)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

51

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

(+)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertā regula.

+

---

I PIELIKUMS

KRITĒRIJI FINANSĒJUMA PIEŠĶIRŠANAI DALĪBVALSTU PROGRAMMĀM

| 1. | Budžeta resursi, kas ir pieejami saskaņā ar 10. pantu, starp dalībvalstīm tiek sadalīti šādi:






  a) | katra dalībvalsts no Instrumenta saņem fiksētu summu 8 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās vienīgi plānošanas perioda sākumā, izņemot Kipru, Maltu un Grieķiju, kuras katra saņem fiksētu summu 28 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

katra dalībvalsts no Instrumenta saņem fiksētu summu 8 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās vienīgi plānošanas perioda sākumā, izņemot Kipru, Maltu un Grieķiju, kuras katra saņem fiksētu summu 28 000 000 EUR apmērā faktiskajās cenās;

| b) | summa 200 568 000 EUR apmērā 17. pantā minētajai Īpašajai tranzīta shēmai ir piešķirama Lietuvai vienīgi plānošanas perioda sākumā; un |
| --- | --- |

b)

summa 200 568 000 EUR apmērā 17. pantā minētajai Īpašajai tranzīta shēmai ir piešķirama Lietuvai vienīgi plānošanas perioda sākumā; un

| c) | atlikušos budžeta resursus, kas minēti 10. pantā, sadala, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:






  i) | 30 % par ārējām sauszemes robežām; |
| --- | --- | --- |

c)

atlikušos budžeta resursus, kas minēti 10. pantā, sadala, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

i)

30 % par ārējām sauszemes robežām;

| ii) | 35 % par ārējām jūras robežām; |
| --- | --- |

ii)

35 % par ārējām jūras robežām;

| iii) | 20 % par lidostām; |
| --- | --- |

iii)

20 % par lidostām;

| iv) | 15 % par konsulātiem. |
| --- | --- |

iv)

15 % par konsulātiem.

| 2. | Budžeta resursus, kas saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktu pieejami ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām, starp dalībvalstīm sadala šādi:






  a) | 70 % par dalībvalstu ārējo sauszemes robežu un ārējo jūras robežu svērto garumu; un |
| --- | --- | --- |

2.

a)

70 % par dalībvalstu ārējo sauszemes robežu un ārējo jūras robežu svērto garumu; un

| b) | 30 % par darba slodzi pie ārējām sauszemes un jūras robežām, ko nosaka saskaņā ar 6. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

30 % par darba slodzi pie ārējām sauszemes un jūras robežām, ko nosaka saskaņā ar 6. punkta a) apakšpunktu.

Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto svērto garumu nosaka, piemērojot 10. punktā minētos svēruma koeficientus katram konkrētajam robežas posmam.

| 3. | Saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktu pieejamos budžeta resursus par lidostām starp dalībvalstīm sadala atbilstīgi darba slodzei to lidostās, kuru nosaka saskaņā ar 6. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Budžeta resursus, kas pieejami saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu par konsulātiem, starp dalībvalstīm sadala šādi:






  a) | 50 % par dalībvalstu konsulātu skaitu, izņemot goda konsulātus, valstīs, kuras uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 2018/1806 (1) I pielikumā, un |
| --- | --- | --- |

4.

a)

50 % par dalībvalstu konsulātu skaitu, izņemot goda konsulātus, valstīs, kuras uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 2018/1806 (1) I pielikumā, un

| b) | 50 % par darba slodzi saistībā ar vīzu politikas pārvaldību dalībvalstu konsulātos valstīs, kuras uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 2018/1806 I pielikumā, kā noteikts saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

50 % par darba slodzi saistībā ar vīzu politikas pārvaldību dalībvalstu konsulātos valstīs, kuras uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 2018/1806 I pielikumā, kā noteikts saskaņā ar šā pielikuma 6. punkta c) apakšpunktu.

| 5. | Sadalot resursus saskaņā ar šā pielikuma 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu, “ārējās jūras robežas” ir dalībvalstu teritoriālo jūras ūdeņu ārējās robežas, kā definēts saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvencijas 4. līdz 16. pantu. Tomēr “ārējās jūras robežas” definīcijā ņem vērā gadījumus, kad liela apdraudējuma zonās ir regulāri veiktas tālās distances operācijas ārpus dalībvalstu teritoriālo jūras ūdeņu ārējās robežas, lai novērstu neatbilstīgu imigrāciju vai nelikumīgu ieceļošanu. “Ārējo jūras robežu” definīciju šajā sakarībā nosaka, ņemot vērā attiecīgo dalībvalstu sniegtos operatīvos datus par iepriekšējiem diviem gadiem, un saskaņā ar novērtējumu, ko veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra šā pielikuma 9. punktā minētā ziņojuma vajadzībām. Minēto definīciju izmanto vienīgi šīs regulas nolūkos. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sākotnējā finansējuma piešķiršanas nolūkos darba slodzes novērtējums balstās uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par 2017., 2018. un 2019. gadu. Vidusposma pārskatīšanas nolūkos darba slodzes novērtējums balstās uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par 2021., 2022. un 2023. gadu. Darba slodzes novērtējums balstās uz šādiem faktoriem:






  a) | pie ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām:






  i) | 70 % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējām robežām robežšķērsošanas vietās; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

pie ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām:

i)

70 % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējām robežām robežšķērsošanas vietās;

| ii) | 30 % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējām robežām; |
| --- | --- |

ii)

30 % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējām robežām;

| b) | lidostās:






  i) | 70 % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējām robežām robežšķērsošanas vietās; |
| --- | --- | --- |

b)

lidostās:

i)

70 % par robežšķērsošanas gadījumu skaitu uz ārējām robežām robežšķērsošanas vietās;

| ii) | 30 % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējām robežām; |
| --- | --- |

ii)

30 % par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuriem atteikta ieceļošana uz ārējām robežām;

| c) | konsulātos:






  i) | īstermiņa uzturēšanās vīzu pieteikumu vai lidostas tranzīta gadījumu skaits. |
| --- | --- | --- |

c)

konsulātos:

i)

īstermiņa uzturēšanās vīzu pieteikumu vai lidostas tranzīta gadījumu skaits.

| 7. | Atsauces skaitļus attiecībā uz konsulātu skaitu, kas minēts 4. punkta a) apakšpunktā, aprēķina, pamatojoties uz informāciju, kas Komisijai paziņota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 810/2009 (2) 40. panta 4. punktu.
  Ja dalībvalstis nav iesniegušas attiecīgos statistikas datus, izmanto jaunākos par šīm dalībvalstīm pieejamos datus. Ja par kādu dalībvalsti dati nav pieejami, atsauces skaitlis ir nulle. |
| --- | --- |

7.

Ja dalībvalstis nav iesniegušas attiecīgos statistikas datus, izmanto jaunākos par šīm dalībvalstīm pieejamos datus. Ja par kādu dalībvalsti dati nav pieejami, atsauces skaitlis ir nulle.

| 8. | Atsauces skaitļi attiecībā uz darba slodzi, kas minēta:






  a) | 6. punkta a) apakšpunkta i) punktā un b) apakšpunkta i) punktā, ir jaunākie statistikas dati, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

6. punkta a) apakšpunkta i) punktā un b) apakšpunkta i) punktā, ir jaunākie statistikas dati, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

| b) | 6. punkta a) apakšpunkta i) punktā un b) apakšpunkta ii) punktā, ir jaunākie statistikas dati, ko sagatavojusi Komisija (Eurostat), pamatojoties uz datiem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

6. punkta a) apakšpunkta i) punktā un b) apakšpunkta ii) punktā, ir jaunākie statistikas dati, ko sagatavojusi Komisija (Eurostat), pamatojoties uz datiem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

| c) | 6. punkta c) apakšpunktā, ir jaunākie statistikas dati vīzu jomā, kas minēti Regulas (EK) Nr. 810/2009 46. pantā; |
| --- | --- |

c)

6. punkta c) apakšpunktā, ir jaunākie statistikas dati vīzu jomā, kas minēti Regulas (EK) Nr. 810/2009 46. pantā;

Ja dalībvalstis nav iesniegušas attiecīgos statistikas datus, izmanto jaunākos par šīm dalībvalstīm pieejamos datus. Ja par kādu dalībvalsti dati nav pieejami, atsauces skaitlis ir nulle.

| 9. | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra sniedz Komisijai ziņojumu par resursu sadalījumu attiecībā uz ārējām sauszemes robežām un ārējām jūras robežām un lidostām, kā minēts 1. punkta c) apakšpunktā. Daļa no minētā ziņojuma var attiecīgā gadījumā būt klasificēta saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 92. pantu. Apspriedusies ar Komisiju, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra dara publiski pieejamu neklasificētu minētā ziņojuma versiju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sākotnējā finansējuma piešķiršanas nolūkos šā pielikuma 9. punktā minētajā ziņojumā tiek norādīts vidējais ietekmes līmenis katram robežas posmam, pamatojoties uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par 2017., 2018. un 2019. gadu. Vidusposma pārskatīšanas nolūkos šā pielikuma 9. punktā minētajā ziņojumā tiek norādīts vidējais ietekmes līmenis katram robežas posmam, pamatojoties uz jaunākajiem vidējiem rādītājiem par 2021., 2022. un 2023. gadu. Piemērojot ietekmes līmeņus, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2019/1896 34. panta 1. un 2. punktu, tajā nosaka šādus konkrētus svēruma koeficientus katram posmam:






  a) | koeficients 1 zemam ietekmes līmenim; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

koeficients 1 zemam ietekmes līmenim;

| b) | koeficients 3 vidējam ietekmes līmenim; |
| --- | --- |

b)

koeficients 3 vidējam ietekmes līmenim;

| c) | koeficients 5 augstam un kritiskam ietekmes līmenim. |
| --- | --- |

c)

koeficients 5 augstam un kritiskam ietekmes līmenim.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2018/1806 (2018. gada 14. novembris), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru valstspiederīgajiem minētā prasība neattiecas (OV L 303, 28.11.2018., 39. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss) (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

| 1. | Ar Instrumentu palīdz sasniegt konkrēto mērķi, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, koncentrējoties uz šādiem īstenošanas pasākumiem:






  a) | uzlabot robežkontroli saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu:






  i) | stiprinot spējas veikt pārbaudes un uzraudzību pie ārējām robežām, tostarp pasākumus likumīgas robežšķērsošanas sekmēšanai un attiecīgos gadījumos pasākumus, kas saistīti ar






  — | pārrobežu noziedzības atklāšanu un novēršanu pie ārējām robežām, jo īpaši ar migrantu kontrabandas, cilvēku tirdzniecības un terorisma atklāšanu un novēršanu, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

a)

uzlabot robežkontroli saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu:

i)

stiprinot spējas veikt pārbaudes un uzraudzību pie ārējām robežām, tostarp pasākumus likumīgas robežšķērsošanas sekmēšanai un attiecīgos gadījumos pasākumus, kas saistīti ar

—

pārrobežu noziedzības atklāšanu un novēršanu pie ārējām robežām, jo īpaši ar migrantu kontrabandas, cilvēku tirdzniecības un terorisma atklāšanu un novēršanu,

| — | pastāvīgi augsta līmeņa migrācijas pārvaldību pie ārējām robežām, tostarp tehnisku un operatīvu pastiprinājumu un mehānismiem un procedūrām neaizsargātu personu un nepavadītu nepilngadīgo identifikācijai, ka arī tādu personu identifikācijai, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties, informācijas sniegšanu šādām personām un šādu personu nosūtīšanu; |
| --- | --- |

—

pastāvīgi augsta līmeņa migrācijas pārvaldību pie ārējām robežām, tostarp tehnisku un operatīvu pastiprinājumu un mehānismiem un procedūrām neaizsargātu personu un nepavadītu nepilngadīgo identifikācijai, ka arī tādu personu identifikācijai, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties, informācijas sniegšanu šādām personām un šādu personu nosūtīšanu;

| ii) | Šengenas zonā īstenojot tehniskus un operatīvus pasākumus, kuri ir saistīti ar robežkontroli, vienlaikus nodrošinot, lai personas tajā varētu brīvi pārvietoties; |
| --- | --- |

ii)

Šengenas zonā īstenojot tehniskus un operatīvus pasākumus, kuri ir saistīti ar robežkontroli, vienlaikus nodrošinot, lai personas tajā varētu brīvi pārvietoties;

| iii) | veicot iekšējai drošībai radītā riska analīzi un to draudu analīzi, kas var skart ārējo robežu darbību vai drošību; |
| --- | --- |

iii)

veicot iekšējai drošībai radītā riska analīzi un to draudu analīzi, kas var skart ārējo robežu darbību vai drošību;

| b) | attīstot Eiropas Robežu un krasta apsardzi ar atbalsta sniegšanu tām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežu pārvaldību, lai veiktu pasākumus saistībā ar spēju attīstību un kopējo spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citiem pasākumiem, kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru; |
| --- | --- |

b)

attīstot Eiropas Robežu un krasta apsardzi ar atbalsta sniegšanu tām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežu pārvaldību, lai veiktu pasākumus saistībā ar spēju attīstību un kopējo spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citiem pasākumiem, kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru;

| c) | stiprinot aģentūru sadarbību valstu līmenī starp valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli vai par uzdevumiem, kurus veic pie robežas, un stiprinot sadarbību Savienības līmenī starp dalībvalstīm, vai starp dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām vai trešām valstīm, no otras puses; |
| --- | --- |

c)

stiprinot aģentūru sadarbību valstu līmenī starp valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli vai par uzdevumiem, kurus veic pie robežas, un stiprinot sadarbību Savienības līmenī starp dalībvalstīm, vai starp dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām vai trešām valstīm, no otras puses;

| d) | nodrošinot vienotu Savienības acquis piemērošanu attiecībā uz ārējām robežām, tostarp, īstenojot ieteikumus, kas saņemti no kvalitātes kontroles mehānismiem, piemēram, no Šengenas izvērtēšanas mehānisma saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, neaizsargātības novērtējumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 un valstu kvalitātes kontroles mehānismiem; |
| --- | --- |

d)

nodrošinot vienotu Savienības acquis piemērošanu attiecībā uz ārējām robežām, tostarp, īstenojot ieteikumus, kas saņemti no kvalitātes kontroles mehānismiem, piemēram, no Šengenas izvērtēšanas mehānisma saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, neaizsargātības novērtējumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896 un valstu kvalitātes kontroles mehānismiem;

| e) | saskaņā ar Savienības tiesību aktiem izveidojot, darbinot un uzturot lielapjoma IT sistēmas robežu pārvaldības jomā, jo īpaši SIS, ETIAS, IIS un EURODAC robežu pārvaldības nolūkos, kā arī, tai skaitā, šo lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūras sadarbspēju un darbības datu kvalitātes uzlabošanai un informācijas sniegšanai; |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar Savienības tiesību aktiem izveidojot, darbinot un uzturot lielapjoma IT sistēmas robežu pārvaldības jomā, jo īpaši SIS, ETIAS, IIS un EURODAC robežu pārvaldības nolūkos, kā arī, tai skaitā, šo lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūras sadarbspēju un darbības datu kvalitātes uzlabošanai un informācijas sniegšanai;

| f) | palielinot spēju sniegt palīdzību personām, kas jūrā nokļuvušas briesmās, un sniegt atbalstu meklēšanas un glābšanas operācijās tādās situācijās, kas varētu rasties jūras robežu uzraudzības operācijas laikā; |
| --- | --- |

f)

palielinot spēju sniegt palīdzību personām, kas jūrā nokļuvušas briesmās, un sniegt atbalstu meklēšanas un glābšanas operācijās tādās situācijās, kas varētu rasties jūras robežu uzraudzības operācijas laikā;

| g) | atbalstot meklēšanas un glābšanas operācijas saistībā ar robežu uzraudzību jūrā. |
| --- | --- |

g)

atbalstot meklēšanas un glābšanas operācijas saistībā ar robežu uzraudzību jūrā.

| 2. | Ar Instrumentu palīdz sasniegt konkrēto mērķi, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, koncentrējoties uz šādiem īstenošanas pasākumiem:






  a) | vīzu pieteikumu iesniedzējiem nodrošināt efektīvus un klientiem draudzīgus pakalpojumus, vienlaikus saglabājot vīzu procedūru drošību un integritāti, un pilnībā ievērot pieteikuma iesniedzēju vai vīzas turētāju cilvēka cieņu un integritāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

vīzu pieteikumu iesniedzējiem nodrošināt efektīvus un klientiem draudzīgus pakalpojumus, vienlaikus saglabājot vīzu procedūru drošību un integritāti, un pilnībā ievērot pieteikuma iesniedzēju vai vīzas turētāju cilvēka cieņu un integritāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 7. panta 2. punktu;

| b) | atbalstīt dalībvalstis vīzu izdošanā, tostarp, kad dalībvalstis humanitāru apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ izdod Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. pantā minētās vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt dalībvalstis vīzu izdošanā, tostarp, kad dalībvalstis humanitāru apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ izdod Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. pantā minētās vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu;

| c) | nodrošināt vienotu Savienības acquis piemērošanu attiecībā uz vīzām, ieskaitot turpmāku kopējās vīzu politikas attīstīšanu un modernizēšanu; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt vienotu Savienības acquis piemērošanu attiecībā uz vīzām, ieskaitot turpmāku kopējās vīzu politikas attīstīšanu un modernizēšanu;

| d) | attīstīt dažādus sadarbības veidus starp dalībvalstīm vīzu apstrādes jomā; |
| --- | --- |

d)

attīstīt dažādus sadarbības veidus starp dalībvalstīm vīzu apstrādes jomā;

| e) | saskaņā ar Savienības tiesību aktiem izveidot, darbināt un uzturēt lielapjoma IT sistēmas kopējās vīzu politikas jomā, jo īpaši VIS, kā arī, tai skaitā, šo lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūras sadarbspēju un darbības datu kvalitātes uzlabošanai un informācijas sniegšanai. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar Savienības tiesību aktiem izveidot, darbināt un uzturēt lielapjoma IT sistēmas kopējās vīzu politikas jomā, jo īpaši VIS, kā arī, tai skaitā, šo lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūras sadarbspēju un darbības datu kvalitātes uzlabošanai un informācijas sniegšanai.

---

III PIELIKUMS

ATBALSTA TVĒRUMS

| 1. | Saistībā ar Regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi ar Instrumentu jo īpaši atbalsta:






  a) | infrastruktūru, ēkas, sistēmas un pakalpojumus, kas vajadzīgi robežšķērsošanas vietās un robežu uzraudzībai starp robežšķērsošanas vietām; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

infrastruktūru, ēkas, sistēmas un pakalpojumus, kas vajadzīgi robežšķērsošanas vietās un robežu uzraudzībai starp robežšķērsošanas vietām;

| b) | darbības aprīkojums, ieskaitot transportlīdzekļus, un IKT sistēmas, kas vajadzīgi efektīvai un drošai robežkontrolei robežšķērsošanas vietās un robežu uzraudzībai, saskaņā ar standartiem, kurus izstrādājusi Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ja šādi standarti pastāv; |
| --- | --- |

b)

darbības aprīkojums, ieskaitot transportlīdzekļus, un IKT sistēmas, kas vajadzīgi efektīvai un drošai robežkontrolei robežšķērsošanas vietās un robežu uzraudzībai, saskaņā ar standartiem, kurus izstrādājusi Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ja šādi standarti pastāv;

| c) | mācības Eiropas integrētās robežu pārvaldības jomā vai devumu tās attīstībā, ņemot vērā darbības vajadzības un riska analīzi, tostarp izaicinājumus, kas identificēti 12. panta 7. punktā minētajos ieteikumos, un pilnībā ievērojot pamattiesības; |
| --- | --- |

c)

mācības Eiropas integrētās robežu pārvaldības jomā vai devumu tās attīstībā, ņemot vērā darbības vajadzības un riska analīzi, tostarp izaicinājumus, kas identificēti 12. panta 7. punktā minētajos ieteikumos, un pilnībā ievērojot pamattiesības;

| d) | kopīgo sadarbības koordinatoru norīkošanu uz trešām valstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1240 (1), un robežsargu un citu attiecīgo ekspertu norīkošanu uz dalībvalstīm vai starp kādu dalībvalsti un trešo valsti, ekspertu vai sadarbības koordinatoru tīklu sadarbības un operatīvo spēju stiprināšanu, un paraugprakses apmaiņu un Eiropas tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un attīstīt Savienības politikas jomas; |
| --- | --- |

d)

kopīgo sadarbības koordinatoru norīkošanu uz trešām valstīm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1240 (1), un robežsargu un citu attiecīgo ekspertu norīkošanu uz dalībvalstīm vai starp kādu dalībvalsti un trešo valsti, ekspertu vai sadarbības koordinatoru tīklu sadarbības un operatīvo spēju stiprināšanu, un paraugprakses apmaiņu un Eiropas tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un attīstīt Savienības politikas jomas;

| e) | apmaiņu ar paraugpraksi un speciālajām zināšanām, pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, kuru mērķis ir ieviest vai attīstīt Eiropas integrēto robežu pārvaldību, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir izveidot Eiropas robežu un krasta apsardzi, piemēram, kopīgu spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citus pasākumus, kuru mērķis ir pilnveidot sadarbību un koordināciju starp Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes aģentūru un dalībvalstīm, un pasākumus, kas saistīti ar tādu neaizsargātu personu nosūtīšanu, kurām ir vajadzīga palīdzība, un tādu personu nosūtīšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties; |
| --- | --- |

e)

apmaiņu ar paraugpraksi un speciālajām zināšanām, pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, kuru mērķis ir ieviest vai attīstīt Eiropas integrēto robežu pārvaldību, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir izveidot Eiropas robežu un krasta apsardzi, piemēram, kopīgu spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citus pasākumus, kuru mērķis ir pilnveidot sadarbību un koordināciju starp Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes aģentūru un dalībvalstīm, un pasākumus, kas saistīti ar tādu neaizsargātu personu nosūtīšanu, kurām ir vajadzīga palīdzība, un tādu personu nosūtīšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties;

| f) | darbības, ar ko izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, kuras var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši izmantojot drošības pētniecības projektu rezultātus, ja šādu ieviešanu ir noteikusi Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes aģentūra, rīkojoties saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 66. pantu, lai palīdzētu attīstīt Eiropas Robežu un krasta apsardzes darbības spējas; |
| --- | --- |

f)

darbības, ar ko izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, kuras var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši izmantojot drošības pētniecības projektu rezultātus, ja šādu ieviešanu ir noteikusi Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes aģentūra, rīkojoties saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 66. pantu, lai palīdzētu attīstīt Eiropas Robežu un krasta apsardzes darbības spējas;

| g) | sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās aktivitātes, kas vajadzīgas, lai īstenotu ārējo robežu politiku, tostarp ar nolūku stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis un Regula (ES) 2016/399, tostarp komandējumu izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas, un pasākumus, lai īstenotu ieteikumus, kas izdoti pēc neaizsargātības novērtējumiem, kurus veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896; |
| --- | --- |

g)

sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās aktivitātes, kas vajadzīgas, lai īstenotu ārējo robežu politiku, tostarp ar nolūku stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis un Regula (ES) 2016/399, tostarp komandējumu izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas, un pasākumus, lai īstenotu ieteikumus, kas izdoti pēc neaizsargātības novērtējumiem, kurus veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1896;

| h) | darbības IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu; |
| --- | --- |

h)

darbības IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu;

| i) | identifikāciju, pirkstu nospiedumu ņemšanu, reģistrāciju, drošības pārbaudes, iztaujāšanu, informācijas sniegšanu, medicīnisko un neaizsargātības pārbaudi un, ja nepieciešams, medicīnisko aprūpi, un trešo valstu valstspiederīgo novirzīšanu uz attiecīgajām procedūrām pie ārējām robežām; |
| --- | --- |

i)

identifikāciju, pirkstu nospiedumu ņemšanu, reģistrāciju, drošības pārbaudes, iztaujāšanu, informācijas sniegšanu, medicīnisko un neaizsargātības pārbaudi un, ja nepieciešams, medicīnisko aprūpi, un trešo valstu valstspiederīgo novirzīšanu uz attiecīgajām procedūrām pie ārējām robežām;

| j) | darbības, kuru mērķis ir uzlabot ieinteresēto personu un plašas sabiedrības informētību par ārējo robežu politiku, ieskaitot dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

j)

darbības, kuru mērķis ir uzlabot ieinteresēto personu un plašas sabiedrības informētību par ārējo robežu politiku, ieskaitot dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm;

| k) | tādu statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstību, kuros tiek ievērots nediskriminācijas princips; |
| --- | --- |

k)

tādu statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstību, kuros tiek ievērots nediskriminācijas princips;

| l) | darbības atbalstu Eiropas integrētas robežu pārvaldības īstenošanai. |
| --- | --- |

l)

darbības atbalstu Eiropas integrētas robežu pārvaldības īstenošanai.

| 2. | Saistībā ar Regulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi ar Instrumentu jo īpaši atbalsta:






  a) | infrastruktūru un ēkas, kas nepieciešamas vīzu pieteikumu apstrādei un konsulārajai sadarbībai, ieskaitot drošības pasākumus, un citas darbības, kuras paredzētas, lai uzlabotu vīzu pieteikumu iesniedzējiem sniegto pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

infrastruktūru un ēkas, kas nepieciešamas vīzu pieteikumu apstrādei un konsulārajai sadarbībai, ieskaitot drošības pasākumus, un citas darbības, kuras paredzētas, lai uzlabotu vīzu pieteikumu iesniedzējiem sniegto pakalpojumu kvalitāti;

| b) | darbības aprīkojumu un IKT sistēmas, kas nepieciešamas vīzu pieteikumu apstrādei un konsulārajai sadarbībai, |
| --- | --- |

b)

darbības aprīkojumu un IKT sistēmas, kas nepieciešamas vīzu pieteikumu apstrādei un konsulārajai sadarbībai,

| c) | mācības konsulārajiem darbiniekiem un citam personālam, kas veicina kopējo vīzu politiku un konsulāro sadarbību; |
| --- | --- |

c)

mācības konsulārajiem darbiniekiem un citam personālam, kas veicina kopējo vīzu politiku un konsulāro sadarbību;

| d) | apmaiņu ar paraugpraksi un ekspertu apmaiņu, tostarp ekspertu norīkošanu, kā arī Eiropas sadarbības tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un turpmāk pilnveidot Savienības politiku un mērķus; |
| --- | --- |

d)

apmaiņu ar paraugpraksi un ekspertu apmaiņu, tostarp ekspertu norīkošanu, kā arī Eiropas sadarbības tīklu spējas sekmēšanu izvērtēt, veicināt, atbalstīt un turpmāk pilnveidot Savienības politiku un mērķus;

| e) | pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, piemēram, darbības, kuru mērķis ir uzlabot zināšanas ar analīzi, uzraudzību un izvērtēšanu; |
| --- | --- |

e)

pētījumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības, piemēram, darbības, kuru mērķis ir uzlabot zināšanas ar analīzi, uzraudzību un izvērtēšanu;

| f) | darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus; |
| --- | --- |

f)

darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus;

| g) | sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās aktivitātes, tostarp ar nolūku stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis, tostarp komandējuma izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas; |
| --- | --- |

g)

sagatavošanas, uzraudzības, administratīvās un tehniskās aktivitātes, tostarp ar nolūku stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, izstrādājot un īstenojot izvērtēšanas mehānismu, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, pārbaudīt, kā tiek piemērots Šengenas acquis, tostarp komandējuma izdevumus Komisijas un dalībvalstu ekspertiem, kuri piedalās apmeklējumos uz vietas;

| h) | aktivitātes iesaistīto personu un sabiedrības informēšanai par vīzu politiku, tostarp dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

h)

aktivitātes iesaistīto personu un sabiedrības informēšanai par vīzu politiku, tostarp dienestu iekšējo saziņu par Savienības politiskajām prioritātēm;

| i) | tādu statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstību, kuros tiek ievērots nediskriminācijas princips; |
| --- | --- |

i)

tādu statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstību, kuros tiek ievērots nediskriminācijas princips;

| j) | darbības atbalstu kopējās vīzu politikas īstenošanai. |
| --- | --- |

j)

darbības atbalstu kopējās vīzu politikas īstenošanai.

| k) | palīdzību dalībvalstīm vīzu izdošanā, tostarp, kad dalībvalstis humanitāru apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ izdod Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. pantā minētās vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu. |
| --- | --- |

k)

palīdzību dalībvalstīm vīzu izdošanā, tostarp, kad dalībvalstis humanitāru apsvērumu, valsts interešu vai starptautisku saistību dēļ izdod Regulas (EK) Nr. 810/2009 25. pantā minētās vīzas ar ierobežotu teritoriālo derīgumu.

| 3. | Saistībā ar Regulas 3. panta 1. punktā noteikto politikas mērķi ar Instrumentu jo īpaši atbalsta:






  a) | infrastruktūru un ēkas, kas vajadzīgas lielapjoma IT sistēmu un ar tām saistīto sakaru infrastruktūras komponentu uzņemšanai; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

infrastruktūru un ēkas, kas vajadzīgas lielapjoma IT sistēmu un ar tām saistīto sakaru infrastruktūras komponentu uzņemšanai;

| b) | aprīkojumu un sakaru sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu pienācīgu lielapjoma IT sistēmu darbību; |
| --- | --- |

b)

aprīkojumu un sakaru sistēmas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu pienācīgu lielapjoma IT sistēmu darbību;

| c) | mācības un komunikācijas aktivitātes saistībā ar lielapjoma IT sistēmām; |
| --- | --- |

c)

mācības un komunikācijas aktivitātes saistībā ar lielapjoma IT sistēmām;

| d) | lielapjoma IT sistēmu attīstīšanu un modernizēšanu; |
| --- | --- |

d)

lielapjoma IT sistēmu attīstīšanu un modernizēšanu;

| e) | pētījumus, koncepciju pamatojumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības saistībā ar lielapjoma IT sistēmām, tostarp to sadarbspēju; |
| --- | --- |

e)

pētījumus, koncepciju pamatojumus, izmēģinājuma projektus un citas attiecīgas darbības saistībā ar lielapjoma IT sistēmām, tostarp to sadarbspēju;

| f) | darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus; |
| --- | --- |

f)

darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko var nodot citām dalībvalstīm, īpaši projektus ar mērķi pārbaudīt un apstiprināt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus;

| g) | tādu statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstību lielapjoma IT sistēmām vīzu politikas un robežu jomā, kuros ir ievērots nediskriminācijas princips; |
| --- | --- |

g)

tādu statistikas instrumentu, metožu un rādītāju attīstību lielapjoma IT sistēmām vīzu politikas un robežu jomā, kuros ir ievērots nediskriminācijas princips;

| h) | darbības IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu; |
| --- | --- |

h)

darbības IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu;

| i) | darbības atbalstu lielapjoma IT sistēmu ieviešanai. |
| --- | --- |

i)

darbības atbalstu lielapjoma IT sistēmu ieviešanai.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1240 (2019. gada 20. jūnijs) par Eiropas imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla izveidi (OV L 198, 25.7.2019, 88. lpp.).

---

IV PIELIKUMS

DARBĪBAS, KAS IR TIESĪGAS SAŅEMT AUGSTĀKAS LĪDZFINANSĒJUMA LIKMES SASKAŅĀ AR 12. PANTA 3. PUNKTU UN 13. PANTA 17. PUNKTU

| 1) | Ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru kopīgās iepirkuma shēmās veikta tāda darbības aprīkojuma iegāde, kuru nodod Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā tās operatīvajām aktivitātēm saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 64. panta 14. punktu. |
| --- | --- |

1)

Ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru kopīgās iepirkuma shēmās veikta tāda darbības aprīkojuma iegāde, kuru nodod Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā tās operatīvajām aktivitātēm saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1896 64. panta 14. punktu.

| 2) | Pasākumi, ar ko atbalsta aģentūru sadarbību starp kādu dalībvalsti un blakus esošu trešo valsti, ar kuru Savienībai ir kopīga sauszemes vai jūras robeža. |
| --- | --- |

2)

Pasākumi, ar ko atbalsta aģentūru sadarbību starp kādu dalībvalsti un blakus esošu trešo valsti, ar kuru Savienībai ir kopīga sauszemes vai jūras robeža.

| 3) | Eiropas Robežu un krasta apsardzes attīstība, ko veic, sniedzot atbalstu tām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežu pārvaldību, lai veiktu pasākumus saistībā ar spēju attīstību un kopējo spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citiem pasākumiem, kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kā izklāstīts II pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

3)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes attīstība, ko veic, sniedzot atbalstu tām valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežu pārvaldību, lai veiktu pasākumus saistībā ar spēju attīstību un kopējo spēju veidošanu, kopīgu iepirkumu, kopīgu standartu noteikšanu un citiem pasākumiem, kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, kā izklāstīts II pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā;

| 4) | Kopīga imigrācijas sadarbības koordinatoru nosūtīšana, kā minēts III pielikumā. |
| --- | --- |

4)

Kopīga imigrācijas sadarbības koordinatoru nosūtīšana, kā minēts III pielikumā.

| 5) | Saistībā ar robežkontroli veikti pasākumi, ar ko uzlabo cilvēku tirdzniecības upuru identificēšanu un tūlītēju palīdzības sniegšanu tiem, kā arī pilnveido un atbalsta pienācīgus šīm mērķgrupām paredzētus nosūtīšanas mehānismus, un saistībā ar robežkontroli veikti pasākumi, ar ko uzlabo pārrobežu sadarbību kontrabandistu atklāšanā. |
| --- | --- |

5)

Saistībā ar robežkontroli veikti pasākumi, ar ko uzlabo cilvēku tirdzniecības upuru identificēšanu un tūlītēju palīdzības sniegšanu tiem, kā arī pilnveido un atbalsta pienācīgus šīm mērķgrupām paredzētus nosūtīšanas mehānismus, un saistībā ar robežkontroli veikti pasākumi, ar ko uzlabo pārrobežu sadarbību kontrabandistu atklāšanā.

| 6) | Integrētu bērna aizsardzības sistēmu attīstība pie ārējām robežām, tostarp, izmantojot pietiekamu personāla apmācību un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta aģentūru. |
| --- | --- |

6)

Integrētu bērna aizsardzības sistēmu attīstība pie ārējām robežām, tostarp, izmantojot pietiekamu personāla apmācību un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un Eiropas Robežu un krasta aģentūru.

| 7) | Pasākumi, ar ko izvērš, nodod, pārbauda un apstiprina jaunu metodiku vai tehnoloģijas, tostarp izmēģinājuma projekti un turpmāki pasākumi pēc Savienības finansētiem pētniecības projektiem, kā minēts III pielikumā, un pasākumi vīzu politikas un robežu jomā izmantotajās IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu saistībā ar darbībām, kas ir Instrumenta darbības jomā. |
| --- | --- |

7)

Pasākumi, ar ko izvērš, nodod, pārbauda un apstiprina jaunu metodiku vai tehnoloģijas, tostarp izmēģinājuma projekti un turpmāki pasākumi pēc Savienības finansētiem pētniecības projektiem, kā minēts III pielikumā, un pasākumi vīzu politikas un robežu jomā izmantotajās IKT sistēmās glabāto datu kvalitātes uzlabošanai un labākai datu subjekta tiesību izmantošanai attiecībā uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem un to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu saistībā ar darbībām, kas ir Instrumenta darbības jomā.

| 8) | Pasākumi, kuru mērķis ir neaizsargātu personu identificēšana un viņu nosūtīšana aizsardzības dienestiem, un tūlītējas palīdzības sniegšana šādām personām. |
| --- | --- |

8)

Pasākumi, kuru mērķis ir neaizsargātu personu identificēšana un viņu nosūtīšana aizsardzības dienestiem, un tūlītējas palīdzības sniegšana šādām personām.

| 9) | Pasākumi nolūkā izveidot un ekspluatēt karsto punktu zonas dalībvalstīs, kuras saskaras ar esošu vai iespējamu ārkārtēju un nesamērīgu migrācijas spiedienu. |
| --- | --- |

9)

Pasākumi nolūkā izveidot un ekspluatēt karsto punktu zonas dalībvalstīs, kuras saskaras ar esošu vai iespējamu ārkārtēju un nesamērīgu migrācijas spiedienu.

| 10) | Turpmāka dalībvalstu dažādu sadarbības veidu attīstība vīzu apstrādē, kā minēts II pielikuma 2. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

10)

Turpmāka dalībvalstu dažādu sadarbības veidu attīstība vīzu apstrādē, kā minēts II pielikuma 2. punkta c) apakšpunktā.

| 11) | Dalībvalstu konsulārās klātbūtnes vai pārstāvniecības palielināšana trešās valstīs, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot ārējās robežas Regulas (ES) 2018/1806 nozīmē, vajadzīga vīza, jo īpaši trešās valstīs, kurās vēl nav pārstāvēta neviena dalībvalsts. |
| --- | --- |

11)

Dalībvalstu konsulārās klātbūtnes vai pārstāvniecības palielināšana trešās valstīs, kuru valstspiederīgajiem, šķērsojot ārējās robežas Regulas (ES) 2018/1806 nozīmē, vajadzīga vīza, jo īpaši trešās valstīs, kurās vēl nav pārstāvēta neviena dalībvalsts.

| 12) | Pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot IKT sistēmu sadarbspēju. |
| --- | --- |

12)

Pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot IKT sistēmu sadarbspēju.

---

V PIELIKUMS

GALVENIE SNIEGUMA RĀDĪTĀJI, KĀ MINĒTS 27. PANTA 1. PUNKTĀ

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

| 1. | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē reģistrētā aprīkojuma vienību skaits; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aprīkojuma vienību skaits, kas nodotas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valsts iestāžu un EUROSUR valsts koordinācijas centra sākto/uzlaboto sadarbības veidu skaits; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tādu robežšķērsošanas gadījumu skaits, kuros izmantotas automatizētas robežkontroles sistēmas un e-vārti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | To izskatīto ieteikumu skaits, kas formulēti Šengenas izvērtējumos un neaizsargātības novērtējumos robežu pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences; |
| --- | --- |

6.

| 7. | To personu skaits, kuras robežšķērsošanas vietās ir iesniegušas starptautiskās aizsardzības pieteikumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | To personu skaits, kurām robežkontroles iestādes ir atteikušas ieceļošanu; |
| --- | --- |

8.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā

| 1. | Ārpus Šengenas zonas izvietotu jaunu/modernizētu konsulātu skaits:






  1.1 | No tiem – konsulātu skaits, kuri vīzu pieteikumu iesniedzēju vajadzībām ir modernizēti klientu ērtības uzlabošanai; |
| --- | --- | --- |

1.

1.1

No tiem – konsulātu skaits, kuri vīzu pieteikumu iesniedzēju vajadzībām ir modernizēti klientu ērtības uzlabošanai;

| 2. | To izskatīto ieteikumu skaits, kas formulēti Šengenas izvērtējumos kopējās vīzu politikas jomā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | To vīzu pieteikumu skaits, kas iesniegti, izmantojot digitālus līdzekļus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | To sākto/uzlaboto sadarbības veidu skaits, ko dalībvalstis izveidojušas vīzu apstrādes jomā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētajā mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

5.

---

VI PIELIKUMS

INTERVENCES VEIDI

| 1. TABULA. KODI, AR KO APZĪMĒ INTERVENCES JOMAS DIMENSIJU |
| --- |
| I. | Eiropas integrētā robežu pārvaldība |

1. TABULA. KODI, AR KO APZĪMĒ INTERVENCES JOMAS DIMENSIJU

I.

Eiropas integrētā robežu pārvaldība

001

Robežpārbaudes

002

Robežu uzraudzība – gaisa aprīkojums

003

Robežu uzraudzība – sauszemes aprīkojums

004

Robežu uzraudzība – jūras aprīkojums

005

Robežu uzraudzība – automatizētas robežu uzraudzības sistēmas

006

Robežu uzraudzība – citi pasākumi

007

Tehniski un operatīvi pasākumi Šengenas zonā, kuri ir saistīti ar robežkontroli

008

Situācijas apzināšanās un informācijas apmaiņa

009

Riska analīze

010

Datu un informācijas apstrāde

011

Karsto punktu zonas

012

Pasākumi, kas ir saistīti ar neaizsargātu personu identificēšanu un nosūtīšanu

013

Pasākumi, kas ir saistīti ar tādu personu identificēšanu un nosūtīšanu, kurām nepieciešama starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas tai pieteikties

014

Eiropas Robežu un krasta apsardzes attīstība

015

Aģentūru sadarbība – valsts līmenis

016

Aģentūru sadarbība –Savienības līmenis

017

Aģentūru sadarbība – ar trešām valstīm

018

Kopīgu imigrācijas sadarbības koordinatoru nosūtīšana

019

Lielapjoma IT sistēmas – EURODAC robežu pārvaldības nolūkos

020

Lielapjoma IT sistēmas – ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS)

021

Lielapjoma IT sistēmas – Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) – citas

022

Lielapjoma IT sistēmas – Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) – Regulas (ES) 2018/1240 85. panta 2. punkts

023

Lielapjoma IT sistēmas – Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) – Regulas (ES) 2018/1240 85. panta 3. punkts

024

Lielapjoma IT sistēmas – Šengenas informācijas sistēma (SIS)

025

Lielapjoma IT sistēmas – sadarbspēja

026

Darbības atbalsts – integrēta robežu pārvaldība

027

Darbības atbalsts – lielapjoma IT sistēmas robežu pārvaldības nolūkos

028

Darbības atbalsts – Īpašā tranzīta shēma

029

Datu kvalitāte un datu subjektu tiesības uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem, to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu

| II. | Kopējā vīzu politika |
| --- | --- |

II.

Kopējā vīzu politika

001

Vīzu pieteikumu apstrādes uzlabošana

002

Efektivitātes, klientiem draudzīgas vides un drošības uzlabošana konsulātos

003

Dokumentu drošība / padomdevēji attiecībā uz dokumentiem

004

Konsulārā sadarbība

005

Konsulārais tvērums

006

Lielapjoma IT sistēmas – Vīzu informācijas sistēma (VIS)

007

Citas IKT sistēmas vīzu pieteikumu apstrādei

008

Darbības atbalsts – kopējā vīzu politika

009

Darbības atbalsts – lielapjoma IT sistēmas vīzu pieteikumu apstrādes nolūkos

010

Darbības atbalsts – Īpašā tranzīta shēma

011

Vīzu ar ierobežotu teritoriālo derīgumu izdošana

012

Datu kvalitāte un datu subjektu tiesības uz informāciju par saviem personas datiem, piekļuvi tiem, to labošanu un dzēšanu un to apstrādes ierobežošanu

| III. | Tehniskā palīdzība |
| --- | --- |

III.

Tehniskā palīdzība

001

Informācija un saziņa

002

Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole

003

Novērtēšana un pētījumi, datu vākšana

004

Spēju veidošana

| 2. TABULA. KODI, AR KO APZĪMĒ DARBĪBAS VEIDA DIMENSIJU |
| --- |
| 001 | Infrastruktūra un ēkas |
| 002 | Transportlīdzekļi |
| 003 | Cits darbības aprīkojums |
| 004 | Sakaru sistēmas |
| 005 | IT sistēmas |
| 006 | Mācības |
| 007 | Paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm |
| 008 | Paraugprakses apmaiņa ar trešām valstīm |
| 009 | Ekspertu nosūtīšana |
| 010 | Pētījumi, koncepciju pamatojumi, izmēģinājuma projekti un līdzīgas darbības |
| 011 | Komunikācijas aktivitātes |
| 012 | Statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstība |
| 013 | Pētniecības projektu ieviešana vai citas turpmākas ar tiem saistītas darbības |

2. TABULA. KODI, AR KO APZĪMĒ DARBĪBAS VEIDA DIMENSIJU

001

Infrastruktūra un ēkas

002

Transportlīdzekļi

003

Cits darbības aprīkojums

004

Sakaru sistēmas

005

IT sistēmas

006

Mācības

007

Paraugprakses apmaiņa starp dalībvalstīm

008

Paraugprakses apmaiņa ar trešām valstīm

009

Ekspertu nosūtīšana

010

Pētījumi, koncepciju pamatojumi, izmēģinājuma projekti un līdzīgas darbības

011

Komunikācijas aktivitātes

012

Statistikas Instrumentu, metožu un rādītāju attīstība

013

Pētniecības projektu ieviešana vai citas turpmākas ar tiem saistītas darbības

| 3. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ĪSTENOŠANAS DIMENSIJU |
| --- |
| 001 | Darbības, ko aptver 12. panta 1. punkts |
| 002 | Konkrētas darbības |
| 003 | Darbības, kas uzskaitītas IV pielikumā |
| 004 | Darbības atbalsts |
| 005 | Darbības, ko aptver 12. panta 5. punkts |
| 006 | Ārkārtas palīdzība |

3. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ ĪSTENOŠANAS DIMENSIJU

001

Darbības, ko aptver 12. panta 1. punkts

002

Konkrētas darbības

003

Darbības, kas uzskaitītas IV pielikumā

004

Darbības atbalsts

005

Darbības, ko aptver 12. panta 5. punkts

006

Ārkārtas palīdzība

| 4. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ KONKRĒTAS TĒMAS DIMENSIJU |
| --- |
| 001 | Sadarbība ar trešām valstīm |
| 002 | Darbības trešās valstīs vai saistībā ar tām |
| 003 | Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana |
| 004 | Neaizsargātības novērtējumu ieteikumu īstenošana |
| 005 | Darbības, ar ko atbalsta EUROSUR izstrādi un darbību |
| 006 | Neviens no iepriekš minētājiem |

4. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ KONKRĒTAS TĒMAS DIMENSIJU

001

Sadarbība ar trešām valstīm

002

Darbības trešās valstīs vai saistībā ar tām

003

Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana

004

Neaizsargātības novērtējumu ieteikumu īstenošana

005

Darbības, ar ko atbalsta EUROSUR izstrādi un darbību

006

Neviens no iepriekš minētājiem

---

VII PIELIKUMS

IZDEVUMI, KAS IR TIESĪGI SAŅEMT DARBĪBAS ATBALSTU

| a) | Saistībā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi no darbības atbalsta sedz turpmāk minētās izmaksas tiktāl, ciktāl tās nesedz Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra savās operatīvajās aktivitātēs:






  1) | personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas; |
| --- | --- | --- |

a)

Saistībā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi no darbības atbalsta sedz turpmāk minētās izmaksas tiktāl, ciktāl tās nesedz Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra savās operatīvajās aktivitātēs:

1)

personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas;

| 2) | aprīkojuma un infrastruktūras apkope vai remonts; |
| --- | --- |

2)

aprīkojuma un infrastruktūras apkope vai remonts;

| 3) | pakalpojumu izmaksas, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā; |
| --- | --- |

3)

pakalpojumu izmaksas, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā;

| 4) | ekspluatācijas izmaksas par darbībām; |
| --- | --- |

4)

ekspluatācijas izmaksas par darbībām;

| 5) | izdevumi, kas saistīti ar nekustamo īpašumu, tostarp iznomāšana un amortizācija. |
| --- | --- |

5)

izdevumi, kas saistīti ar nekustamo īpašumu, tostarp iznomāšana un amortizācija.

Uzņēmēja dalībvalsts Regulas (ES) 2019/1896 2. panta 20) punkta nozīmē var izmantot darbības atbalstu, lai segtu savas izmaksas par dalību operatīvajās aktivitātēs, kas noteiktas minētajā punktā un kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, vai arī savas valsts robežkontroles aktivitāšu nolūkos.

| b) | Saistībā ar Regulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi darbības atbalsts attiecas uz turpmāko:






  1) | personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas; |
| --- | --- | --- |

b)

Saistībā ar Regulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi darbības atbalsts attiecas uz turpmāko:

1)

personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas;

| 2) | pakalpojumu izmaksas; |
| --- | --- |

2)

pakalpojumu izmaksas;

| 3) | iekārtu un infrastruktūras apkope vai remonts; |
| --- | --- |

3)

iekārtu un infrastruktūras apkope vai remonts;

| 4) | izdevumi, kas saistīti ar nekustamo īpašumu, tostarp iznomāšana un amortizācija. |
| --- | --- |

4)

izdevumi, kas saistīti ar nekustamo īpašumu, tostarp iznomāšana un amortizācija.

| c) | Saistībā ar Regulas 3. panta 1. punktā noteikto politikas mērķi darbības atbalsts lielapjoma IT sistēmām attiecas uz turpmāko:






  1) | personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas; |
| --- | --- | --- |

c)

Saistībā ar Regulas 3. panta 1. punktā noteikto politikas mērķi darbības atbalsts lielapjoma IT sistēmām attiecas uz turpmāko:

1)

personāla izmaksas, tostarp mācību izmaksas;

| 2) | lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūru darbības pārvaldība un uzturēšana, tostarp šo sistēmu sadarbspēja un drošu telpu īres izmaksas. |
| --- | --- |

2)

lielapjoma IT sistēmu un to sakaru infrastruktūru darbības pārvaldība un uzturēšana, tostarp šo sistēmu sadarbspēja un drošu telpu īres izmaksas.

| d) | Papildus šā pielikuma a), b) un c) punktā uzskaitīto izmaksu segšanai, ar darbības atbalstu Lietuvas programmā sniedz atbalstu saskaņā ar 17. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

d)

Papildus šā pielikuma a), b) un c) punktā uzskaitīto izmaksu segšanai, ar darbības atbalstu Lietuvas programmā sniedz atbalstu saskaņā ar 17. panta 1. punktu.

---

VIII PIELIKUMS

IZNĀKUMU UN REZULTĀTU RĀDĪTĀJI, KĀ MINĒTS 27. PANTA 3. PUNKTĀ

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

Īstenošanas rādītāji

| 1. | Robežšķērsošanas vietām iegādātā aprīkojuma vienību skaits;






  1.1. | no tām – iegādāto automatizētas robežkontroles sistēmu, pašapkalpošanās sistēmu un e-vārtu skaits; |
| --- | --- | --- |

1.

Robežšķērsošanas vietām iegādātā aprīkojuma vienību skaits;

1.1.

no tām – iegādāto automatizētas robežkontroles sistēmu, pašapkalpošanās sistēmu un e-vārtu skaits;

| 2. | Uzturēto/remontēto infrastruktūras vienību skaits; |
| --- | --- |

2.

Uzturēto/remontēto infrastruktūras vienību skaits;

| 3. | To karsto punktu zonu skaits, kuras saņem atbalstu; |
| --- | --- |

3.

To karsto punktu zonu skaits, kuras saņem atbalstu;

| 4. | Robežšķērsošanas vietām uzbūvēto/modernizēto iekārtu skaits; |
| --- | --- |

4.

Robežšķērsošanas vietām uzbūvēto/modernizēto iekārtu skaits;

| 5. | Iegādāto gaisa kuģu skaits;






  5.1. | no tiem – iegādāto bezpilota gaisa kuģu skaits; |
| --- | --- | --- |

5.

Iegādāto gaisa kuģu skaits;

5.1.

no tiem – iegādāto bezpilota gaisa kuģu skaits;

| 6. | Iegādāto jūras transportlīdzekļu skaits; |
| --- | --- |

6.

Iegādāto jūras transportlīdzekļu skaits;

| 7. | Iegādāto sauszemes transportlīdzekļu skaits; |
| --- | --- |

7.

Iegādāto sauszemes transportlīdzekļu skaits;

| 8. | To dalībnieku skaits, kas saņem atbalstu;






  8.1. | no tiem – dalībnieku skaits mācību aktivitātēs; |
| --- | --- | --- |

8.

To dalībnieku skaits, kas saņem atbalstu;

8.1.

no tiem – dalībnieku skaits mācību aktivitātēs;

| 9. | Trešās valstīs norīkoto kopīgo imigrācijas sadarbības koordinatoru skaits; |
| --- | --- |

9.

Trešās valstīs norīkoto kopīgo imigrācijas sadarbības koordinatoru skaits;

| 10. | Izstrādāto/uzturēto/modernizēto IT funkcionalitāšu skaits; |
| --- | --- |

10.

Izstrādāto/uzturēto/modernizēto IT funkcionalitāšu skaits;

| 11. | Izstrādāto/uzturēto/modernizēto lielapjoma IT sistēmu skaits;






  11.1. | no tām – izstrādāto lielapjoma IT sistēmu skaits; |
| --- | --- | --- |

11.

Izstrādāto/uzturēto/modernizēto lielapjoma IT sistēmu skaits;

11.1.

no tām – izstrādāto lielapjoma IT sistēmu skaits;

| 12. | Ar trešām valstīm veiktu sadarbības projektu skaits; |
| --- | --- |

12.

Ar trešām valstīm veiktu sadarbības projektu skaits;

| 13. | To personu skaits, kuras robežšķērsošanas vietās ir iesniegušas starptautiskās aizsardzības pieteikumu. |
| --- | --- |

13.

To personu skaits, kuras robežšķērsošanas vietās ir iesniegušas starptautiskās aizsardzības pieteikumu.

Rezultātu rādītāji

| 14. | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē reģistrētā aprīkojuma vienību skaits; |
| --- | --- |

14.

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras tehniskā aprīkojuma rezervē reģistrētā aprīkojuma vienību skaits;

| 15. | Aprīkojuma vienību skaits, kas nodotas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā; |
| --- | --- |

15.

Aprīkojuma vienību skaits, kas nodotas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras rīcībā;

| 16. | Valsts iestāžu un EUROSUR valsts koordinācijas centru sākto/uzlaboto sadarbības veidu skaits; |
| --- | --- |

16.

Valsts iestāžu un EUROSUR valsts koordinācijas centru sākto/uzlaboto sadarbības veidu skaits;

| 17. | Tādu robežšķērsošanas gadījumu skaits, kuros izmantotas automatizētas robežkontroles sistēmas un e-vārti; |
| --- | --- |

17.

Tādu robežšķērsošanas gadījumu skaits, kuros izmantotas automatizētas robežkontroles sistēmas un e-vārti;

| 18. | To izskatīto ieteikumu skaits, kas formulēti Šengenas izvērtējumos un neaizsargātības novērtējumos robežu pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

18.

To izskatīto ieteikumu skaits, kas formulēti Šengenas izvērtējumos un neaizsargātības novērtējumos robežu pārvaldības jomā;

| 19. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto mācībās apgūtās prasmes un kompetences; |
| --- | --- |

19.

To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto mācībās apgūtās prasmes un kompetences;

| 20. | To personu skaits, kurām robežkontroles iestādes ir atteikušas ieceļošanu; |
| --- | --- |

20.

To personu skaits, kurām robežkontroles iestādes ir atteikušas ieceļošanu;

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā

Īstenošanas rādītāji

| 1. | To projektu skaits, ar kuriem atbalsta vīzu apstrādes digitalizāciju; |
| --- | --- |

1.

To projektu skaits, ar kuriem atbalsta vīzu apstrādes digitalizāciju;

| 2. | To dalībnieku skaits, kas saņem atbalstu;






  2.1. | no tiem – dalībnieku skaits mācību aktivitātēs; |
| --- | --- | --- |

2.

To dalībnieku skaits, kas saņem atbalstu;

2.1.

no tiem – dalībnieku skaits mācību aktivitātēs;

| 3. | Konsulātos trešās valstīs izvietoto darbinieku skaits,






  3.1. | no tiem – vīzu apstrādei nosūtīto darbinieku skaits; |
| --- | --- | --- |

3.

Konsulātos trešās valstīs izvietoto darbinieku skaits,

3.1.

no tiem – vīzu apstrādei nosūtīto darbinieku skaits;

| 4. | Izstrādāto/uzturēto/modernizēto IT funkcionalitāšu skaits; |
| --- | --- |

4.

Izstrādāto/uzturēto/modernizēto IT funkcionalitāšu skaits;

| 5. | Izstrādāto/uzturēto/modernizēto lielapjoma IT sistēmu skaits;






  5.1 | no tām – izstrādāto lielapjoma IT sistēmu skaits; |
| --- | --- | --- |

5.

Izstrādāto/uzturēto/modernizēto lielapjoma IT sistēmu skaits;

5.1

no tām – izstrādāto lielapjoma IT sistēmu skaits;

| 6. | Uzturēto/remontēto infrastruktūras vienību skaits; |
| --- | --- |

6.

Uzturēto/remontēto infrastruktūras vienību skaits;

| 7. | Īrēta/amortizēta nekustamā īpašuma objektu skaits; |
| --- | --- |

7.

Īrēta/amortizēta nekustamā īpašuma objektu skaits;

Rezultātu rādītāji

| 8. | Ārpus Šengenas zonas izvietotu jaunu/modernizētu konsulātu skaits;






  8.1. | no tiem – konsulātu skaits, kuri vīzu pieteikumu iesniedzēju vajadzībām ir modernizēti klientu ērtības uzlabošanai; |
| --- | --- | --- |

8.

Ārpus Šengenas zonas izvietotu jaunu/modernizētu konsulātu skaits;

8.1.

no tiem – konsulātu skaits, kuri vīzu pieteikumu iesniedzēju vajadzībām ir modernizēti klientu ērtības uzlabošanai;

| 9. | To izskatīto ieteikumu skaits, kas formulēti Šengenas izvērtējumos kopējās vīzu politikas jomā; |
| --- | --- |

9.

To izskatīto ieteikumu skaits, kas formulēti Šengenas izvērtējumos kopējās vīzu politikas jomā;

| 10. | To vīzu pieteikumu skaits, kas iesniegti, izmantojot digitālus līdzekļus; |
| --- | --- |

10.

To vīzu pieteikumu skaits, kas iesniegti, izmantojot digitālus līdzekļus;

| 11. | To sākto/uzlaboto sadarbības veidu skaits, ko dalībvalstis izveidojušas vīzu apstrādes jomā; |
| --- | --- |

11.

To sākto/uzlaboto sadarbības veidu skaits, ko dalībvalstis izveidojušas vīzu apstrādes jomā;

| 12. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētajās mācību aktivitātēs apgūtās prasmes un kompetences. |
| --- | --- |

12.

To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētajās mācību aktivitātēs apgūtās prasmes un kompetences.

---

| 5.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 265/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 265/43

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 29/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda

(2021/C 265/02)

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2018. gada 13. jūnijā nāca klajā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko kā daļu no Integrētās robežu pārvaldības fonda izveido robežu pārvaldības un vīzu finansiālā atbalsta instrumentu (1) (turpmāk “BMVI” vai “instruments”) daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2021.–2027. gadam 4. izdevumu kategorijā (“Migrācija un robežu pārvaldība”). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eiropas Parlaments 2019. gada 13. marta plenārsēdē pieņēma nostāju pirmajā lasījumā (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinumu pieņēma 2018. gada 17. oktobrī (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Reģionu komiteja atzinumu par šo instrumentu nesniedza. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Padome 2019. gada 7. jūnijā pieņēma daļēju vispārēju pieeju (4), kas kalpoja kā sākotnējas pilnvaras sarunām ar Eiropas Parlamentu. Padome 2020. gada 12. oktobrī pieņēma pilnīgu vispārēju pieeju (5) attiecībā uz iepriekšminēto priekšlikumu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Līdzlikumdevēji 2019. gada otrajā pusgadā sāka sarunas. Trialogā 2020. gada 10. decembrī līdzlikumdevēji panāca provizorisku vienošanos, kas tika prezentēta Pastāvīgo pārstāvju komitejas sanāksmē 2020. gada 16. decembrī (6). 2021. gadā darbs turpinājās, lai pabeigtu darbu pie apsvērumiem, terminoloģijas, noteikumiem par atpakaļejošu spēku, ar ko nodrošina finansējuma nepārtrauktību, un rādītājiem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja analizēja galīgo kompromisa tekstu (7), lai panāktu vienošanos 2021. gada 24. februāra sanāksmē. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu (LIBE) komiteja 2021. gada 1. martā apstiprināja politisko vienošanos. LIBE komitejas priekšsēdētājs nosūtīja vēstuli Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam, kurā apstiprināja, ka gadījumā, ja Padome šo tekstu apstiprinātu pirmajā lasījumā, tad pēc juristu lingvistu veiktas pārskatīšanas Parlaments apstiprinātu Padomes nostāju savā otrajā lasījumā. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2021. gada 10. marta sanāksmē apstiprināja politisko vienošanos (8). |
| --- | --- |

9.

II.   MĒRĶIS

| 10. | Instrumenta politikas mērķis ir nodrošināt spēcīgu un efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, vienlaikus sargājot personu brīvu pārvietošanos un pamattiesības, tādējādi palīdzot garantēt augstu drošības līmeni Savienībā. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Instruments sekmēs šādu konkrēto mērķu sasniegšanu: i) atbalstīt efektīvu Eiropas integrēto robežu pārvaldību pie ārējām robežām, lai atvieglotu likumīgu robežšķērsošanu, novērstu un atklātu nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību un efektīvi pārvaldītu migrācijas plūsmas; ii) atbalstīt kopējo vīzu politiku, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju vīzu izsniegšanai un atvieglotu likumīgu ceļošanu, vienlaikus palīdzot novērst migrācijas un drošības riskus. |
| --- | --- |

11.

III.   PADOMES PIRMĀ LASĪJUMA NOSTĀJAS ANALĪZE

| 12. | Eiropas Parlaments un Padome veda sarunas, lai panāktu vienošanos Padomes pirmā lasījuma nostājas posmā (“agrīna otrā lasījuma vienošanās”). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Padomes pirmā lasījuma nostājas teksts atbilst kompromisam, kas panākts Eiropas Parlamenta un Padomes sarunās, kuras sekmēja Komisija. Šā kompromisa galvenie elementi ir apkopoti turpmāk. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Daudzfunkcionāls aprīkojums. Līdzlikumdevēji vienojās, ka aktīvi, kas iegādāti ar finansiālu ieguldījumu no instrumenta, paliks pieejami izmantošanai citās jomās, tostarp muitai, jūras operācijām vai abu pārējo iekšlietu fondu (AMIF un ISF) mērķu sasniegšanai, ar nosacījumu, ka aktīva izmantošanas kopējais periods nepārsniedz 30 %. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Minimālais izdevumu līmenis vīzu politikai. Līdzlikumdevēji vienojās noteikt saistošu procentuālo daļu vismaz 10 % apmērā no dalībvalstu programmām, lai segtu izdevumus saistībā ar šo konkrēto mērķi. Šī saistošā procentuālā daļa neattieksies uz tematisko mehānismu. Dalībvalstīm būs atļauts atkāpties no minimālās procentuālās daļas tikai tad, ja to programmās būs iekļauts detalizēts paskaidrojums. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Rīcībpasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām. Līdzlikumdevēji vienojās, ka instrumentam būs tāda elastības pakāpe, kāda nepieciešama rīcībpasākumiem, ar kuriem atbalsta tā mērķus, neatkarīgi no tā, vai tie tiek veikti Savienības robežās vai ārpus tām. Minētie rīcībpasākumi tiks veikti sinerģijā ar citiem rīcībpasākumiem ārpus Savienības un ar tiem saskanīgā veidā, ko atbalsta ar citiem Savienības instrumentiem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Savienības aģentūru loma. Izstrādājot dalībvalstu programmas, tiks ņemtas vērā attiecīgo Savienības aģentūru, jo īpaši Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras, Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) un ES Pamattiesību aģentūras, zināšanas un zinātība saistībā ar to kompetences jomām. Komisija ar tām varētu apspriesties arī par rīcībpasākumiem, kas iekļauti darbības atbalstā, par kuru aģentūrām ir īpašas speciālās zināšanas, un par pārraudzības un izvērtēšanas uzdevumiem. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Noteikumi par pamattiesībām. Noteikumi par pamattiesībām tika racionalizēti visā juridiskajā tekstā. Šajā sakarā regulā tika iekļauts jauns pants par “nediskrimināciju un pamattiesību ievērošanu”. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Budžeta papildinājums. Līdzlikumdevēji vienojās par papildu piešķīrumu ne vairāk kā 1 miljarda EUR apmērā 2018. gada cenās, kas jāpiešķir tematiskajam mehānismam saskaņā ar DFS regulas 5. pantu un II pielikumu. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Deleģētie un īstenošanas akti. Līdzlikumdevēji vienojās, ka Komisijas darba programmas tiks pieņemtas ar īstenošanas aktiem (pārbaudes procedūra) un ka III pielikums (atbalsta tvērums) tiks grozīts ar deleģēto aktu. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Rīcībpasākumi, kas kvalificējas augstākām līdzfinansējuma likmēm. Daži rīcībpasākumi tika uzskatīti par prioritāriem, un to līdzfinansējuma likmes tika palielinātas. Tie ietver tūlītēju atbalstu cilvēku tirdzniecības upuriem, integrētu bērnu aizsardzības sistēmu izstrādi pie ārējām robežām, pasākumus neaizsargātu personu identificēšanai, tūlītēju palīdzību šādām personām un viņu nosūtīšanu uz aizsardzības dienestiem, ETIAS darbības izmaksas, pasākumus, lai uzlabotu IKT sistēmās glabāto datu kvalitāti vīzu un robežu jomā, un pasākumus IKT sistēmu sadarbspējas uzlabošanai. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Darbības atbalsts. Darbības atbalsta maksimālā procentuālā daļa tika palielināta līdz 33 % no programmai piešķirtās summas. Izmaksas, kas saistītas ar mācību pasākumiem un nekustamo īpašumu, tiks segtas gan attiecībā uz mērķiem, gan robežām un vīzām, paplašinot Komisijas ierosināto sākotnējo tvērumu. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Finansējuma apvienošanas darbības. Līdzlikumdevēji nolēma neiekļaut iespēju izmantot šāda veida finansiālo atbalstu no instrumenta. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Resursu pārvietošana (horizontāla). Tika ieviesta saņemšanas klauzula, lai nodrošinātu iespēju pēc dalībvalstu pieprasījuma uz instrumentu pārvietot līdz 5 % no sākotnējā piešķīruma no jebkura Kopīgo noteikumu regulas fonda, uz kuru attiecas dalītā pārvaldība. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Priekšfinansējums (horizontāls). Attiecībā uz instrumentu tika panākta vienošanās par konkrētām priekšfinansējuma likmēm, kas atšķiras no Kopīgo noteikumu regulas. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Starptautisko organizāciju īstenoto projektu kontrole un revīzija (horizontāla). Atkāpjoties no Kopīgo noteikumu regulas, tika panākta vienošanās par jaunu pantu, lai atvieglotu dalībvalstu sadarbību ar starptautiskām organizācijām dalītā pārvaldībā, nemainot to pienākumu nodrošināt Komisijai deklarēto izdevumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

26.

IV.   NOBEIGUMS

| 27. | Padomes nostāja pirmajā lasījumā atspoguļo kompromisu, par kuru ar Komisijas atbalstu ir panākta vienošanās starp Padomi un Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Padome uzskata, ka tās nostāja pirmajā lasījumā ir līdzsvarots kompromiss un ka pēc pieņemšanas jaunajai regulai būs būtiska loma spēcīgas un efektīvas Eiropas integrētās robežu pārvaldības nodrošināšanā pie ārējām robežām, vienlaikus sargājot personu brīvu pārvietošanos un pamattiesības, tādējādi palīdzot garantēt augstu drošības līmeni Savienībā. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  10151/18 + ADD 1, ADD 1 COR 1.

(2)  7403/19 (OV C 23, 21.1.2021., 406. lpp.).

(3)  13606/18 (OV C 62, 15.2.2019., 184. lpp.).

(4)  10141/19.

(5)  11943/20.

(6)  13863/20.

(7)  6105/21.

(8)  6690/21.

---