# Uradni list C 269/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 269 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 647. julij 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 269

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 647. julij 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 269/01 | Umik priglasitve koncentracije (Zadeva M.10285 – UIR/Hines/Assets) (
  1
  ) | 1 |
| 2021/C 269/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10327 — Elexent/GP JOULE Connect/Elexent DACH JV) (
  1
  ) | 2 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 269/01

Umik priglasitve koncentracije (Zadeva M.10285 – UIR/Hines/Assets) (
  1
  )

1

1

2021/C 269/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10327 — Elexent/GP JOULE Connect/Elexent DACH JV) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 269/03 | Menjalni tečaji eura — 6. julij 2021 | 3 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2021/C 269/04 | Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 4 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 269/03

Menjalni tečaji eura — 6. julij 2021

3

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2021/C 269/04

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 269/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10348 – Global Payments/Erste Group/Payone Businesses) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 5 |
| 2021/C 269/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10268 – SYNNEX/Tech Data) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 7 |
| 2021/C 269/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10286 – BNPPF/bpost bank) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 9 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 269/08 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 10 |
| 2021/C 269/09 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 14 |
| 2021/C 269/10 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 25 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2021/C 269/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10348 – Global Payments/Erste Group/Payone Businesses) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

5

2021/C 269/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10268 – SYNNEX/Tech Data) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

7

2021/C 269/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10286 – BNPPF/bpost bank) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

9

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 269/08

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

10

2021/C 269/09

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

14

2021/C 269/10

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/1

---

Umik priglasitve koncentracije

(Zadeva M.10285 – UIR/Hines/Assets)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 269/01)

Komisija je 24. junija 2021 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) (uredba o združitvah).

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Union Investment Real Estate GmbH („UIR“, Nemčija), odvisno podjetje podjetja DZ Bank AG, |
| --- | --- |

—

Union Investment Real Estate GmbH („UIR“, Nemčija), odvisno podjetje podjetja DZ Bank AG,

| — | Hines Media Works Associate LLC („Hines“, ZDA), ki je pod končnim nadzorom Jeffreyja C. Hinesa, |
| --- | --- |

—

Hines Media Works Associate LLC („Hines“, ZDA), ki je pod končnim nadzorom Jeffreyja C. Hinesa,

| — | ciljna nepremičninska sredstva („sredstva“, Nemčija). |
| --- | --- |

—

ciljna nepremičninska sredstva („sredstva“, Nemčija).

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

| — | za UIR: podjetje za upravljanje naložb, ki za zasebne in institucionalne vlagatelje upravlja odprte nepremičninske sklade, ki obsegajo maloprodajne objekte ter logistične, poslovne in hotelske nepremičnine, ter pomožne naložbe v stanovanjske nepremičnine. Prisotno je v vseh večjih nemških mestih (Frankfurtu, Düsseldorfu, Hamburgu, Münchnu) ter v Avstriji, na Poljskem, Nizozemskem in Irskem, v Turčiji, Singapurju in ZDA, |
| --- | --- |

—

za UIR: podjetje za upravljanje naložb, ki za zasebne in institucionalne vlagatelje upravlja odprte nepremičninske sklade, ki obsegajo maloprodajne objekte ter logistične, poslovne in hotelske nepremičnine, ter pomožne naložbe v stanovanjske nepremičnine. Prisotno je v vseh večjih nemških mestih (Frankfurtu, Düsseldorfu, Hamburgu, Münchnu) ter v Avstriji, na Poljskem, Nizozemskem in Irskem, v Turčiji, Singapurju in ZDA,

| — | za Hines: podjetje iz ZDA za razvoj in upravljanje nepremičnin ter naložbe vanje, ki vlaga v vse vrste nepremičnin in je dejavno po vsem svetu, tudi v Severni in Južni Ameriki, Evropi in azijsko-pacifiški regiji, |
| --- | --- |

—

za Hines: podjetje iz ZDA za razvoj in upravljanje nepremičnin ter naložbe vanje, ki vlaga v vse vrste nepremičnin in je dejavno po vsem svetu, tudi v Severni in Južni Ameriki, Evropi in azijsko-pacifiški regiji,

| — | sredstva: nepremičnine v vzhodnem delu Münchna v Nemčiji. Nepremičnine vključujejo pisarniške stavbe in nadzemno parkirno garažo. |
| --- | --- |

—

sredstva: nepremičnine v vzhodnem delu Münchna v Nemčiji. Nepremičnine vključujejo pisarniške stavbe in nadzemno parkirno garažo.

Priglasitelja sta 28. junija 2021 Komisijo obvestila o umiku priglasitve.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 7.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10327 — Elexent/GP JOULE Connect/Elexent DACH JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 269/02)

Komisija se je 1. julij 2021 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10327. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32021M10327. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

6. julij 2021

(2021/C 269/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1838 |
| JPY | japonski jen | 130,99 |
| DKK | danska krona | 7,4361 |
| GBP | funt šterling | 0,85450 |
| SEK | švedska krona | 10,1490 |
| CHF | švicarski frank | 1,0930 |
| ISK | islandska krona | 147,10 |
| NOK | norveška krona | 10,2150 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,610 |
| HUF | madžarski forint | 353,40 |
| PLN | poljski zlot | 4,4941 |
| RON | romunski leu | 4,9264 |
| TRY | turška lira | 10,2514 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5633 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4640 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1942 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6703 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5920 |
| KRW | južnokorejski won | 1 341,67 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,8278 |
| CNY | kitajski juan | 7,6545 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4855 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 151,39 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9193 |
| PHP | filipinski peso | 58,753 |
| RUB | ruski rubelj | 86,9726 |
| THB | tajski bat | 38,130 |
| BRL | brazilski real | 6,0292 |
| MXN | mehiški peso | 23,4590 |
| INR | indijska rupija | 88,2126 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1838

JPY

japonski jen

130,99

DKK

danska krona

7,4361

GBP

funt šterling

0,85450

SEK

švedska krona

10,1490

CHF

švicarski frank

1,0930

ISK

islandska krona

147,10

NOK

norveška krona

10,2150

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,610

HUF

madžarski forint

353,40

PLN

poljski zlot

4,4941

RON

romunski leu

4,9264

TRY

turška lira

10,2514

AUD

avstralski dolar

1,5633

CAD

kanadski dolar

1,4640

HKD

hongkonški dolar

9,1942

NZD

novozelandski dolar

1,6703

SGD

singapurski dolar

1,5920

KRW

južnokorejski won

1 341,67

ZAR

južnoafriški rand

16,8278

CNY

kitajski juan

7,6545

HRK

hrvaška kuna

7,4855

IDR

indonezijska rupija

17 151,39

MYR

malezijski ringit

4,9193

PHP

filipinski peso

58,753

RUB

ruski rubelj

86,9726

THB

tajski bat

38,130

BRL

brazilski real

6,0292

MXN

mehiški peso

23,4590

INR

indijska rupija

88,2126

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 7.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/4

---

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 269/04)

| Država članica | Španija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Melilla–Almeria/Granada/Sevilla |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2022 |
| Rok za oddajo ponudb | dva meseca po datumu objave tega obvestila |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostmi javne službe | Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda |
| Urbana |
| Dirección General de Aviación Civil |
| Subdirección General de Transporte Aéreo |
| Paseo de la Castellana no 67 |
| 28071 Madrid |
| ŠPANIJA |

Država članica

Španija

Zadevna proga

Melilla–Almeria/Granada/Sevilla

Obdobje veljavnosti pogodbe

od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2022

Rok za oddajo ponudb

dva meseca po datumu objave tega obvestila

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostmi javne službe

Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda

Urbana

Dirección General de Aviación Civil

Subdirección General de Transporte Aéreo

Paseo de la Castellana no 67

28071 Madrid

ŠPANIJA

E-naslov: osp.dgac@mitma.es

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 7.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/5

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10348 – Global Payments/Erste Group/Payone Businesses)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 269/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Global Payments Inc. („Global Payments“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Global Payments Inc. („Global Payments“, ZDA),

| — | Erste Group Bank AG („Erste Group“, Avstrija), |
| --- | --- |

—

Erste Group Bank AG („Erste Group“, Avstrija),

| — | avstrijske poslovne dejavnosti za storitve pridobivanja plačilnih transakcij na prodajnem mestu ter storitve zagotavljanja in upravljanja plačilnih terminalov („PAYONE Austrian Divestment Business“) skupine Ingenico Group S.A. („Ingenico“, Francija), ki pripada podjetju Worldline S.A. („Worldline“, Francija). |
| --- | --- |

—

avstrijske poslovne dejavnosti za storitve pridobivanja plačilnih transakcij na prodajnem mestu ter storitve zagotavljanja in upravljanja plačilnih terminalov („PAYONE Austrian Divestment Business“) skupine Ingenico Group S.A. („Ingenico“, Francija), ki pripada podjetju Worldline S.A. („Worldline“, Francija).

Podjetji Global Payments in Erste Group pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem PAYONE Austrian Divestment Business.

Koncentracija se izvede z nakupom sredstev.

2.

| — | za Global Payments: podjetje za finančne storitve, ki trgovcem, izdajateljem, podjetjem in potrošnikom po vsem svetu zagotavlja različne plačilne rešitve, |
| --- | --- |

—

za Global Payments: podjetje za finančne storitve, ki trgovcem, izdajateljem, podjetjem in potrošnikom po vsem svetu zagotavlja različne plačilne rešitve,

| — | za Erste Holding: avstrijska skupina za finančne storitve, ki ponuja bančne in finančne storitve v srednji in vzhodni Evropi, |
| --- | --- |

—

za Erste Holding: avstrijska skupina za finančne storitve, ki ponuja bančne in finančne storitve v srednji in vzhodni Evropi,

| — | za PAYONE Austrian Divestment Business: zagotavljanje storitev pridobivanja plačilnih transakcij na prodajnem mestu ter storitev zagotavljanja in upravljanja plačilnih terminalov v Avstriji. |
| --- | --- |

—

za PAYONE Austrian Divestment Business: zagotavljanje storitev pridobivanja plačilnih transakcij na prodajnem mestu ter storitev zagotavljanja in upravljanja plačilnih terminalov v Avstriji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10348 – Global Payments/Erste Group/Payone Businesses

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 7.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/7

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10268 –
  SYNNEX/Tech Data)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 269/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | SYNNEX Corporation („SYNNEX“, ZDA), |
| --- | --- |

—

SYNNEX Corporation („SYNNEX“, ZDA),

| — | Tech Data Corporation („Tech Data“, ZDA). |
| --- | --- |

—

Tech Data Corporation („Tech Data“, ZDA).

Podjetje SYNNEX pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Tech Data. Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za SYNNEX: zagotavljanje tehnoloških proizvodov in rešitev za sisteme IT prodajnim posrednikom in maloprodajnim strankam zunaj Evropske unije ter celovite logistične, distribucijske, sistemske in integracijske storitve za tehnološko industrijo. V EGP (2) je podjetje SYNNEX dejavno le na področju razvoja in prodaje po meri izdelanih strežnikov in rešitev za shranjevanje za uporabnike podatkovnih središč, |
| --- | --- |

—

za SYNNEX: zagotavljanje tehnoloških proizvodov in rešitev za sisteme IT prodajnim posrednikom in maloprodajnim strankam zunaj Evropske unije ter celovite logistične, distribucijske, sistemske in integracijske storitve za tehnološko industrijo. V EGP (2) je podjetje SYNNEX dejavno le na področju razvoja in prodaje po meri izdelanih strežnikov in rešitev za shranjevanje za uporabnike podatkovnih središč,

| — | za podjetje Tech Data: grosistična distribucija tehnoloških proizvodov in rešitev za prodajne posrednike na svetovni ravni. |
| --- | --- |

—

za podjetje Tech Data: grosistična distribucija tehnoloških proizvodov in rešitev za prodajne posrednike na svetovni ravni.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (3) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10268 – SYNNEX/Tech Data

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

epošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  Evropski gospodarski prostor

2

(3)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

3

---

| 7.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/9

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10286 – BNPPF/bpost bank)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 269/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | BNP Paribas Fortis S.A./N.V. („BNPPF“, Belgija), |
| --- | --- |

—

BNP Paribas Fortis S.A./N.V. („BNPPF“, Belgija),

| — | bpost bank N.V. / bpost banque S.A. („bpost bank“, Belgija), ki ga skupaj obvladujeta BNPPF in bpost S.A. („bpost“, Belgija). |
| --- | --- |

—

bpost bank N.V. / bpost banque S.A. („bpost bank“, Belgija), ki ga skupaj obvladujeta BNPPF in bpost S.A. („bpost“, Belgija).

Podjetje BNPPF pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem bpost bank.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

Obe podjetji zagotavljata bančne storitve širokemu krogu strank (vključno s posamezniki in poslovnimi strankami). Prav tako distribuirata produkte življenjskega zavarovanja svojim strankam.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10286 – BNPPF – bpost bank

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 7.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/10

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2021/C 269/08)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v zbirki podatkov Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„Salzwedeler Baumkuchen“

EU št.: PGI-DE-0733-AM01 — 27. maj 2020

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Salzwedeler Baumkuchen“

2.   Država članica ali tretja država

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 2.3. Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Okroglo večslojno pecivo s posameznimi neenakomerno razporejenimi sloji in sporadično oblikovanimi roglji. Za „Salzwedeler Baumkuchen“ (salzwedelski drevesasti kolač) je značilno po slojih pečeno testo, ki daje kolaču v prerezu videz letnic drevesnega debla. „Baumkuchen“ je lahko visok do 90 cm in ima premer do 40 cm. V notranjosti je Baumkuchen po vzdolžni osi votel, premer votlega dela lahko znaša do 20 cm. Teža posameznega kosa znaša od 2 kg do 5 kg.

„Salzwedeler Baumkuchen“ se, potem ko je izdelan, običajno ne postavi na mizo v vsej svoji višini, ampak se narežejo obroči, katerih višina znaša največkrat med 5 in 50 cm, teža pa od 50 g do 4 000 g. Teža znaša največkrat med 300 g in 500 g. Obstajajo tudi „Baumkuchenspitzen“ (konice drevesastega kolača), gladki trapezasti kosi dolžine približno 4 cm in debeline približno 1 cm. Ti kosi so različnih oblik in velikosti, narezani kosi, ki so del enega obroča, pa so dolgi med 2 in 4,5 cm in debeli 2 cm. Obstajajo tudi „Baumkuchenriegel“ (palice drevesastega kolača), kosi, ki so dolgi med 8 in 10 cm in debeli 3 cm in ki so razrezani iz enega obroča „Baumkuchen“.

Različne vrste „Baumkuchen“ se razlikujejo glede na vrsto glazure:

| — | „Baumkuchen“ z glazuro iz fondanta |
| --- | --- |

—

„Baumkuchen“ z glazuro iz fondanta

| — | „Baumkuchen“ s temno čokolado |
| --- | --- |

—

„Baumkuchen“ s temno čokolado

| — | „Baumkuchen“ z belo čokolado |
| --- | --- |

—

„Baumkuchen“ z belo čokolado

| — | „Baumkuchen“ z mlečno čokolado |
| --- | --- |

—

„Baumkuchen“ z mlečno čokolado

| — | „Baumkuchen“ z glazuro iz fondanta in temne čokolade |
| --- | --- |

—

„Baumkuchen“ z glazuro iz fondanta in temne čokolade

| — | „Baumkuchen“ z glazuro iz fondanta in mlečne čokolade |
| --- | --- |

—

„Baumkuchen“ z glazuro iz fondanta in mlečne čokolade

| — | „Baumkuchen“ s temno in mlečno čokolado |
| --- | --- |

—

„Baumkuchen“ s temno in mlečno čokolado

| — | „Baumkuchen“ s temno in belo čokolado |
| --- | --- |

—

„Baumkuchen“ s temno in belo čokolado

| — | „Baumkuchen“ z mlečno in belo čokolado |
| --- | --- |

—

„Baumkuchen“ z mlečno in belo čokolado

| — | „Baumkuchen“ brez glazure |
| --- | --- |

—

„Baumkuchen“ brez glazure

| — | „Baumkuchenspitzen“ (konice drevesastega kolača), ki so v celoti prevlečene s (temno, mlečno ali belo) čokolado |
| --- | --- |

—

„Baumkuchenspitzen“ (konice drevesastega kolača), ki so v celoti prevlečene s (temno, mlečno ali belo) čokolado

| — | „Baumkuchenriegel“ (palice drevesastega kolača), ki so v celoti prevlečene s (temno, mlečno ali belo) čokolado, z glazuro ali z okrasjem iz tankih nitk temne, mlečne ali bele čokolade |
| --- | --- |

—

„Baumkuchenriegel“ (palice drevesastega kolača), ki so v celoti prevlečene s (temno, mlečno ali belo) čokolado, z glazuro ali z okrasjem iz tankih nitk temne, mlečne ali bele čokolade

Sestava

1 kg masla ali zgoščenega masla, 1 kg moke, pšenice v prahu, pšeničnega škroba ali koruze, pri čemer je sestava specifična za vsak obrat,

0,8 do 1 kg rumenjaka oziroma enakovredno število rumenjakov,

0,8 do 1 kg beljaka oziroma enakovredno število beljakov,

0,8 do 1 kg sladkorja,

naravne arome, ki so različne v posameznih proizvodnih obratih,

neobvezno – marelična marmelada,

glazura iz fondanta ali čokolade,

brez konzervansov,

brez pecilnega praška ali sredstev za vzhajanje.

Z navedenimi količinami ima končni proizvod težo približno od 3,5 do 4,0 kg.

Merila kakovosti

Zunanjost proizvoda: privlačna oblika, nekoliko čipkastega videza (razen konice); enakomeren, bogat, svetleč in popolnoma gladek preliv ali glazura.

Oblika (celotnega „Baumkuchen“): 60 cm do 90 cm, zunanji premer: 12 cm do 40 cm, notranji premer: 4 cm do 20 cm.

Glazura: sladkorna glazura, temna čokolada, mlečna čokolada ali bela čokolada.

Barva: odvisno od glazure – bela do kremna, svetlo rjava ali temno rjava.

Konsistenca: enakomerno rahla in nekoliko sočna sredica.

Notranjost proizvoda: enakomerno obarvani zlatorjavi sloji.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvodnja kolača „Salzwedeler Baumkuchen“ mora v celoti potekati na omejenem geografskem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na prodajni etiketi so navedene sestavine, teža in proizvajalec s poštno številko, imenom kraja in ulico.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje obsega mesto Salzwedel, v mejah, kakršne je imelo leta 2006.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1.   Posebnost geografskega območja

Leta 1807 je slaščičarski pomočnik Johann Andreas Schernikow napisal recept za drevesasti kolač, na tem načinu priprave in recepturi pa vse do danes temelji proizvodnja prve tovarne teh drevesastih kolačev „Baumkuchen“ iz mesta Salzwedel. Schernikow je okrog leta 1812 prejel meščanske pravice od mesta Salzwedel.

Iz prve polovice 19. stoletja so na voljo informacije v obliki sekundarnih objav, da se v Salzwedelu proizvajajo cevasti votli kolači z drevesasto obliko. Leta 1843 je bil „Salzwedeler Baumkuchen“ prvič omenjen v uradnih dokumentih.

Z rastočo industrializacijo v drugi polovici 19. stoletja je rasel sloj premožnih meščanov, ki so si lahko privoščili tudi kulinarične posladke iz drugih regij. V Salzwedelu je pogumna skupina pekov in slaščičarjev zagrabila priložnost in začela na podlagi obstoječih izkušenj s proizvodno tehnologijo proizvajati drevesaste kolače tudi za prodajo v oddaljena prodajna območja (Berlin, Hannover, srednjenemški prostor, pa tudi tuja mesta, kot sta Dunaj ali St. Petersburg). Nastala je obsežna proizvodnja drevesastih kolačev in „Salzwedeler Baumkuchen“ je postal znan po vsej Nemčiji in zunaj njenih meja. Čeprav ne obstaja preverjeno podatkovno gradivo, ki bi to potrjevalo, ni verjetno, da bi bilo v katerem koli nemškem mestu od konca 19. stoletja do 1. svetovne vojne in med obema vojnama proizvedenih toliko drevesastih kolačev kot v mestu Salzwedel. Večina teh kolačev – med 80 % in 90 % – je bilo poslanih v druge kraje.

Za potrošnika je bil „Salzwedeler Baumkuchen“ že takrat prav poseben proizvod, ki je lahko prihajal le iz mesta Salzwedel in se je zaradi svojih posebnih odlik, ki so temeljile na načinu proizvodnje in recepturi, jasno razlikoval od drevesastih kolačev iz drugih regij.

Po prekinitvi, ki jo je povzročila vojna, se je po drugi svetovni vojni počasi spet razvila proizvodnja teh drevesastih kolačev. Izkušnje proizvajalcev in dolgoletna tradicija v mestu Salzwedel sta kljub razlastitvi največjega proizvajalca v letu 1958 ponovno omogočila poseben sloves salzwedelskih drevesastih kolačev. Zaradi pomanjkanja surovin se je maslo deloma nadomeščalo z margarino, sicer pa sta receptura in način proizvodnje ves čas ostala enaka. Tako kot prej se je kolač vse bolj pekel za izvoz, leto za letom je bilo na tisoče teh izdelkov z imenom „Salzwedeler Baumkuchen“ izvoženih zlasti v zahodne države.

5.2.   Posebnost proizvoda

„Salzwedeler Baumkuchen“ je regionalna pekovska posebnost z dolgo tradicijo, ki je znana tudi izven salzwedelske regije in uživa pri potrošniku prav poseben ugled.

Že skoraj 200 let se v mestu Salzwedel proizvaja drevesasti kolač, ki se od druge polovice 19. stoletja prodaja v vsej Nemčiji in tudi v tujini (glej „Deutschland Spezialitätenküche“; izdajateljica: Christine Metzger, 1999, str. 46). Receptura in način proizvodnje sta zelo zahtevna, zato ima ta proizvod visoko ceno. Proizvodni postopek je bil enoten v vseh podjetjih: „Baumkuchen“ je pecivo, sestavljeno iz več plasti, ki se ga peče na odprtem ognju; testo peciva se sloj za slojem nanaša z zajemalko na vrteči se raženj. Enako velja za seznam glavnih sestavin.

Še danes se uživa predvsem ob praznikih, kot sta velika noč ali božič, ali pa ob rojstnih dnevih. Zaradi visokih stroškov surovin, ki so potrebne za proizvodnjo drevesastega kolača, je bila ta proizvodnja v vojnih in kriznih obdobjih pogosto prekinjena, na primer v letih od 1914 do 1918 ali od 1939 do 1948.

Receptura in proizvodnja se že približno 150 let nista spremenili. Še vedno se konzervansi, pasterizacija in zmrzovanje ne uporabljajo, zato se „Salzwedeler Baumkuchen“ brez dvoma lahko šteje za sveže pecivo.

Že leta 1883 sta Dietrichs in Parisius pisala („Bilder aus der Altmark“, Založba J. F. Richter, Hamburg): „sladkosnedi imajo brez dvoma raje ‚Salzwedeler Baumkuchen‘ kot drugo pecivo z istim imenom, ki se ga izdeluje drugje, in skoraj prepričani smo lahko, da bo kmalu užival svetovni sloves. Že danes se na tisoče škatel, napolnjenih s tem slastnim sladkim pecivom, iz številnih pekarn po pošti pošilja v vse nemške province, pogosto pa celo v Rusijo ali Ameriko.“

Članek z naslovom „Was weiß man vom Salzwedeler Baumkuchen?“ („Kaj vemo o ‚Salzwedeler Baumkuchen‘?“) iz zbirke „100 Jahre Salzwedeler Wochenblatt“ (1932, str. 113) pa pravi:

„Vsak človek, ki pove, da prihaja iz Salzwedela, bo najverjetneje v odgovor slišal naslednje: Aaa, razumem, torej prihajate iz dežele kolačev Baumkuchen!“

Da sta tradicija in sloves te specialitete neokrnjena, kaže med drugim dejstvo, da je pri neki anketi na „Mednarodnem zelenem tednu v Berlinu“ leta 2005 od 500 vprašanih 60,6 % že kdaj slišalo ali prebralo ime „Salzwedeler Baumkuchen“, od teh pa jih je bilo 92 % mnenja, da se „Salzwedeler Baumkuchen“ proizvaja le v mestu Salzwedel, pri čemer jih je 81 % temu poreklu pripisovalo tudi bistven pomen pri svoji odločitvi za nakup.

„Salzwedeler Baumkuchen“ je že približno sto let del regionalne tradicije. O njem pišejo in pojejo pesmi, zavzema pa tudi zelo pomemben položaj v regionalnih tradicionalnih sprevodih. Danes je „Baumkuchen“ pomemben magnet za turiste, njegovo proizvodnjo pa si je mogoče ogledati v nekaterih predstavitvenih pekarnah. Od leta 2004 obstaja tudi naziv kraljica drevesastega kolača, prav tako od leta 2004 pa se enkrat letno praznuje praznik drevesastega kolača.

Tudi v turističnih vodičih (glej Baedecker Deutschland, 1998, str. 98) in prodajnih oglasih se „Salzwedeler Baumkuchen“ prikazuje kot tradicionalna specialiteta mesta Salzwedel.

5.3.   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Sloves kolača „Salzwedeler Baumkuchen“ temelji predvsem na dolgi tradiciji proizvodnje tega proizvoda v mestu Salzwedel, rokodelskih spretnostih, razvitih pri tej proizvodnji, visoki kakovosti proizvoda in njegovi zakoreninjenosti v kulturno življenje tega mesta, ki mu pravijo tudi „Baumkuchen-Stadt“ (mesto drevesastega kolača) (glej „Deutschland Spezialitätenküche“, loc. cit.). „Salzwedeler Baumkuchen“ je torej regionalna specialiteta, katere sloves v veliki meri temelji na tesni povezavi z mestom Salzwedel, iz katerega prihaja.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/42039

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---

| 7.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/14

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2021/C 269/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAVNI UNIJE

„MINIȘ“

PDO-RO-A0029-AM01

Datum vloge: 2.4.2019

1.   Vložnik in pravni interes

Poklicna zbornica PROVITIS

Poklicna zbornica je bila ustanovljena na podlagi vladne uredbe št. 26/2000 o združenjih in fundacijah, s spremembami potrjene z zakonom št. 246/2005. Zbornica je sestavljena iz proizvajalcev, ki so fizične in pravne osebe, ter pokriva več kot 60 % območja zaščitene označbe porekla (ZOP) „Miniș“. V nacionalnem registru združenj je vpisana pod št. 17165/A/2007.

2.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se spremembe nanašajo

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Kategorije proizvoda vinske trte |
| --- | --- |

☒

Kategorije proizvoda vinske trte

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☐ | Omejitve trženja |
| --- | --- |

☐

Omejitve trženja

3.   Opis spremembe in razlogi zanjo

3.1.   Vključitev nove sorte vinske trte kot glavne sorte

Na seznam dovoljenih sort je bila kot glavna sorta dodana sorta cabernet franc.

Posledično sta bila spremenjena poglavje IV specifikacije proizvoda in oddelek 1.7 enotnega dokumenta.

Uvedba sorte cabernet franc se je izkazala za ustrezno glede na znatno donosnost, ki jo ta sorta omogoča na trgu rdečih vin. Čeprav je njeno osrednje območje jugovzhodna Madžarska, je našla drugi dom na območju ZOP „Miniș“ vzdolž vznožja romunskega gorovja Zarandul, kjer je mogoče tradicionalno uživanje te sorte zaslediti že v času, ko je regija pripadala avstro-ogrskemu cesarstvu.

Sorto v Romuniji gojijo od leta 2008 in prva trgatev leta 2011 je bila uporabljena pri stvaritvi mešanice s sorto cabernet sauvignon. Sledljivost sortnih vin, proizvedenih iz te sorte, je vzpostavljena od trgatve leta 2012 zaradi njene vključitve v skupino sort, ki so lahko označene z ZOP „Miniș“.

Leta 2012 je bila sorta cabernet franc iz vinogradov v vasi Covăsânț – ob severni meji območja, na katerem se proizvajajo najboljša rdeča vina z območja Miniș – trgana ločeno in iz nje je bilo pridobljeno sortno vino.

Analitični podatki in rezultati senzorične analize za zadnja štiri zaporedna leta, ki temeljijo na tehnični dokumentaciji za vino (ki se uporablja za zagotavljanje sledljivosti in spremljanje konsistentnosti parametrov kakovosti vin), kažejo vrednosti, ki poudarjajo potencialni delež alkohola ob trgatvi, pri čemer se vina dosledno proizvajajo z deležem alkohola nad 13,5 vol. %, vsebnostjo kislin, ki je na splošno približno 5,60 g/l, in suho snovjo, ki presega 25 g/l. Z mešanico, ki je vključevala 16-odstotni delež sorte fetească neagră za letino 2015, je vino dobilo dodatne lastnosti, kot so note začimb in rustikalnosti, ne da bi bile s tem spremenjene njegove druge lastnosti.

3.2.   Vključitev novih vrst vina – kakovostno peneče vino in biser vino

V ZOP „Miniș“ sta bili vključeni novi kategoriji vina (kakovostno peneče vino in biser vino).

Spremenjena sta bila poglavje I specifikacije proizvoda in oddelek 1.3 enotnega dokumenta.

Nove vrste so bile uvedene zaradi ponovne zasaditve velikih površin s trtami avtohtonih sort (npr. mustoasă de măderat, chardonnay). Nekatere od teh sort razvijejo saden in svež aromatični potencial, ki se najbolje izrazi pri kakovostnih penečih vinih in biser vinih.

To pomeni tudi obnovo tradicionalnega načina predelave teh sort in stvaritev novega okusa, temelječih na posodobljenih tehnologijah, ki ob uporabi pri teh sortah poudarijo njihovo značilno svežino in zmerno do visoko vsebnost kislin, ki ju imajo nekatere (shranjevanje pri nadzorovani temperaturi za ohranitev svežine in sadnosti vin, zorenje v hrastovih sodih na drožeh z mesečnim mešanjem (bâtonnage), zorenje v sodu in nato v steklenici, proizvodnja vina iz grozdja, pridelanega na določenih nadmorskih višinah, na katerih je posebna rodovitna prst na talni podlagi iz naftnega skrilavca, granitnih in metamorfnih kamnin itd.).

Proizvodnja novih kategorij vina v okviru ZOP „Miniş“ je odgovor na diverzifikacijo okusov potrošnikov, ki so vedno bolj usmerjeni k novim vrstam vina.

V okviru naložb in posodabljanja proizvodne infrastrukture in tehnologij ter na podlagi tradicije in vrednot mirnih vin z ZOP „Miniş“ in znatnega povečanja porabe penečih vin je vedno bolj razumno proizvajati kakovostna peneča vina in biser vina z ZOP.

3.3.   Vključitev dovoljenih sort za proizvodnjo kakovostih penečih vin in biser vin

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena s sortami vinske trte, ki so dovoljene za novi vrsti vina, in sicer za kakovostno peneče vino in biser vino, pri čemer imajo nekatere od teh sort, kot na primer cadarcă in mustoasă de măderat, uveljavljeno tradicijo proizvodnje na območju Miniș, zlasti znotraj območja Șiria-Mâsca, druge sorte, kot na primer tămâioasă românească ali pinot gris, pa pri proizvodnji v obliki kakovostnih penečih vin dajejo dobro strukturirane, sadno sveže arome.

Posledično sta bila spremenjena poglavje IV specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

Od belih sort vinske trte se od leta 1974 za proizvodnjo penečih vin uporablja zlasti sorta mustoasa de măderat; takrat je bil celoten pridelek grozdja iz vinorodne regije Miniș-Măderat odpeljan v okrožje Sălaj, kjer so v kraju Șimleu Silvaniei proizvajali slavno silvansko peneče vino. Ta sorta zaradi sredozemskega podnebja na geografskem območju dobro ohranja svežino in sadnost pri proizvodnji kakovostnega penečega vina z ZOP.

3.4.   Predstavitev analitskih lastnosti novih vrst vina – kakovostno peneče vino in biser vino

Vključitev kakovostnega penečega vina in biser vina pomeni, da je treba pri dopolnitvi specifikacije vključiti analitske lastnosti, značilne za dodane vrste vina.

Posledično sta bila spremenjena poglavje XI(a) specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

Novi kategoriji morata izražati opis analitskih parametrov, določenih zanju.

3.5.   Predstavitev organoleptičnih lastnosti novih vrst vina – kakovostno peneče vino in biser vino

Vključitev kakovostnega penečega vina in biser vina v ZOP „Miniș“ pomeni, da je treba navesti organoleptične lastnosti teh vrst vina, in sicer njihov videz, aromo in okus, da se ti kategoriji podrobno opišeta v specifikaciji proizvoda.

Posledično sta bila spremenjena poglavje XI(b) specifikacije proizvoda in oddelek 1.4 enotnega dokumenta.

3.6.   Sprememba donosa vina zaradi upoštevanja njegovega povečanja

Proizvodnja vina je povečana, vendar do največ 15 000 kg/ha grozdja in največ 112,5 hl/ha vina.

Posledično so bili spremenjeni poglavji V in VI specifikacije proizvoda ter oddelek 1.5.2 enotnega dokumenta.

Med letoma 2007 in 2017 so bile obsežne površine na razmejenem območju ZOP „Miniș“ ponovno zasajene z romunskimi sortami vinske trte, med katerimi so bile tako tradicionalne sorte kot njihovi kloni. V ugodnih sredozemskih pedoklimatskih razmerah na območju se je pri novih vinogradih, pri katerih se je proizvodnja začela leta 2011, povečal donos pridelka pri belih in rdečih sortah, spremljanje trgatve pa je pokazalo, da je treba spremeniti podatke za proizvodnjo vina, vendar ta rast ni vplivala na kakovost in lastnosti vina, proizvedenega s to označbo.

3.7.   Navedba posebnih tehnologij za proizvodnjo kakovostih penečih vin in biser vin

Zaradi uvedbe dveh vrst vina – kakovostnega penečega vina in biser vina – je bilo treba specifikacijo proizvoda dopolniti s predstavitvijo posebnih tehnologij za proizvodnjo kakovostnih penečih vin in biser vin, vključno z opisom proizvodnih metod, ki se uporabljajo za ZOP „Miniș“.

Poglavje X specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno, enotni dokument pa ne.

3.8.   Navedba povezave z geografskim območjem za novi vrsti vina – kakovostno peneče vino in biser vino

Opis povezave z geografskim območjem je bil dopolnjen zaradi zagotovitve boljšega opisa vseh vrst vina ob vključitvi novih vrst vina v specifikacijo proizvoda, in sicer kakovostnega penečega vina in biser vina, da se zagotovi podroben opis vsake kategorije, ki se proizvaja.

Spremenjena sta bila poglavje II specifikacije proizvoda in oddelek 1.8 enotnega dokumenta.

Lega vinogradov na gričih ne zagotavlja le odlične izpostavljenosti, temveč omogoči osončenost vinske trte, zaradi česar se v grozdju, namenjenemu mirnim belim vinom, kopičijo sladkorji in polifenoli, v grozdju, namenjenemu mirnim rdečim vinom, pa antocianini.

Doline, v katerih se jutranja rosa poleti ohrani do poldneva, omogočajo ohranitev ustrezne ravni kislin v grozdju belih sort, namenjenemu proizvodnji osnovnega vina, ki se uporablja pri kakovostnih penečih in biser vinih.

Vinograde, ki se razprostirajo ob vznožju pobočij vzdolž celotnega gričevja ob strmih prehodnih obronkih gorovja Zarand, pogosto prekriva megla, ne glede na letni čas, suhe jeseni pa so ugodne za počasno kopičenje sladkorjev v grozdju, kar je bistveni pogoj za proizvodnjo penečih vin. V vinorodni regiji Miniș-Măderat sonce povprečno sije 1 955 ur letno, najkrajši čas za vinsko trto pa je 1 300 ur, kar pomeni, da ima razmejeno območje ZOP „Miniș“ izvrstno osvetljenost.

3.9.   Vključitev neobveznih navedb, ki se nanašajo na posebno tehnologijo za proizvodnjo kakovostnega penečega vina, na oznako

Določbe o stekleničenju in označevanju kakovostnega penečega vina so bile dopolnjene zaradi vključitve navedbe količin, do katerih je lahko stekleničeno, in navedbe letnika trgatve v primeru let, ko je pridelek zlasti ugoden za pridelek osnovnega vina za proizvodnjo penečega vina. Poleg tega je bila specifikacija proizvoda dopolnjena zaradi vključitve navedb posebnih proizvodnih metod za kakovostna peneča vina, pri katerih se upoštevajo dejanske tehnologije, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Letnik trgatve se lahko doda na oznako, če se osnovno vino, ki se uporablja za pridobitev kakovostnega penečega vina, v celoti proizvaja iz konkretnega pridelka posameznega leta.

Posledično sta bila spremenjena poglavje XII specifikacije proizvoda in oddelek 1.9 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

MINIȘ

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vina

Analitske in organoleptične lastnosti – mirna bela vina in vina rosé

Mirna bela vina so svetla, z barvnimi odtenki, ki segajo od slamnato rumene do bledo ali zelenkasto rumene, polnega telesa, njihove arome pa so značilne za sorto; imajo srednji delež alkohola, zmerno do visoko vsebnost kislin in dolg pookus, saden okus z močnim vtisom mešanice primarnih okusov (eksotično sadje: liči, grenivka, mango ali karambola, cvetni listi vrtnice, cvetje vinske trte, sveže pokošena trava, med).

Mirna vina rosé imajo intenzivno barvo, ki je značilna za območje ter po kateri jih je mogoče z lahkoto umestiti na območje Miniș in povezati z njim. So malinasto ali jagodno rožnate barve, sijoča, z okusom po rdečih gozdnih sadežih: robidah, malinah in divjih jagodah ter dolgim pookusom, ki je značilen za najboljša od teh vin.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

Analitske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

Mirna rdeča vina so intenzivne barve, s svetlo do temno rdečimi odtenki, svetla, bogata s tanini in antocianini, polnega telesa in z visoko vsebnostjo kislin, zaradi česar je potrebno dolgo zorenje tako v sodu kot v steklenici.

Imajo kompleksne, izvirne okuse, z notami zrelih gozdnih sadežev, kot so ribez, brusnice, robide in borovnice. S staranjem se razvije diskreten okus po vanilji, kavi ali tobaku.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

Analitske in organoleptične lastnosti – kakovostna peneča vina

Kakovostna peneča vina se odlikujejo po svoji subtilnosti, svežini, naravnosti, poleg tega pa imajo vrelne arome in pridih medu, poletnih cvetic in rahlo posušenega sena ter note avtolize, ki spominjajo na topel kruh s hrustljavo skorjo izrazitega okusa.

Lastnosti:

| — | videz: bister, prozoren, rumen do citronasto rumen pri kakovostnih penečih belih vinih in lososovo rožnat do bolj ali manj intenzivno oranžen pri kakovostnih penečih vinih rosé; |
| --- | --- |

—

videz: bister, prozoren, rumen do citronasto rumen pri kakovostnih penečih belih vinih in lososovo rožnat do bolj ali manj intenzivno oranžen pri kakovostnih penečih vinih rosé;

| — | vonj: svež, od nežnega do izrazitega, s sadnimi (eksotično sadje, suha jabolka) ali cvetličnimi notami (bezeg, vrtnica); |
| --- | --- |

—

vonj: svež, od nežnega do izrazitega, s sadnimi (eksotično sadje, suha jabolka) ali cvetličnimi notami (bezeg, vrtnica);

| — | okus: prijetno kisel, s srednjo do visoko vsebnostjo kislin; nizka vsebnost taninov pri kakovostnih penečih vinih rosé in skoraj brez taninov pri kakovostnih penečih belih vinih; vitkega, lahkega cvetličnega telesa: beli cvetovi citronele, bele lilije ali bela vrtnica, saden okus: poletno jabolko, zoreče sladke hruške, beli ribez, bele breskve, rastlinski okus: zmečkan list limone, bezeg, akacijev cvet ali začimben okus: koper, rabarbara, bazilika, glede na posebne arome sorte, uporabljene pri proizvodnji. |
| --- | --- |

—

okus: prijetno kisel, s srednjo do visoko vsebnostjo kislin; nizka vsebnost taninov pri kakovostnih penečih vinih rosé in skoraj brez taninov pri kakovostnih penečih belih vinih; vitkega, lahkega cvetličnega telesa: beli cvetovi citronele, bele lilije ali bela vrtnica, saden okus: poletno jabolko, zoreče sladke hruške, beli ribez, bele breskve, rastlinski okus: zmečkan list limone, bezeg, akacijev cvet ali začimben okus: koper, rabarbara, bazilika, glede na posebne arome sorte, uporabljene pri proizvodnji.

Nadpritisk kakovostnega penečega vina je najmanj 3,5 bara pri 20 °C.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,5 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,5

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

Analitske in organoleptične lastnosti – biser vino

Lastnosti:

| — | videz: bister, prozoren, rumeno-zelen, svetel pri belem vinu in lososovo rožnat do živahno malinasto rožnat pri biser vinu rosé, z rahlim penjenjem; |
| --- | --- |

—

videz: bister, prozoren, rumeno-zelen, svetel pri belem vinu in lososovo rožnat do živahno malinasto rožnat pri biser vinu rosé, z rahlim penjenjem;

| — | vonj: svež, primarne arome, ki izvirajo iz izbranih sort (belo cvetje, belo koščičasto sadje, poletna jabolka ali hruške), morajo biti prisotne in usklajene s sekundarnimi aromami, nastalimi s procesom vrenja (kvas, piškoti, sveže testo); |
| --- | --- |

—

vonj: svež, primarne arome, ki izvirajo iz izbranih sort (belo cvetje, belo koščičasto sadje, poletna jabolka ali hruške), morajo biti prisotne in usklajene s sekundarnimi aromami, nastalimi s procesom vrenja (kvas, piškoti, sveže testo);

| — | okus: kisel, peneč, z majhnimi in obstojnimi mehurčki, z bogatim okusom po primarnih cvetličnih aromah (belo cvetje: bezeg, akacija, vrtnica), saden (zeleno jabolko, bela breskev, grenivka, mango, liči), dobro uravnotežen in z nadpovprečnim ali izrazitim pookusom. |
| --- | --- |

—

okus: kisel, peneč, z majhnimi in obstojnimi mehurčki, z bogatim okusom po primarnih cvetličnih aromah (belo cvetje: bezeg, akacija, vrtnica), saden (zeleno jabolko, bela breskev, grenivka, mango, liči), dobro uravnotežen in z nadpovprečnim ali izrazitim pookusom.

Nadpritisk biser vina je med 1 in 2,5 bara pri 20 °C.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 11,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,5 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

11,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,5

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

5.   Enološki postopki

a.   Posebni enološki postopki

Enološki postopki

Posebni enološki postopek

Uporaba hrastovih trsk

Hrastove trske se uporabljajo pri proizvodnji vina in za to, da se na vino prenesejo nekatere sestavine hrastovega lesa. Uporabljene hrastove trske morajo izvirati izključno iz vrste Quercus genus.

Velikost delcev lesa mora biti taka, da sito z 2-milimetrskimi mrežnimi očesi zadrži najmanj 95 % mase (tj. mrežna očesa 9).

Omejitve, določene za uporabo nekaterih snovi:

| — | ogljikov dioksid, ki se uporablja za vino z ZOP „Miniș“, ne presega 2 g/l pri vinu, obdelanem na ta način; |
| --- | --- |

—

ogljikov dioksid, ki se uporablja za vino z ZOP „Miniș“, ne presega 2 g/l pri vinu, obdelanem na ta način;

| — | citronska kislina, ki se uporablja za vino z ZOP „Miniș“, ne presega 1 g/l pri vinu, obdelanem na ta način; |
| --- | --- |

—

citronska kislina, ki se uporablja za vino z ZOP „Miniș“, ne presega 1 g/l pri vinu, obdelanem na ta način;

| — | metavinska kislina, ki se uporablja za vino z ZOP „Miniș“, ne presega 100 mg/l. |
| --- | --- |

—

metavinska kislina, ki se uporablja za vino z ZOP „Miniș“, ne presega 100 mg/l.

b.   Največji donosi

Chardonnay, cabernet franc, pinot gris, pinot noir, sauvignon, riesling de rhin, novac, traminer roz in tămâioasă românească

10 000 kilogramov grozdja na hektar

Cabernet sauvignon, merlot in furmint

11 000 kilogramov grozdja na hektar

Burgund mare, fetească regală, riesling italian, muscat ottonel, fetească neagră, mustoasă de măderat, cadarcă in syrah

15 000 kilogramov grozdja na hektar

Chardonnay, cabernet franc, novac, pinot gris, pinot noir, riesling de rhin, sauvignon in traminer roz in tămâioasă românească

75,00 hektolitrov na hektar

Cabernet sauvignon, furmint in merlot

82,50 hektolitrov na hektar

Burgund mare, cadarcă, fetească regală, fetească neagră, muscat ottonel, mustoasă de măderat, riesling italian in syrah

112,50 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno območje za proizvodnjo vin z ZOP „Miniș“ zajema naslednje kraje v okrožju Arad:

| — | mesto Lipova: vas Radna; |
| --- | --- |

—

mesto Lipova: vas Radna;

| — | občina Păuliș: vasi Barațca in Păuliș; |
| --- | --- |

—

občina Păuliș: vasi Barațca in Păuliș;

| — | občina Ghioroc: vasi Miniș, Ghioroc in Cuvin; |
| --- | --- |

—

občina Ghioroc: vasi Miniș, Ghioroc in Cuvin;

| — | občina Covăsânț: vas Covăsânț; |
| --- | --- |

—

občina Covăsânț: vas Covăsânț;

| — | občina Șiria: vasi Șiria, Galșa in Mâsca; |
| --- | --- |

—

občina Șiria: vasi Șiria, Galșa in Mâsca;

| — | občina Târnova: vasi Târnova in Drauț; |
| --- | --- |

—

občina Târnova: vasi Târnova in Drauț;

| — | mesto Ineu: vas Mocrea; |
| --- | --- |

—

mesto Ineu: vas Mocrea;

| — | mesto Pâncota: vasi Pâncota in Măderat; |
| --- | --- |

—

mesto Pâncota: vasi Pâncota in Măderat;

| — | občina Șilindia: vasi Șilindia, Satu Mic in Luguzău. |
| --- | --- |

—

občina Șilindia: vasi Șilindia, Satu Mic in Luguzău.

7.   Sorte vinske trte

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N – petit vidure in bourdeos tinto

Cadarcă N – schwarzer kadarka, rubinroter kadarka, lugojană, gâmză in fekete budai

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – konigliche madchentraube, konigsast, ktralyleanka, dănăşană in galbenă de ardeal

Furmint B – furmin, şom szalai in szegszolo

Merlot N – bigney rouge

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Mustoasă de măderat B – lampau, lampor, mustafer, mustos feher in straftraube

Novac N

Pinot Gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klävner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder in pinot nero

Riesling de rhin B – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz in petit syrah

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz in gewürztraminer

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova in muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube in tamianka

8.   Opis povezave

Podatki o geografskem območju

Obronki gorovja Zarand so poseben naravni dejavnik za zadevne sorte vinske trte, zanje pa so značilna, tako kot za regijo, skeletna tla, bogata z železom in mikroelementi.

Vinogradi so usmerjeni predvsem proti jugu, nekateri pa izjemoma proti jugozahodu in jugovzhodu. Zato se posamezni vinogradi na isti zemljepisni širini in dolžini, v katerih se gojijo iste sorte grozdja, medsebojno razlikujejo po topoklimatskih značilnostih.Mikroklima na območju ima sredozemske vplive ter dolge, tople in suhe jeseni. Ekoklimatski podatki: povprečna letna temperatura: 11,2 °C, skupna letna količina padavin: 644 mm, vsota aktivnih temperatur: 3 291 °C, vsota sončnih ur: 1 490, vsota aktivnih padavin: 365 mm. Desetletno povprečje relativne vlažnosti znaša približno 75 %.

Vinorodno območje Miniș-Măderat ima na splošno zmerno celinsko podnebje s sredozemskimi vplivi, na katero vplivajo podnebne značilnosti srednje Evrope. Nekatere ekološke lastnosti območja izvirajo iz naravnega zavetja Munții Zărandului (gorovje Zărand), jugozahodne izpostavljenosti, 15- do 35-odstotnega nagiba pobočij in posebnih značilnosti tal. Zime so na splošno mile, pomlad hitro preide v poletje, zlasti v zadnjih 10 do 15 letih. Mesečne povprečne temperature padejo pod 0 °C le januarja in februarja, in ponavadi ne pod –2 °C. V ključnem obdobju za razvoj kakovosti (od julija do septembra), tj. obdobju zorenja grozdja, povprečne mesečne temperature ostajajo na optimalni ravni nad 21 °C julija in avgusta ter 15,5 °C septembra. Splošno toplotno ravnovesje, vsota pozitivnih temperatur, ima večletno povprečje 4 125 °C. Aktivno toplotno ravnovesje ima večletno povprečje 3 667 °C. Koristno (efektivno) toplotno ravnovesje znaša 1 558 °C, pri čemer najnižje – izmerjeno leta 1979 – znaša 1 102 °C, najvišje pa je bilo ugotovljeno leta 1995, in sicer 2 485 °C. Biološka meja za vinske trte je 1 000 °C. Povprečna temperatura v rastni dobi je 17,3 °C.

V vinorodni regiji Miniș-Măderat prevladujejo te vrste tal: 40 % evtričnih regosolov, skupaj s 40 % evtričnih litosolov in 20 % rahlo erodiranimi evtričnimi tli. Tu so tudi: evtrična rjava tla, psevdoglejena tla, rjava podzolna tla in černozjom. Na območju Miniș-Ghioroc so regosoli ter litična in rjava tla. Rjavi glinavci, rjavi regosoli in koluvialna tla so redki. Te vrste tal so primerne za pridobivanje mineralov, ki jih vinska trta potrebuje v majhnih količinah, vendar dajejo grozdju poseben značaj in kakovost. Majhne količine in najrazličnejše mikroelemente s tega območja je najti v visokih vrednostih nereducirajoče suhe snovi, ki jo je redko manj kot 25 g/l.

Človeški dejavniki

Človeški dejavnik je prisoten v tradiciji izbrane trgatve in trgatve v več fazah, pri čemer se daje prednost sortam, primernim za pozno trgatev ali trgatev, ko so grozdne jagode oplemenitene. Vpliv človeškega dejavnika na proizvodnjo kakovostnih penečih vin in biser vin je viden v upravljanju parcel, na vsaki od katerih raste določena sorta.

Rez in upravljanje vinske trte vplivata na proizvodnjo grozdja za kakovostna peneča in biser vina, pri čemer se na parcelah, ki dajejo pridelek za izdelavo teh vin, uporablja rez na kordon z rezniki, saj se pri uporabi sistema rezi na guyot s šparoni ne razvijejo visoke ravni kislin.

O prisotnosti vinogradništva na območju Arad priča škof Gerard v svojem delu „Deliberatio“. Leta 1038 je ogrska kraljica Gizela ob soglasju kralja darovala osem vinogradov na hribu Macra (danes znanim kot Mocrea) in enako število vinogradnikov. Leta 1562 je desetina znašala 141 000 litrov, obdelane površine pa so presegale 700 hektarov. Kraj Miniș se na vinogradniškem zemljevidu prvič pojavi leta 1212.

Za mednarodno vinsko tekmovanje v Londonu leta 1864 so bila izbrana vina iz 11 krajev. Izbrana vina so bila večinoma iz Minișa in Măderata, pri čemer so nekatera izvirala iz leta 1785. Na svetovni razstavi na Dunaju leta 1873 je več vzorcev vina prejelo častne medalje. Naslednje leto je aromatično vino iz Păulișa prejelo prvo nagrado v Londonu.

Sorta cadarcă je bila prvič pripravljena leta 1744, najprej v Minișu ter nato v Ghiorocu, Păulișu in Cuvinu.

Muzej trte in vina znotraj Središča za raziskave in razvoj v Minișu v občini Ghioroc v okrožju Arad je del muzejskega kompleksa v Aradu. Muzej je bil ustanovljen leta 1988. V njem si lahko obiskovalci ogledajo orodje, opremo, dokumente in fotografije, povezane z zgodovino vinogradništva v vinorodni regiji Miniș-Măderat.

Podatki o proizvodu

Mirna bela vina in vina rosé, proizvedena na tem območju, so zelo ekstraktivna, povprečna vsebnost sladkorja pri vseh sortah presega 25 g/l, vsebnost kislin pa je višja kot v drugih romunskih vinorodnih regijah; imajo sadne arome po grenivki in mangu.

Mirna rdeča vina so intenzivne barve zaradi karbonatnih tal, bogatih z železom, na katerih gojijo vinograde, ter so bogata s tanini in antocianini, imajo arome po malinah, divjih jagodah in robidah, so polnega telesa in imajo visoko vsebnost kislin, kar zahteva dolgo zorenje tako v sodu kot v steklenici. Največ kislin imajo rdeča vina, ki so pridobljena iz sort cadarcă in burgund mare. Kljub temu je vsebnost skupnih kislin uravnotežena in pride v ospredje med jabolčno-mlečnokislinskim vrenjem. Mirno rdeče vino je izredno redko pripravljeno na uživanje brez vsaj 6-mesečnega zorenja v hrastovem sodu, obdobje, potrebno za zorenje in staranje pa je daljše kot v drugih vinorodnih regijah.

Kakovostna peneča vina (sadna aroma po poletnem jabolku, zreli hruški, beli breskvi, bezgu) in biser vina (aroma po poletni hruški, zelenem jabolku, grenivki, vrtnici) imajo vsebnost kislin, ki jim daje svežino in možnost staranja.

Mlada vina imajo veliko svežino, cvetlične, sadne in mineralne note ter note citrusov ter izdatno in obstojno penjenje; zrela vina ponujajo zaokrožene arome, kot je rumeno sadje, in začimbe.

Vzročna medsebojna povezava

Vrednost indeksa vode, vetra in toplote (ki ima razpon med 4 600 in 5 100) v podnebnem potencialu za vinogradništvo vinorodne regije, v kateri leži razmejeno območje kontrolirane označbe porekla „Miniș“, znaša 4 666. To pomeni, da je regija primerna zlasti za proizvodnjo rdečih in belih mirnih vin.

Lokacija vinogradov na gričih ne omogoča le odlične izpostavljenosti, ampak tudi osončenost vinske trte, zaradi česar se v grozdju za proizvodnjo mirnega rdečega vina kopičijo sladkorji in antocianini. Količina antocianinskih pigmentov v sorti cadarcă je za 60 % večja na pobočju kot ob vznožju pobočja.

Mirna rdeča vina iz grozdja, gojenega na skeletnih tleh, ki so bogata z železom, imajo svetlo rdečo barvo z globokimi rubinastimi odtenki ter so zelo bogata in izrazita. Obstajajo tudi razlike v vsebnosti skupnih kislin, ki je nižja na pobočju zaradi manjšega deleža jabolčne kisline v grozdju.

Naravni dejavniki, ki so značilni za vinograde v Păulișu, Covăsânțu, Ghiorocu in Cuvinundeju in zaznamujejo številne rdeče sorte vinske trte, dajejo pridobljenim vinom intenzivno barvo, mehkobo, note rdečih gozdnih sadežev ali akacijevega cveta. Vinogradniki proizvajajo vina iz avtohtonih sort, kot sta fetească neagră ali cadarcă, ali sort, kot so pinot noir, merlot, cabernet sauvignon in cabernet franc, z uporabo tradicionalnih tehnologij proizvodnje vina in koncepta minimalnega poseganja, brez izbranih kvasovk, vendar z nadzorovanjem temperature, zorenjem v velikih in nato majhnih sodih, ki se večinoma uporabijo drugič ali tretjič.

Kakovostna peneča vina na ta način ohranijo moč značilnih arom in vsebnost kislin kljub postopku sekundarnega vrenja in se obogatijo s sekundarnimi aromami (pecivo, pečen kruh ali kvas).

Ker je vsebnost kislin višja kot pri drugih romunskih vinogradih, imajo bela mirna vina dobro obstojnost ter nekatera so celo primerna za zorenje in staranje (furmint, chardonnay, mustoasă de măderat).

Južni in vzhodni del vinorodne regije, ki ima posebno vrsto apnenčastih tal, daje rdečim vinom, predvsem številnim mirnim rdečim vinom (npr. cadarcă, burgund mare), intenzivno barvo ter bogastvo taninov in antocianinov, zaradi česar je povprečno obdobje staranja vsaj 6 mesecev v sodu in nato še v steklenici.

Pri proizvodnji belih vin se uporabljajo sodobne tehnologije in nadzorovanje temperature, da se ohranita svežina in sadnost vin. Chardonnay zori v hrastovih sodih na drožeh z mesečnim mešanjem (bâtonnage), furmint pa zori v majhnih sodih.

To vinogradniško podnebje s sredozemskimi vplivi ustvarja aromatične tone mirnih vin, pridobljenih iz belih sort vinske trte, jih obogati s flavonoidi in terpeni ter poveča kopičenje sladkorjev. Koncentracija sladkorja je na pobočju in planoti ali terasi za 11 % oziroma 8 % večja kot v nižini.

Podnebje na območju daje grozdju in moštu idealno naravno vsebnost kislin za proizvodnjo penečih in biser vin. Doline, ki poleti ohranijo jutranjo roso do poldneva, omogočajo ohranitev ustrezne ravni kislin za kakovostna peneča vina in biser vina. Parcele, izbrane za proizvodnjo grozdja, ki bo uporabljeno za kakovostna peneča vina in biser vina, so tiste, na katerih so bili v zadnjih letih zasajeni kloni z naslednjimi lastnostmi: visoka vsebnost kislin (prek 6 g/l vinske kisline) in znatno večji donosi (v primerjavi z vinogradi pred preusmeritvijo/prestrukturiranjem), z nižjo vsebnostjo antocianinov in taninov v primerjavi s tradicionalnimi sortami, iz katerih so bili ti kloni izbrani.

Vinogradniki so na ravni parcel vzpostavili delitev sort zaradi ustreznega upravljanja trgatve, ko je dosežena zrelost, ki jo enologi zahtevajo za proizvodnjo, ter zaradi vrste rezi in upravljanja vinske trte, ki pozitivno vpliva na proizvodnjo kakovostnih penečih in biser vin; vrsta rezi je bila posodobljena s prehodom z rezi na kordon z rezniki ali rezi na enojni ali dvojni guyot na rez na guyot poussard, ki ima večjo količino zrelega šparona, ki dovaja hranilne snovi, potrebne za rast rodnih mladik. Z rezjo na guyot poussard, ki se uporablja v novih vinogradih, se prepreči odstranitev zrelega šparona, saj se trta stalno poživlja z letno rezjo in zelenimi deli (upogibanje mladik stran od stebla, odstranjevanje nezrelih ali jalovih mladik in vršičkov).

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

| | Tržni pogoji za kakovostna peneča vina |
| --- | --- |

Tržni pogoji za kakovostna peneča vina

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Letnik trgatve se lahko pri označevanju kakovostnih penečih vin uporabi le, če pridelek osnovnega vina za proizvodnjo zelo kakovostnega penečega vina z ZOP „Miniș“ v celoti izvira iz grozdja, potrganega v zadevnem letu na razmejenem območju ZOP „Miniș“ in če je to leto s posebno izvrstnim pridelkom, ki omogoča izredna vina.

ZOP „Miniș“ je lahko po želji proizvajalcev dodana ena od naslednjih označb posameznega vinograda: BARAŢCA, PĂULIŞ, DEALU DAICONI, DEALU CURŢII, DEALU LUNG, DEALU SOARELUI, MINIŞ, GHIOROC, CUVIN, FAŢA CRUCII, COVĂSÂNŢ, ŞIRIA, GALŞA, DEALUL CIREŞILOR, DEALUL ZĂNOAGA, DEALUL DOMNESC, MÂSCA, MĂDERAT, PÂNCOTA, DEALUL BOCRITA, ŞILINDIA.

Tržni pogoji za kakovostna peneča vina

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Izraz „vrenje v steklenici“ se lahko uporabi le, če:

| — | vino postane peneče ob drugem alkoholnem vrenju v steklenici; |
| --- | --- |

—

vino postane peneče ob drugem alkoholnem vrenju v steklenici;

| — | dolžina proizvodnega postopka, vključno s staranjem v proizvodnih obratih od začetka vrenja za predelavo cuvéeja v kakovostno peneče vino, ni krajša od devet mesecev; |
| --- | --- |

—

dolžina proizvodnega postopka, vključno s staranjem v proizvodnih obratih od začetka vrenja za predelavo cuvéeja v kakovostno peneče vino, ni krajša od devet mesecev;

| — | postopek vrenja za predelavo cuvéeja v kakovostno peneče vino in čas, ko cuvée ni ločen od droži, trajata najmanj 90 dni. |
| --- | --- |

—

postopek vrenja za predelavo cuvéeja v kakovostno peneče vino in čas, ko cuvée ni ločen od droži, trajata najmanj 90 dni.

Tržni pogoji za kakovostna peneča vina

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Izrazi „vrenje v steklenici s tradicionalno metodo“, „tradicionalna metoda“, „klasična metoda“ ali „klasično-tradicionalna metoda“ se lahko uporabijo le, če je proizvod:

| — | postal peneč ob drugem alkoholnem vrenju v steklenici; |
| --- | --- |

—

postal peneč ob drugem alkoholnem vrenju v steklenici;

| — | ostal v stiku z drožmi brez prekinitve najmanj devet mesecev v istem obratu od časa priprave cuvéeja; |
| --- | --- |

—

ostal v stiku z drožmi brez prekinitve najmanj devet mesecev v istem obratu od časa priprave cuvéeja;

| — | bil ločen od droži z degoržiranjem. |
| --- | --- |

—

bil ločen od droži z degoržiranjem.

Izraza „vrenje v kotlu“ ali „vrenje v vsebniku/avtoklavu“ se lahko uporabita, če je pri proizvodu:

| — | potekalo sekundarno vrenje v kotlu „acrotofor“/avtoklavu/kotlu za vrenje/cisterni za vrenje/kovinskem vsebniku, odpornem na tlak, in je bil nato pretočen v druge vsebnike s filtracijo, čemur je sledilo stekleničenje (metoda s prekinitvijo ali metoda marinotti/charmat); |
| --- | --- |

—

potekalo sekundarno vrenje v kotlu „acrotofor“/avtoklavu/kotlu za vrenje/cisterni za vrenje/kovinskem vsebniku, odpornem na tlak, in je bil nato pretočen v druge vsebnike s filtracijo, čemur je sledilo stekleničenje (metoda s prekinitvijo ali metoda marinotti/charmat);

| — | potekal postopek vrenja v sistemu več povezanih, vendar hermetično zaprtih vsebnikov. Osnovno vino za pridelavo kakovostnega penečega vina, biološko deoksigenirano in dobro premešano s tiražnim likerjem in drožmi kvasovk, se stalno dodaja v sistem (stalen tok ali metoda Asti). |
| --- | --- |

—

potekal postopek vrenja v sistemu več povezanih, vendar hermetično zaprtih vsebnikov. Osnovno vino za pridelavo kakovostnega penečega vina, biološko deoksigenirano in dobro premešano s tiražnim likerjem in drožmi kvasovk, se stalno dodaja v sistem (stalen tok ali metoda Asti).

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_minis_modif_cf_notif_908_11.05.2020_la_cererea_nr._1391_21.06.2017_no_track_changes.pdf

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 7.7.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 269/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 269/25

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2021/C 269/10)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v zbirki podatkov Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„FARRO DI MONTELEONE DI SPOLETO“

EU št.: PDO-IT-0603-AM01 – 26. februar 2021

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime

„Farro di Monteleone di Spoleto“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

| 1.6. | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| --- | --- |

1.6.

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Farro di Monteleone di Spoleto“ je krajevni ekotip dvozrne pire vrste Triticum dicoccum, značilen za območje proizvodnje, ki je zaradi prilagoditve podnebju in tlom sčasoma dobil naslednje posebne morfofiziološke lastnosti, po katerih se razlikuje od pire, vzgojene na drugih geografskih območjih: spomladanski habitus; višina rastline do 120 cm; zmerno razraščanje; srednje vzravnan položaj stebla po razraščanju; rastline s tankim steblom in listi s šibko do srednje sinjo obarvanostjo; drobno, pretežno plosko klasje, ki je umazano bele barve, ko je dozorelo; lupina se tesno prilega golcu; ta ima steklast prelom, goste resice na konici in je izrazito ukrivljen; svetla jantarno rjava barva, ki daje proizvodu poseben značaj in je značilna za vse proizvode tudi po mletju. Pira „Farro di Monteleone di Spoleto“ se daje v promet v naslednjih tipologijah: FARRO INTEGRALE [polnozrnata pira]: podolgovata in ukrivljena zrna svetle jantarno rjave barve, oluščena pleve, v ustih je čvrsta in suha; FARRO SEMIPERLATO [polperlirana pira]: od polnozrnate pire se razlikuje po rahli obdrsanosti površine golca, ki pa ostaja cel; je svetlejša od polnozrnate in mehkejša v ustih, zaradi česar je primerna za enolončnice in solate; FARRO SPEZZATO [lomljena pira]: pridobiva se iz zrn polnozrnate pire, oluščenih pleve, in sicer s prelomom vsakega zrna na več delov in selekcijo po velikosti v ločevalnem stroju; je svetlo rjave jantarne barve in ima obliko steklastih lusk; SEMOLINO DI FARRO [pirin zdrob]: pridobiva se z mletjem polnozrnate pire; po velikosti je zdrob drobnejši od lomljene pire, a zaradi steklastega preloma ni prahast, v ustih se kremasto raztopi in je zelo svetlo rjave barve.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Postopki pridelave, razvrščanja, luščenja, brušenja, lomljenja in mletja ZOP Farro di Monteleone di Spoleto morajo pri štirih tradicionalnih tipologijah (polnozrnati piri, polperlirani piri, lomljeni piri in pirinem zdrobu) zaradi zagotavljanja nespremenjene kakovosti in značilnih lastnosti proizvoda nujno potekati na območju proizvodnje.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pira „Farro di Monteleone di Spoleto“ se sprosti v porabo v pakiranjih od 100 g do 25 kg, pri čemer se za vse vrste proizvoda tj. za polnozrnato piro, polperlirano piro, lomljeno piro in pirin zdrob, uporabljajo kateri koli materiali in tehnologija, ki so v skladu z veljavno zakonodajo. Vsa pakiranja ZOP „Farro di Monteleone di Spoleto“ je treba zapečatiti, embalaža mora biti nova, čista, netoksična in skladna z ustrezno veljavno zakonodajo na ravni EU in nacionalni ravni, kar velja tudi za papir in vstavljene tiskovine v stiku s proizvodom.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pakiranja imajo na etiketah obvezno jasne in čitljive tiskane črke, logotip, grafični simbol EU ter ustrezne zakonsko zahtevane navedbe in informacije. Logotip je sestavljen iz pravokotnika, v katerem je na eni strani obris profila leva na zadnjih šapah, ki v šapi drži dva klasa pire, na drugi pa je šest klasov pire.

Pri uporabi logotipa za označevanje z etiketami je treba obvezno upoštevati razmerja med črkami v skladu z grafičnim prikazom, predstavljenim v nadaljevanju.

Image 1

Vendar je dopustna uporaba logotipa v sivih odtenkih oziroma eni barvi.

Proizvodi, za pripravo katerih se uporablja ZOP „Farro di Monteleone di Spoleto“, tudi po predelavi, se smejo dajati v promet v pakiranjih, ki vsebujejo omenjeno ime, vendar brez logotipa EU. Omenjeno sklicevanje na ime mora vsebovati naslednji napis: „proizvedeno s piro Farro di Monteleone di Spoleto“. Ta se uporabi samo, če je proizvod z zaščiteno označbo porekla, certificiran kot tak, izključna sestavina iz vrste Triticum dicoccum (Schübler); sklicevanje pa je tako, da pri potrošniku ne zbuja dvoma o tem, da se ZOP nanaša izključno na sestavino in ne na predelan proizvod.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje ZOP „Farro di Monteleone di Spoleto“ obsega gorske predele jugovzhodnega dela pokrajine Perugia in zajema celotno upravno ozemlje občin Monteleone di Spoleto in Poggiodomo ter del upravnega ozemlja občin Cascia, Sant’Anatolia di Narco, Vallo di Nera in Scheggino na nadmorski višini 700 m in višje.

5.   Povezava z geografskim območjem

Za območje pridelave tega proizvoda so značilna strma, apnenčasta in kamnita zemljišča, ki ležijo nad 700 m nadmorske višine in preprečujejo zaostajanje vode v vlažnih letnih časih. So povprečno bogata z organskimi snovmi, imajo visoko vsebnost fosforja in nizko vsebnost kalija. Oblikovitost visoke planote določa posebne podnebne značilnosti območja z dolgimi, zelo ostrimi zimami s pogostimi zmrzalmi, ki trajajo do maja, in nekaj poletnimi tedni z visokimi dnevnimi temperaturami, tj. podnebne razmere, ki jim ekotip „Farro di Monteleone di Spoleto“, ki se jim je sčasoma prilagodil, uspešno kljubuje.

Lastnost, zaradi katere je ZOP „Farro di Monteleone di Spoleto“ edinstvena, je svetla jantarno rjava barva golca, ki je steklast in čvrst, z mokastimi ostanki. Plosk, kratek, ozek klas z ne predolgimi in rahlo razcepljenimi zrni dopolnjuje značilno sliko tega proizvoda.

Posebne fizične in organoleptične lastnosti pire „Farro di Monteleone di Spoleto“ in še zlasti značilni golec jantarne barve in steklastega preloma je mogoče pripisati prepletu talnih in podnebnih razmer območja proizvodnje in še posebno apnenčastim, kamnitim zemljiščem, ki ležijo nad 700 m nadmorske višine in zaradi strmine preprečujejo zaostajanje vode v vlažnih letnih časih. Izvedeni preizkusi in znanstvene študije so pokazali, da se z uporabo semen pire Farro di Monteleone di Spoleto na drugih območjih doline Valnerina pridobi proizvod, ki sčasoma izgubi posebne lastnosti, kar priča o močnem procesu ekotipizacije, ki je povezano z območjem proizvodnje in ki ga je povzročila tudi velika geografska osamitev, zaradi katere se je razvila posebna krajevna sorta. Zadostuje namreč že premik na druga bližnja ozemlja, pa se isto zrno razvije iz steklastega v mokastega. To je rastlina s spomladanskim habitusom, primerna za setev konec zime na gorskih območjih, na katerih strma, apnenčasta, kamnita zemljišča, bogata s fosforjem in z nizko vsebnostjo kalija, preprečujejo zaostajanje vode v vlažnih letnih časih. Podnebje je značilno gorsko, z zelo ostrimi zimami s pogostimi zmrzalmi, ki trajajo do maja, in nekaj poletnimi tedni z visokimi dnevnimi temperaturami. Pira Farro di Monteleone di Spoleto se je sčasoma prilagodila tem podnebnim razmeram in jim uspešno kljubuje. Povezava med proizvodom in območjem pridelave je še očitnejša ob upoštevanju antičnih zgodovinskih najdb. V „Grobnici voza“ (etruščanski grobnici iz 6. stoletja pr. n. št.) v mestu Monteleone di Spoleto so bili najdeni primerki žit, med katerimi so bila tudi zrna pire, ki so po vsej verjetnosti pripadala prav vrsti, ki se danes tradicionalno prideluje na območju Monteleone di Spoleto, to je Triticum dicoccum, kar priča o njeni veliki razširjenosti in uporabi med žitnimi kulturami tistega časa. V mestu Monteleone di Spoleto je pregled arhiva omogočil odkritje in shranitev dokumentov, ki dokazujejo, da je bila pridelava pire razširjena že konec 16. stoletja, nato pa se je njena uporaba v kmetijskih običajih območja v naslednjih stoletjih nadaljevala vse do danes. Očitno je torej, da je bila skozi čas temeljnega pomena človekova sposobnost uporabe tehnik obdelave zemljišč in izbire pravega trenutka za setev in žetev. Ta sposobnost se je prenašala z očeta na sina ter je omogočila izboljšanje in povečanje proizvodnje tega odličnega žita velike energetske in osvežilne vrednosti, prav gotovo nič manjše od drugih žit. Tradicionalni recepti za enolončnice in juhe za praznovanja in posebne priložnosti so naposled pripomogli k temu, da je ta proizvod postal široko cenjen.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Celotno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletišču: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP IGP STG“ (na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---