# Eiropas Savienības C 271/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 271 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 7. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 271

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 7. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2021/C 271/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 31/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004Padome pieņēmusi 2021. gada 14. jūnijā | 1 |
| 2021/C 271/02 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 31/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004 | 48 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2021/C 271/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 31/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004Padome pieņēmusi 2021. gada 14. jūnijā

1

2021/C 271/02

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 31/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004

48

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 7.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 31/2021 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004

Padome pieņēmusi 2021. gada 14. jūnijā

2021/C 271/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu, 43. panta 2. punktu, 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta 3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu, 195. panta 2. punktu un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Būtu jāizveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonds (“EJZAF”) uz laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim, lai tā ilgumu saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmas (“DFS 2021.–2027. gadam”), kas noteikta Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (4), ilgumu. Šajā regulā būtu jānosaka EJZAF prioritātes, tā budžets un Savienības finansējuma piešķiršanas īpašie noteikumi, kuri papildina vispārīgos noteikumus, kas attiecas uz EJZAF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (5) (+). EJZAF būtu jātiecas virzīt Savienības budžeta finansējumu, lai atbalstītu kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), Savienības jūrlietu politiku un Savienības starptautiskās saistības okeānu pārvaldības jomā. Šāds finansējums būtiski sekmē ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu, pārtikas nodrošinājumu, piegādājot jūras produktus, ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veselīgus, nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus. |
| --- | --- |

(1)

Būtu jāizveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonds (“EJZAF”) uz laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim, lai tā ilgumu saskaņotu ar daudzgadu finanšu shēmas (“DFS 2021.–2027. gadam”), kas noteikta Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2093 (4), ilgumu. Šajā regulā būtu jānosaka EJZAF prioritātes, tā budžets un Savienības finansējuma piešķiršanas īpašie noteikumi, kuri papildina vispārīgos noteikumus, kas attiecas uz EJZAF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (5) (+). EJZAF būtu jātiecas virzīt Savienības budžeta finansējumu, lai atbalstītu kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), Savienības jūrlietu politiku un Savienības starptautiskās saistības okeānu pārvaldības jomā. Šāds finansējums būtiski sekmē ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu, pārtikas nodrošinājumu, piegādājot jūras produktus, ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veselīgus, nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus.

| (2) | Savienībai kā pasaules mēroga dalībniecei okeānu jomā un vienai no pasaules lielākajām jūras produktu ražotājām ir liela atbildība aizsargāt, saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus un to resursus. Patiešām, ņemot vērā pasaules iedzīvotāju skaita straujo pieaugumu, jūru un okeānu saglabāšana ir būtiska. Tas ir arī Savienības sociālekonomiskajās interesēs, jo ilgtspējīga zilā ekonomika veicina investīcijas, nodarbinātību un izaugsmi, sekmē pētniecību un inovāciju, kā arī uzlabo energoapgādes drošību, izmantojot okeāna enerģiju. Turklāt nebīstami un droši jūras un okeāni ir būtisks priekšnosacījums efektīvai robežkontrolei un vispārējai cīņai pret noziedzību jūrā, tādējādi risinot iedzīvotāju drošības jautājumus. |
| --- | --- |

(2)

Savienībai kā pasaules mēroga dalībniecei okeānu jomā un vienai no pasaules lielākajām jūras produktu ražotājām ir liela atbildība aizsargāt, saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus un to resursus. Patiešām, ņemot vērā pasaules iedzīvotāju skaita straujo pieaugumu, jūru un okeānu saglabāšana ir būtiska. Tas ir arī Savienības sociālekonomiskajās interesēs, jo ilgtspējīga zilā ekonomika veicina investīcijas, nodarbinātību un izaugsmi, sekmē pētniecību un inovāciju, kā arī uzlabo energoapgādes drošību, izmantojot okeāna enerģiju. Turklāt nebīstami un droši jūras un okeāni ir būtisks priekšnosacījums efektīvai robežkontrolei un vispārējai cīņai pret noziedzību jūrā, tādējādi risinot iedzīvotāju drošības jautājumus.

| (3) | Regula (ES) 2021/... (+) tika pieņemta, lai uzlabotu koordināciju un saskaņotu dalīti pārvaldīto fondu (“fondi”) atbalsta īstenošanu, un tās galvenais mērķis ir vienkāršot konsekventu politikas īstenošanu. Minētā regula ir piemērojama dalīti pārvaldītajai EJZAF daļai. Fondi tiecas īstenot papildinošus mērķus, un tiem ir vienāds pārvaldības veids. Tāpēc Regulā (ES) 2021/... (+) ir noteikta virkne kopīgu vispārīgu mērķu un vispārīgu principu, piemēram, partnerība un daudzlīmeņu pārvaldība. Tajā ir iekļauti arī kopīgie stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes elementi, tostarp noteikumi par partnerības nolīgumu, kas noslēdzams ar katru dalībvalsti, un izklāstīta vienota pieeja fondu orientēšanai uz sniegumu. Tādējādi tajā ir izklāstīti veicinoši nosacījumi, snieguma izskatīšana un uzraudzības, ziņošanas un izvērtēšanas pasākumi. Turklāt tajā ir izklāstīti kopīgi attiecināmības noteikumi un ir noteikta īpaša kārtība attiecībā uz finanšu instrumentiem, programmas InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (6) izmantošanu, sabiedrības virzītu vietējo attīstību un finanšu pārvaldību. Daži pārvaldības un kontroles pasākumi ir kopēji visiem fondiem. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (+) fondu, tostarp EJZAF, un citu Savienības programmu savstarpēja papildināmība būtu jāapraksta partnerības nolīgumā. |
| --- | --- |

(3)

Regula (ES) 2021/... (+) tika pieņemta, lai uzlabotu koordināciju un saskaņotu dalīti pārvaldīto fondu (“fondi”) atbalsta īstenošanu, un tās galvenais mērķis ir vienkāršot konsekventu politikas īstenošanu. Minētā regula ir piemērojama dalīti pārvaldītajai EJZAF daļai. Fondi tiecas īstenot papildinošus mērķus, un tiem ir vienāds pārvaldības veids. Tāpēc Regulā (ES) 2021/... (+) ir noteikta virkne kopīgu vispārīgu mērķu un vispārīgu principu, piemēram, partnerība un daudzlīmeņu pārvaldība. Tajā ir iekļauti arī kopīgie stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes elementi, tostarp noteikumi par partnerības nolīgumu, kas noslēdzams ar katru dalībvalsti, un izklāstīta vienota pieeja fondu orientēšanai uz sniegumu. Tādējādi tajā ir izklāstīti veicinoši nosacījumi, snieguma izskatīšana un uzraudzības, ziņošanas un izvērtēšanas pasākumi. Turklāt tajā ir izklāstīti kopīgi attiecināmības noteikumi un ir noteikta īpaša kārtība attiecībā uz finanšu instrumentiem, programmas InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (6) izmantošanu, sabiedrības virzītu vietējo attīstību un finanšu pārvaldību. Daži pārvaldības un kontroles pasākumi ir kopēji visiem fondiem. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (+) fondu, tostarp EJZAF, un citu Savienības programmu savstarpēja papildināmība būtu jāapraksta partnerības nolīgumā.

| (4) | EJZAF piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (7) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

(4)

EJZAF piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (7) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu.

| (5) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, godalgas, netiešu pārvaldību, finanšu instrumentus, budžeta garantijas, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu, kā arī paredz finanšu jomas dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(5)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, godalgas, netiešu pārvaldību, finanšu instrumentus, budžeta garantijas, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu, kā arī paredz finanšu jomas dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (6) | Tiešā pārvaldībā EJZAF būtu jāveido sinerģija un papildināmība ar citiem attiecīgajiem Savienības fondiem un programmām. Tam būtu arī jānodrošina finansējums finanšu instrumentu veidā finansējuma apvienošanas darbībās, ko īsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/523. |
| --- | --- |

(6)

Tiešā pārvaldībā EJZAF būtu jāveido sinerģija un papildināmība ar citiem attiecīgajiem Savienības fondiem un programmām. Tam būtu arī jānodrošina finansējums finanšu instrumentu veidā finansējuma apvienošanas darbībās, ko īsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/523.

| (7) | Atbalstam no EJZAF vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību, inter alia samērīgā veidā novēršot tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un tam nevajadzētu dublēt vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(7)

Atbalstam no EJZAF vajadzētu būt ar nepārprotamu Eiropas pievienoto vērtību, inter alia samērīgā veidā novēršot tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas, un tam nevajadzētu dublēt vai izspiest privātu finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū.

| (8) | Atbalstam, ko saskaņā ar šo regulu dalībvalstis piešķir uzņēmumiem zvejniecības un akvakultūras nozarē, būtu jāpiemēro LESD 107., 108. un 109. pants. Tomēr, ņemot vērā šīs nozares īpatnības, minētie LESD noteikumi nebūtu jāpiemēro tiem maksājumiem, ko dalībvalstis veic, ievērojot šo regulu, un kuri ietilpst LESD 42. panta darbības jomā. |
| --- | --- |

(8)

Atbalstam, ko saskaņā ar šo regulu dalībvalstis piešķir uzņēmumiem zvejniecības un akvakultūras nozarē, būtu jāpiemēro LESD 107., 108. un 109. pants. Tomēr, ņemot vērā šīs nozares īpatnības, minētie LESD noteikumi nebūtu jāpiemēro tiem maksājumiem, ko dalībvalstis veic, ievērojot šo regulu, un kuri ietilpst LESD 42. panta darbības jomā.

| (9) | Finansējuma veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt darbībām noteiktās prioritātes un nodrošināt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(9)

Finansējuma veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt darbībām noteiktās prioritātes un nodrošināt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver fiksētas summas, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (10) | DFS 2021.–2027. gadam paredz, ka no Savienības budžeta jāturpina atbalstīt zivsaimniecības un jūrlietu politika. EJZAF budžetam vajadzētu būt 6 108 000 000 EUR faktiskajās cenās. EJZAF resursi būtu jāsadala starp dalītu pārvaldību un tiešu un netiešu pārvaldību. 5 311 000 000 EUR būtu jāpiešķir atbalstam dalītā pārvaldībā un 797 000 000 EUR – atbalstam tiešā un netiešā pārvaldībā. Lai nodrošinātu stabilitāti, jo īpaši attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu, valstu piešķīrumi dalītajā pārvaldībā 2021.–2027. gada plānošanas periodam būtu jānosaka, pamatojoties uz sadalījumu 2014.–2020. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (8) (“EJZF”). Konkrētas summas būtu jārezervē tālākajiem reģioniem, kontrolei un noteikumu izpildei, kā arī datu vākšanai un apstrādei, ko veic zvejniecības pārvaldības un zinātniskiem mērķiem, savukārt summas, kas paredzētas konkrētām investīcijām zvejas kuģos un zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai un pagaidu pārtraukšanai, būtu jāierobežo. |
| --- | --- |

(10)

DFS 2021.–2027. gadam paredz, ka no Savienības budžeta jāturpina atbalstīt zivsaimniecības un jūrlietu politika. EJZAF budžetam vajadzētu būt 6 108 000 000 EUR faktiskajās cenās. EJZAF resursi būtu jāsadala starp dalītu pārvaldību un tiešu un netiešu pārvaldību. 5 311 000 000 EUR būtu jāpiešķir atbalstam dalītā pārvaldībā un 797 000 000 EUR – atbalstam tiešā un netiešā pārvaldībā. Lai nodrošinātu stabilitāti, jo īpaši attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu, valstu piešķīrumi dalītajā pārvaldībā 2021.–2027. gada plānošanas periodam būtu jānosaka, pamatojoties uz sadalījumu 2014.–2020. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (8) (“EJZF”). Konkrētas summas būtu jārezervē tālākajiem reģioniem, kontrolei un noteikumu izpildei, kā arī datu vākšanai un apstrādei, ko veic zvejniecības pārvaldības un zinātniskiem mērķiem, savukārt summas, kas paredzētas konkrētām investīcijām zvejas kuģos un zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai un pagaidu pārtraukšanai, būtu jāierobežo.

| (11) | Eiropas jūrlietu nozare ietver vairāk nekā 5 miljonus darbvietu, kas rada gandrīz 750 000 000 000 EUR apgrozījuma un 218 000 000 000 EUR bruto pievienotās vērtības gadā, un var radīt daudz vairāk darbvietu. Globālās okeānu ekonomikas izlaides vērtība patlaban tiek lēsta 1 300 000 000 000 EUR apmērā, un līdz 2030. gadam tā varētu vairāk nekā divkāršoties. Nepieciešamība sasniegt CO2 emisiju mērķrādītājus, palielināt resursu efektivitāti un samazināt zilās ekonomikas vidisko pēdu ir bijis nozīmīgs inovācijas virzītājspēks citās nozarēs, piemēram, kuģu aprīkojuma, kuģubūves, okeānu novērošanas, bagarēšanas, piekrastes aizsardzības un jūras būvniecības nozarē. Investīcijas jūrlietu ekonomikā sniedz Savienības struktūrfondi, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un EJZAF. Lai nodrošinātu jūrlietu nozares izaugsmes potenciālu, varētu izmantot jaunus investīciju instrumentus, piemēram, programmu InvestEU. |
| --- | --- |

(11)

Eiropas jūrlietu nozare ietver vairāk nekā 5 miljonus darbvietu, kas rada gandrīz 750 000 000 000 EUR apgrozījuma un 218 000 000 000 EUR bruto pievienotās vērtības gadā, un var radīt daudz vairāk darbvietu. Globālās okeānu ekonomikas izlaides vērtība patlaban tiek lēsta 1 300 000 000 000 EUR apmērā, un līdz 2030. gadam tā varētu vairāk nekā divkāršoties. Nepieciešamība sasniegt CO2 emisiju mērķrādītājus, palielināt resursu efektivitāti un samazināt zilās ekonomikas vidisko pēdu ir bijis nozīmīgs inovācijas virzītājspēks citās nozarēs, piemēram, kuģu aprīkojuma, kuģubūves, okeānu novērošanas, bagarēšanas, piekrastes aizsardzības un jūras būvniecības nozarē. Investīcijas jūrlietu ekonomikā sniedz Savienības struktūrfondi, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) un EJZAF. Lai nodrošinātu jūrlietu nozares izaugsmes potenciālu, varētu izmantot jaunus investīciju instrumentus, piemēram, programmu InvestEU.

| (12) | EJZAF būtu jābalstās uz četrām prioritātēm: veicināt ilgtspējīgu zvejniecību un ūdens bioloģisko resursu atjaunošanu un saglabāšanu; veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības un zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, tādējādi veicinot pārtikas nodrošinājumu Savienībā; attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību; stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus. Minētās prioritātes būtu jāīsteno dalītā, tiešā un netiešā pārvaldībā. |
| --- | --- |

(12)

EJZAF būtu jābalstās uz četrām prioritātēm: veicināt ilgtspējīgu zvejniecību un ūdens bioloģisko resursu atjaunošanu un saglabāšanu; veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības un zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, tādējādi veicinot pārtikas nodrošinājumu Savienībā; attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību; stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus. Minētās prioritātes būtu jāīsteno dalītā, tiešā un netiešā pārvaldībā.

| (13) | EJZAF pamatuzbūvei vajadzētu būt vienkāršai, bez pārāk preskriptīviem iepriekš noteiktiem Savienības līmeņa pasākumiem un detalizētiem attiecināmības noteikumiem. Tā vietā būtu jāapraksta katras prioritātes plašie konkrētie mērķi. Tādējādi dalībvalstīm būtu jāizstrādā savas programmas, norādot tajās visatbilstošākos līdzekļus minēto mērķu sasniegšanai. Dažādus pasākumus, ko dalībvalstis norādījušas minētajās programmās, varētu atbalstīt saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti šajā regulā un Regulā (ES) 2021/... (+), ja minētie pasākumi atbilst šajā regulā norādītajiem konkrētajiem mērķiem. Lai izvairītos no negatīvas ietekmes zvejniecības saglabāšanas jomā, ir jānosaka saraksts ar neattiecināmajām darbībām. Turklāt attiecībā uz flotei paredzētām investīcijām un kompensācijām būtu jāizvirza stingri nosacījumi par to atbilstību KZP noteiktajiem saglabāšanas mērķiem. |
| --- | --- |

(13)

EJZAF pamatuzbūvei vajadzētu būt vienkāršai, bez pārāk preskriptīviem iepriekš noteiktiem Savienības līmeņa pasākumiem un detalizētiem attiecināmības noteikumiem. Tā vietā būtu jāapraksta katras prioritātes plašie konkrētie mērķi. Tādējādi dalībvalstīm būtu jāizstrādā savas programmas, norādot tajās visatbilstošākos līdzekļus minēto mērķu sasniegšanai. Dažādus pasākumus, ko dalībvalstis norādījušas minētajās programmās, varētu atbalstīt saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti šajā regulā un Regulā (ES) 2021/... (+), ja minētie pasākumi atbilst šajā regulā norādītajiem konkrētajiem mērķiem. Lai izvairītos no negatīvas ietekmes zvejniecības saglabāšanas jomā, ir jānosaka saraksts ar neattiecināmajām darbībām. Turklāt attiecībā uz flotei paredzētām investīcijām un kompensācijām būtu jāizvirza stingri nosacījumi par to atbilstību KZP noteiktajiem saglabāšanas mērķiem.

| (14) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam (“Programma 2030. gadam”) okeānu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana ir noteikta par vienu no 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), proti, 14. IAM (“Saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus ilgtspējīgai attīstībai”). Savienība ir pilnībā apņēmusies īstenot minēto mērķi. Šajā sakarā Savienība ir apņēmusies veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku, kas ir saskanīga ar jūras telpisko plānošanu, bioloģisko resursu saglabāšanu un laba vides stāvokļa sasniegšanu, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/56/EK (9), kā arī aizliegt noteiktus zvejniecības subsīdiju veidus, kas veicina pārmērīgu zvejas kapacitāti un pārzveju, likvidēt subsīdijas, kas sekmē nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, un atturēties no jaunu šādu subsīdiju ieviešanas. Minētais rezultāts būtu jāpanāk, risinot sarunas par zvejniecības subsīdijām Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). Turklāt sarunās PTO, kas norisinājās 2002. gada Pasaules samitā par ilgtspējīgu attīstību un 2012. gada Ilgtspējīgai attīstībai veltītā Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē (“Rio+20”), Savienība apņēmās atcelt subsīdijas, kas veicina pārmērīgu zvejas kapacitāti un pārzveju. |
| --- | --- |

(14)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam (“Programma 2030. gadam”) okeānu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana ir noteikta par vienu no 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), proti, 14. IAM (“Saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus ilgtspējīgai attīstībai”). Savienība ir pilnībā apņēmusies īstenot minēto mērķi. Šajā sakarā Savienība ir apņēmusies veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku, kas ir saskanīga ar jūras telpisko plānošanu, bioloģisko resursu saglabāšanu un laba vides stāvokļa sasniegšanu, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/56/EK (9), kā arī aizliegt noteiktus zvejniecības subsīdiju veidus, kas veicina pārmērīgu zvejas kapacitāti un pārzveju, likvidēt subsīdijas, kas sekmē nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, un atturēties no jaunu šādu subsīdiju ieviešanas. Minētais rezultāts būtu jāpanāk, risinot sarunas par zvejniecības subsīdijām Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). Turklāt sarunās PTO, kas norisinājās 2002. gada Pasaules samitā par ilgtspējīgu attīstību un 2012. gada Ilgtspējīgai attīstībai veltītā Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē (“Rio+20”), Savienība apņēmās atcelt subsīdijas, kas veicina pārmērīgu zvejas kapacitāti un pārzveju.

| (15) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanos sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem DFS 2021.–2027. gadam izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un tām būtu jāpalīdz sasniegt mērķi, proti, 2024. gadā bioloģiskajai daudzveidībai atvēlēt 7,5 % no DFS 2021.–2027. gadam un 2026. un 2027. gadā bioloģiskajai daudzveidībai atvēlēt 10 % no DFS 2021.–2027. gadam, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanos sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem DFS 2021.–2027. gadam izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un tām būtu jāpalīdz sasniegt mērķi, proti, 2024. gadā bioloģiskajai daudzveidībai atvēlēt 7,5 % no DFS 2021.–2027. gadam un 2026. un 2027. gadā bioloģiskajai daudzveidībai atvēlēt 10 % no DFS 2021.–2027. gadam, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos.

| (16) | Atbalstam no EJZAF būtu jāpalīdz sasniegt Savienības mērķus, kas saistīti ar vidi un klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Minētais ieguldījums būtu jāuzrauga, piemērojot Savienības vides un klimata marķierus, un par to būtu regulāri jāziņo saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (+). |
| --- | --- |

(16)

Atbalstam no EJZAF būtu jāpalīdz sasniegt Savienības mērķus, kas saistīti ar vidi un klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Minētais ieguldījums būtu jāuzrauga, piemērojot Savienības vides un klimata marķierus, un par to būtu regulāri jāziņo saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (+).

| (17) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (10) 42. pantu Savienības finansiālā palīdzība no EJZAF būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek ievēroti KZP noteikumi. Pieteikumiem no operatoriem, kuri izdarījuši nopietnus KZP noteikumu pārkāpumus, nevajadzētu būt pieņemamiem. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (10) 42. pantu Savienības finansiālā palīdzība no EJZAF būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek ievēroti KZP noteikumi. Pieteikumiem no operatoriem, kuri izdarījuši nopietnus KZP noteikumu pārkāpumus, nevajadzētu būt pieņemamiem.

| (18) | Lai izpildītu KZP īpašos nosacījumus, kas minēti Regulā (ES) Nr. 1380/2013, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, būtu jāparedz noteikumi papildus noteikumiem par pārtraukšanu, apturēšanu un finanšu korekcijām, kas izklāstīti Regulā (ES) 2021/... (+). Ja dalībvalsts nav izpildījusi KZP paredzētos pienākumus vai Komisijai ir pierādījumi, kas liek domāt par šādu neizpildi, Komisijai vajadzētu būt iespējai piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumu termiņus. Papildus maksājuma termiņa pārtraukšanas iespējai un lai izvairītos no acīmredzama riska, ka tiek segti neattiecināmi izdevumi, Komisijai vajadzētu būt iespējai apturēt maksājumus un piemērot finanšu korekcijas gadījumos, kad dalībvalsts ir pieļāvusi KZP noteikumu nopietnu neievērošanu. |
| --- | --- |

(18)

Lai izpildītu KZP īpašos nosacījumus, kas minēti Regulā (ES) Nr. 1380/2013, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu, būtu jāparedz noteikumi papildus noteikumiem par pārtraukšanu, apturēšanu un finanšu korekcijām, kas izklāstīti Regulā (ES) 2021/... (+). Ja dalībvalsts nav izpildījusi KZP paredzētos pienākumus vai Komisijai ir pierādījumi, kas liek domāt par šādu neizpildi, Komisijai vajadzētu būt iespējai piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumu termiņus. Papildus maksājuma termiņa pārtraukšanas iespējai un lai izvairītos no acīmredzama riska, ka tiek segti neattiecināmi izdevumi, Komisijai vajadzētu būt iespējai apturēt maksājumus un piemērot finanšu korekcijas gadījumos, kad dalībvalsts ir pieļāvusi KZP noteikumu nopietnu neievērošanu.

| (19) | Dažu pēdējo gadu laikā ir īstenoti pasākumi ar mērķi panākt zivju krājumu atjaunošanu līdz veselīgam apjomam, Savienības zivsaimniecības nozares rentabilitātes palielināšanu un jūras ekosistēmu saglabāšanu. Tomēr joprojām ir būtiskas problēmas, kas jārisina, lai pilnībā sasniegtu KZP sociālekonomiskos un vides mērķus, jo īpaši – mērķi atjaunot un uzturēt zvejoto sugu populācijas virs līmeņiem, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY), izskaust nevēlamu nozveju un izveidot zivju krājumu atjaunošanas apgabalus. Lai sasniegtu minētos mērķus, ir vajadzīgs turpmāks atbalsts pēc 2020. gada, jo īpaši jūras baseinos, kuros attīstība ir bijusi lēnāka. |
| --- | --- |

(19)

Dažu pēdējo gadu laikā ir īstenoti pasākumi ar mērķi panākt zivju krājumu atjaunošanu līdz veselīgam apjomam, Savienības zivsaimniecības nozares rentabilitātes palielināšanu un jūras ekosistēmu saglabāšanu. Tomēr joprojām ir būtiskas problēmas, kas jārisina, lai pilnībā sasniegtu KZP sociālekonomiskos un vides mērķus, jo īpaši – mērķi atjaunot un uzturēt zvejoto sugu populācijas virs līmeņiem, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY), izskaust nevēlamu nozveju un izveidot zivju krājumu atjaunošanas apgabalus. Lai sasniegtu minētos mērķus, ir vajadzīgs turpmāks atbalsts pēc 2020. gada, jo īpaši jūras baseinos, kuros attīstība ir bijusi lēnāka.

| (20) | EJZAF būtu jāpalīdz sasniegt KZP mērķus vides, ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā, jo īpaši tādus mērķus, kā atjaunot un uzturēt zvejoto sugu populācijas virs līmeņiem, kas var nodrošināt MSY, izvairīties no nevēlamas nozvejas un pēc iespējas samazināt to un līdz minimumam samazināt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras ekosistēmu. Šādam atbalstam būtu jānodrošina, ka zvejas darbības ir ekoloģiski ilgtspējīgas ilgtermiņā un tiek pārvaldītas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā izklāstītajiem mērķiem, lai gūtu ekonomiskus, sociālus un nodarbinātības ieguvumus, veicinātu veselīgas pārtikas krājumu pieejamību un palīdzētu sasniegt pienācīgu dzīves līmeni tiem, kuri ir atkarīgi no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejniecības un sociālekonomiskos aspektus. Minētajam atbalstam būtu jāiekļauj inovācijas un investīcijas mazietekmējošā, selektīvā, klimatnoturīgā un mazoglekļa zvejas praksē un paņēmienos. |
| --- | --- |

(20)

EJZAF būtu jāpalīdz sasniegt KZP mērķus vides, ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā, jo īpaši tādus mērķus, kā atjaunot un uzturēt zvejoto sugu populācijas virs līmeņiem, kas var nodrošināt MSY, izvairīties no nevēlamas nozvejas un pēc iespējas samazināt to un līdz minimumam samazināt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras ekosistēmu. Šādam atbalstam būtu jānodrošina, ka zvejas darbības ir ekoloģiski ilgtspējīgas ilgtermiņā un tiek pārvaldītas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā izklāstītajiem mērķiem, lai gūtu ekonomiskus, sociālus un nodarbinātības ieguvumus, veicinātu veselīgas pārtikas krājumu pieejamību un palīdzētu sasniegt pienācīgu dzīves līmeni tiem, kuri ir atkarīgi no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejniecības un sociālekonomiskos aspektus. Minētajam atbalstam būtu jāiekļauj inovācijas un investīcijas mazietekmējošā, selektīvā, klimatnoturīgā un mazoglekļa zvejas praksē un paņēmienos.

| (21) | Savienībā zivsaimniecība ir būtiska daudzu piekrastes kopienu iztikai un kultūras mantojumam, sevišķi vietās, kur liela nozīme ir mazapjoma piekrastes zvejai. Vidējais vecums daudzās zvejnieku kopienās pārsniedz 50 gadus, un paaudžu atjaunošanās un darbību dažādošana joprojām ir problemātiska. Jo īpaši, jauniem zvejniekiem ir finansiāli sarežģīti sākt un attīstīt jaunas saimnieciskās darbības zivsaimniecības nozarē, un tas ir elements, kas būtu jāņem vērā, piešķirot un mērķtiecīgi sadalot EJZAF paredzētos līdzekļus. Šāda attīstība ir būtiska Savienības zivsaimniecības nozares konkurētspējai. Tādēļ būtu jādara pieejams atbalsts jauniem zvejniekiem, kuri sāk zvejas darbības, nolūkā atvieglot viņu darījumdarbības sākšanu. Lai nodrošinātu saskaņā ar EJZAF atbalstīto jauno saimniecisko darbību dzīvotspēju, atbalsts būtu jāsniedz ar nosacījumu, ka tiek iegūtas pienācīgas prasmes vai kvalifikācijas. Ja darījumdarbības sākšanas atbalstu piešķir zvejas kuģa iegādei, atbalstam būtu jāveicina tikai pirmā zvejas kuģa vai tā akciju kontrolpaketes iegāde. |
| --- | --- |

(21)

Savienībā zivsaimniecība ir būtiska daudzu piekrastes kopienu iztikai un kultūras mantojumam, sevišķi vietās, kur liela nozīme ir mazapjoma piekrastes zvejai. Vidējais vecums daudzās zvejnieku kopienās pārsniedz 50 gadus, un paaudžu atjaunošanās un darbību dažādošana joprojām ir problemātiska. Jo īpaši, jauniem zvejniekiem ir finansiāli sarežģīti sākt un attīstīt jaunas saimnieciskās darbības zivsaimniecības nozarē, un tas ir elements, kas būtu jāņem vērā, piešķirot un mērķtiecīgi sadalot EJZAF paredzētos līdzekļus. Šāda attīstība ir būtiska Savienības zivsaimniecības nozares konkurētspējai. Tādēļ būtu jādara pieejams atbalsts jauniem zvejniekiem, kuri sāk zvejas darbības, nolūkā atvieglot viņu darījumdarbības sākšanu. Lai nodrošinātu saskaņā ar EJZAF atbalstīto jauno saimniecisko darbību dzīvotspēju, atbalsts būtu jāsniedz ar nosacījumu, ka tiek iegūtas pienācīgas prasmes vai kvalifikācijas. Ja darījumdarbības sākšanas atbalstu piešķir zvejas kuģa iegādei, atbalstam būtu jāveicina tikai pirmā zvejas kuģa vai tā akciju kontrolpaketes iegāde.

| (22) | Viens no galvenajiem KZP uzdevumiem ir nepieļaut nevēlamu nozveju. Šajā sakarībā juridiskais pienākums izkraut visas nozvejas ir radījis nozīmīgas un būtiskas izmaiņas zvejas praksē šajā nozarē, dažkārt radot ievērojamas finansiālas izmaksas. Tāpēc EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt inovāciju un investīcijas, kas palīdz pilnībā īstenot nozvejas izkraušanas pienākumu, kā arī izstrādāt un īstenot saglabāšanas pasākumus, kas veicina selektivitāti. Investīcijām selektīvajos zvejas rīkos, ostu infrastruktūru uzlabošanā un nevēlamas nozvejas tirdzniecībā vajadzētu būt iespējai piešķirt atbalsta intensitātes likmi, kas ir augstāka par to, ko piemēro citām darbībām. Turklāt vajadzētu būt iespējai piešķirt maksimālu atbalsta intensitātes likmi 100 % apmērā tādu pārredzamu sistēmu projektēšanai, izstrādei, uzraudzībai, izvērtēšanai un pārvaldībai, kas paredzētas zvejas iespēju apmaiņai starp dalībvalstīm (“kvotu apmaiņa”), lai mazinātu nozvejas izkraušanas pienākuma izraisīto tā dēvēto kritisko sugu piezvejas ietekmi. |
| --- | --- |

(22)

Viens no galvenajiem KZP uzdevumiem ir nepieļaut nevēlamu nozveju. Šajā sakarībā juridiskais pienākums izkraut visas nozvejas ir radījis nozīmīgas un būtiskas izmaiņas zvejas praksē šajā nozarē, dažkārt radot ievērojamas finansiālas izmaksas. Tāpēc EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt inovāciju un investīcijas, kas palīdz pilnībā īstenot nozvejas izkraušanas pienākumu, kā arī izstrādāt un īstenot saglabāšanas pasākumus, kas veicina selektivitāti. Investīcijām selektīvajos zvejas rīkos, ostu infrastruktūru uzlabošanā un nevēlamas nozvejas tirdzniecībā vajadzētu būt iespējai piešķirt atbalsta intensitātes likmi, kas ir augstāka par to, ko piemēro citām darbībām. Turklāt vajadzētu būt iespējai piešķirt maksimālu atbalsta intensitātes likmi 100 % apmērā tādu pārredzamu sistēmu projektēšanai, izstrādei, uzraudzībai, izvērtēšanai un pārvaldībai, kas paredzētas zvejas iespēju apmaiņai starp dalībvalstīm (“kvotu apmaiņa”), lai mazinātu nozvejas izkraušanas pienākuma izraisīto tā dēvēto kritisko sugu piezvejas ietekmi.

| (23) | EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt inovāciju un investīcijas uz Savienības zvejas kuģiem. Minētajam atbalstam būtu jāietver darbības, kuru mērķis ir uzlabot veselību, drošību un darba apstākļus, energoefektivitāti un nozvejas kvalitāti. Tajā nebūtu jāiekļauj aprīkojuma iegāde, kas palielina zvejas kuģa spēju noteikt zivju atrašanās vietu. Šādam atbalstam arī nebūtu jāpalielina kāda atsevišķa kuģa zvejas kapacitāte, izņemot gadījumus, kad tas tieši izriet no zvejas kuģa bruto tilpības palielināšanas, kas nepieciešams drošības, darba apstākļu vai energoefektivitātes uzlabošanai. Lai neradītu zvejas kapacitātes palielināšanos flotes līmenī, minētajos gadījumos atsevišķu kuģu zvejas kapacitātes palielinājums būtu jākompensē, iepriekš veicot zvejas kapacitātes samazinājumu, par ko nepiešķir publisku atbalstu, vismaz tādā pašā apjomā no tā paša flotes segmenta vai no flotes segmenta, kurā zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar pieejamajām zvejas iespējām. Turklāt atbalsts nebūtu jāpiešķir tikai tādēļ, lai tiktu izpildītas prasības, kas ir obligātas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, izņemot prasības, ko dalībvalsts noteikusi, lai īstenotu Padomes Direktīvā (ES) 2017/159 (11) paredzētos fakultatīvos noteikumus, un attiecībā uz konkrēta aprīkojuma iegādi, uzstādīšanu un pārvaldību kontroles nolūkos. Saskaņā ar regulas pamatuzbūvi, kurā nav preskriptīvu pasākumu, dalībvalstīm pašām būtu jānosaka precīzie attiecināmības noteikumi attiecībā uz minētajām investīcijām. Attiecībā uz veselību, drošību un darba apstākļiem uz zvejas kuģiem būtu jāatļauj augstāka atbalsta intensitātes likme nekā tā, ko piemēro citām darbībām. |
| --- | --- |

(23)

EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt inovāciju un investīcijas uz Savienības zvejas kuģiem. Minētajam atbalstam būtu jāietver darbības, kuru mērķis ir uzlabot veselību, drošību un darba apstākļus, energoefektivitāti un nozvejas kvalitāti. Tajā nebūtu jāiekļauj aprīkojuma iegāde, kas palielina zvejas kuģa spēju noteikt zivju atrašanās vietu. Šādam atbalstam arī nebūtu jāpalielina kāda atsevišķa kuģa zvejas kapacitāte, izņemot gadījumus, kad tas tieši izriet no zvejas kuģa bruto tilpības palielināšanas, kas nepieciešams drošības, darba apstākļu vai energoefektivitātes uzlabošanai. Lai neradītu zvejas kapacitātes palielināšanos flotes līmenī, minētajos gadījumos atsevišķu kuģu zvejas kapacitātes palielinājums būtu jākompensē, iepriekš veicot zvejas kapacitātes samazinājumu, par ko nepiešķir publisku atbalstu, vismaz tādā pašā apjomā no tā paša flotes segmenta vai no flotes segmenta, kurā zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar pieejamajām zvejas iespējām. Turklāt atbalsts nebūtu jāpiešķir tikai tādēļ, lai tiktu izpildītas prasības, kas ir obligātas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, izņemot prasības, ko dalībvalsts noteikusi, lai īstenotu Padomes Direktīvā (ES) 2017/159 (11) paredzētos fakultatīvos noteikumus, un attiecībā uz konkrēta aprīkojuma iegādi, uzstādīšanu un pārvaldību kontroles nolūkos. Saskaņā ar regulas pamatuzbūvi, kurā nav preskriptīvu pasākumu, dalībvalstīm pašām būtu jānosaka precīzie attiecināmības noteikumi attiecībā uz minētajām investīcijām. Attiecībā uz veselību, drošību un darba apstākļiem uz zvejas kuģiem būtu jāatļauj augstāka atbalsta intensitātes likme nekā tā, ko piemēro citām darbībām.

| (24) | Ir jāparedz konkrēti attiecināmības noteikumi dažām citām EJZAF atbalstītām investīcijām zvejas flotē, lai izvairītos no tā, ka šīs investīcijas veicina pārmērīgu zvejas kapacitāti vai pārzveju. Jo īpaši, atbalstam, ko piešķir lietota kuģa pirmreizējai iegādei, ko veic jauns zvejnieks, un zvejas kuģa dzinēja nomaiņai vai modernizācijai, arī būtu jāpiemēro nosacījumi, tostarp nosacījumi, ka kuģis pieder pie flotes segmenta, kurš ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam, un ka jaunajam vai modernizētajam dzinējam nav lielākas jaudas kilovatos (kW) kā nomainītajam dzinējam. |
| --- | --- |

(24)

Ir jāparedz konkrēti attiecināmības noteikumi dažām citām EJZAF atbalstītām investīcijām zvejas flotē, lai izvairītos no tā, ka šīs investīcijas veicina pārmērīgu zvejas kapacitāti vai pārzveju. Jo īpaši, atbalstam, ko piešķir lietota kuģa pirmreizējai iegādei, ko veic jauns zvejnieks, un zvejas kuģa dzinēja nomaiņai vai modernizācijai, arī būtu jāpiemēro nosacījumi, tostarp nosacījumi, ka kuģis pieder pie flotes segmenta, kurš ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam, un ka jaunajam vai modernizētajam dzinējam nav lielākas jaudas kilovatos (kW) kā nomainītajam dzinējam.

| (25) | Zvejniecības, akvakultūras un jūrlietu nozaru konkurētspējā un ekonomikas sniegumā ļoti svarīgas ir investīcijas cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt konsultāciju pakalpojumus, zinātnieku un zvejnieku sadarbību, profesionālo apmācību, mūžizglītību, kā arī sociālā dialoga veicināšanu un zināšanu izplatīšanu. |
| --- | --- |

(25)

Zvejniecības, akvakultūras un jūrlietu nozaru konkurētspējā un ekonomikas sniegumā ļoti svarīgas ir investīcijas cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt konsultāciju pakalpojumus, zinātnieku un zvejnieku sadarbību, profesionālo apmācību, mūžizglītību, kā arī sociālā dialoga veicināšanu un zināšanu izplatīšanu.

| (26) | Zivsaimniecības kontrolei ir būtiska nozīme KZP īstenošanā. Tāpēc EJZAF dalītās pārvaldības ietvaros būtu jāatbalsta Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmas izstrāde un īstenošana, kā izklāstīts Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (12). Daži pienākumi, kas noteikti minētajā regulā, proti, obligāta kuģošanas līdzekļu lokalizācija un elektroniskās ziņošanas sistēmas, obligātas attālās elektroniskās novērošanas sistēmas, kā arī dzinēja jaudas obligāta nepārtraukta mērīšana un reģistrēšana, pamato īpašu EJZAF atbalstu. Turklāt dalībvalstu investīcijas kontroles līdzekļos varētu tikt izmantotas arī jūras uzraudzībai un sadarbībai krasta apsardzes funkciju izpildē. |
| --- | --- |

(26)

Zivsaimniecības kontrolei ir būtiska nozīme KZP īstenošanā. Tāpēc EJZAF dalītās pārvaldības ietvaros būtu jāatbalsta Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmas izstrāde un īstenošana, kā izklāstīts Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009 (12). Daži pienākumi, kas noteikti minētajā regulā, proti, obligāta kuģošanas līdzekļu lokalizācija un elektroniskās ziņošanas sistēmas, obligātas attālās elektroniskās novērošanas sistēmas, kā arī dzinēja jaudas obligāta nepārtraukta mērīšana un reģistrēšana, pamato īpašu EJZAF atbalstu. Turklāt dalībvalstu investīcijas kontroles līdzekļos varētu tikt izmantotas arī jūras uzraudzībai un sadarbībai krasta apsardzes funkciju izpildē.

| (27) | KZP panākumi ir atkarīgi no tā, vai ir pieejami zinātniskie ieteikumi par zvejniecības pārvaldību, un tādējādi arī no zvejniecības datu pieejamības. Ņemot vērā ar uzticamu un pilnīgu datu ieguvi saistītās problēmas un izmaksas, ir jāatbalsta dalībvalstu darbības, ko tās veic, lai vāktu un apstrādātu datus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1004 (13) un sniegtu ieguldījumu labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos. Minētajam atbalstam būtu jādod iespēja veidot sinerģijas ar citu veidu jūras datu vākšanu un apstrādi. |
| --- | --- |

(27)

KZP panākumi ir atkarīgi no tā, vai ir pieejami zinātniskie ieteikumi par zvejniecības pārvaldību, un tādējādi arī no zvejniecības datu pieejamības. Ņemot vērā ar uzticamu un pilnīgu datu ieguvi saistītās problēmas un izmaksas, ir jāatbalsta dalībvalstu darbības, ko tās veic, lai vāktu un apstrādātu datus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1004 (13) un sniegtu ieguldījumu labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos. Minētajam atbalstam būtu jādod iespēja veidot sinerģijas ar citu veidu jūras datu vākšanu un apstrādi.

| (28) | EJZAF būtu jāatbalsta efektīva, uz zināšanām balstīta KZP īstenošana un pārvaldība tiešās un netiešās pārvaldības ietvaros, sniedzot zinātniskus ieteikumus, veicot reģionālu sadarbību saglabāšanas pasākumu jomā, izstrādājot un īstenojot Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmu, izmantojot konsultatīvo padomju darbību un brīvprātīgas iemaksas starptautiskajās organizācijās. |
| --- | --- |

(28)

EJZAF būtu jāatbalsta efektīva, uz zināšanām balstīta KZP īstenošana un pārvaldība tiešās un netiešās pārvaldības ietvaros, sniedzot zinātniskus ieteikumus, veicot reģionālu sadarbību saglabāšanas pasākumu jomā, izstrādājot un īstenojot Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmu, izmantojot konsultatīvo padomju darbību un brīvprātīgas iemaksas starptautiskajās organizācijās.

| (29) | Lai stiprinātu ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgas zvejas darbības, EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas un zvejas flotu pārvaldības darbības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. un 23. pantu un II pielikumu, kā arī dalībvalstu centienus optimizēt to pieejamās zvejas kapacitātes sadalījumu, ņemot vērā savas flotes vajadzības, un nepalielinot savu kopējo zvejas kapacitāti. |
| --- | --- |

(29)

Lai stiprinātu ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgas zvejas darbības, EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas un zvejas flotu pārvaldības darbības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. un 23. pantu un II pielikumu, kā arī dalībvalstu centienus optimizēt to pieejamās zvejas kapacitātes sadalījumu, ņemot vērā savas flotes vajadzības, un nepalielinot savu kopējo zvejas kapacitāti.

| (30) | Ņemot vērā problēmas, kas saistītas ar KZP saglabāšanas mērķu sasniegšanu, dažreiz joprojām ir vajadzīgs atbalsts flotes pielāgošanai attiecībā uz atsevišķiem flotes segmentiem un jūras baseiniem. Šāds atbalsts būtu stingri jāvirza uz labāku flotes pārvaldību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un uz mērķi panākt līdzsvaru starp zvejas kapacitāti un pieejamajām zvejas iespējām. Tāpēc EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu flotes segmentos, kur zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar pieejamām zvejas iespējām. Šādam atbalstam vajadzētu kalpot par rīcības plānu instrumentu, ar ko pielāgot flotes segmentus, kuros konstatēta pārmērīga strukturālā kapacitāte, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā, un tas būtu jāīsteno vai nu ar zvejas kuģa sadalīšanu, vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un pielāgošanu citu darbību veikšanai. Ja pielāgošanas rezultātā palielinātos noslodze, ko jūras ekosistēmai rada atpūtas zveja, atbalsts būtu jāpiešķir tikai tad, ja tas atbilst KZP un attiecīgo daudzgadu plānu mērķiem. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā problēmas, kas saistītas ar KZP saglabāšanas mērķu sasniegšanu, dažreiz joprojām ir vajadzīgs atbalsts flotes pielāgošanai attiecībā uz atsevišķiem flotes segmentiem un jūras baseiniem. Šāds atbalsts būtu stingri jāvirza uz labāku flotes pārvaldību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un uz mērķi panākt līdzsvaru starp zvejas kapacitāti un pieejamajām zvejas iespējām. Tāpēc EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu flotes segmentos, kur zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar pieejamām zvejas iespējām. Šādam atbalstam vajadzētu kalpot par rīcības plānu instrumentu, ar ko pielāgot flotes segmentus, kuros konstatēta pārmērīga strukturālā kapacitāte, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā, un tas būtu jāīsteno vai nu ar zvejas kuģa sadalīšanu, vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un pielāgošanu citu darbību veikšanai. Ja pielāgošanas rezultātā palielinātos noslodze, ko jūras ekosistēmai rada atpūtas zveja, atbalsts būtu jāpiešķir tikai tad, ja tas atbilst KZP un attiecīgo daudzgadu plānu mērķiem.

| (31) | Lai veicinātu KZP saglabāšanas mērķu sasniegšanu vai lai mazinātu dažus ārkārtas apstākļus, EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt kompensāciju par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu, ko izraisījusi konkrētu saglabāšanas pasākumu īstenošana, ārkārtas pasākumu īstenošana, ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma (IZPN) piemērošanas pārtraukšana force majeure dēļ, dabas katastrofa, vides incidents vai veselības krīze. Atbalsts saglabāšanas pasākumu izraisītas pagaidu pārtraukšanas gadījumā būtu jāpiešķir tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem, ir jāsamazina zvejas piepūle, lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā un 2. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētos mērķus. |
| --- | --- |

(31)

Lai veicinātu KZP saglabāšanas mērķu sasniegšanu vai lai mazinātu dažus ārkārtas apstākļus, EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt kompensāciju par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu, ko izraisījusi konkrētu saglabāšanas pasākumu īstenošana, ārkārtas pasākumu īstenošana, ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma (IZPN) piemērošanas pārtraukšana force majeure dēļ, dabas katastrofa, vides incidents vai veselības krīze. Atbalsts saglabāšanas pasākumu izraisītas pagaidu pārtraukšanas gadījumā būtu jāpiešķir tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem, ir jāsamazina zvejas piepūle, lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā un 2. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētos mērķus.

| (32) | Ņemot vērā to, ka zvejnieki ir pakļauti arvien lielākiem ekonomiskiem un vides riskiem, inter alia klimata pārmaiņu un cenu svārstīguma dēļ, EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt darbības, kas stiprina zvejniecības nozares noturību, tostarp izmantojot kopfondus, apdrošināšanas instrumentus vai citas kolektīvas shēmas, kas uzlabo nozares spēju pārvaldīt riskus un reaģēt uz nelabvēlīgiem notikumiem. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā to, ka zvejnieki ir pakļauti arvien lielākiem ekonomiskiem un vides riskiem, inter alia klimata pārmaiņu un cenu svārstīguma dēļ, EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt darbības, kas stiprina zvejniecības nozares noturību, tostarp izmantojot kopfondus, apdrošināšanas instrumentus vai citas kolektīvas shēmas, kas uzlabo nozares spēju pārvaldīt riskus un reaģēt uz nelabvēlīgiem notikumiem.

| (33) | Mazapjoma piekrastes zveju veic jūras un zvejai iekšējos ūdeņos paredzēti zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus, un zvejnieki, kuri zvejo no krasta, tostarp gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu vācēji. Minētajā nozarē darbojas gandrīz 75 % no visiem Savienībā reģistrētajiem zvejas kuģiem, un tas nodrošina gandrīz pusi no kopējās nodarbinātības zivsaimniecības nozarē. Mazapjoma piekrastes zvejas operatori ir īpaši atkarīgi no veselīgiem zivju krājumiem, kas ir to galvenais ienākumu avots. Lai veicinātu ilgtspējīgu zvejas praksi, EJZAF būtu uz minētajiem operatoriem jāattiecina preferenciāls režīms, piemērojot maksimālu 100 % atbalsta intensitātes likmi, izņemot darbības, kas saistītas ar zvejas kuģa pirmreizējo iegādi, dzinēja nomaiņu vai modernizāciju, un darbības, kas palielina zvejas kuģa bruto tilpību, lai uzlabotu drošību, darba apstākļus vai energoefektivitāti. Turklāt dalībvalstīm savā programmā būtu jāņem vērā mazapjoma piekrastes zvejas īpašās vajadzības un jāapraksta to darbību veidi, kas paredzētas mazapjoma piekrastes zvejas attīstībai. |
| --- | --- |

(33)

Mazapjoma piekrastes zveju veic jūras un zvejai iekšējos ūdeņos paredzēti zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus, un zvejnieki, kuri zvejo no krasta, tostarp gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu vācēji. Minētajā nozarē darbojas gandrīz 75 % no visiem Savienībā reģistrētajiem zvejas kuģiem, un tas nodrošina gandrīz pusi no kopējās nodarbinātības zivsaimniecības nozarē. Mazapjoma piekrastes zvejas operatori ir īpaši atkarīgi no veselīgiem zivju krājumiem, kas ir to galvenais ienākumu avots. Lai veicinātu ilgtspējīgu zvejas praksi, EJZAF būtu uz minētajiem operatoriem jāattiecina preferenciāls režīms, piemērojot maksimālu 100 % atbalsta intensitātes likmi, izņemot darbības, kas saistītas ar zvejas kuģa pirmreizējo iegādi, dzinēja nomaiņu vai modernizāciju, un darbības, kas palielina zvejas kuģa bruto tilpību, lai uzlabotu drošību, darba apstākļus vai energoefektivitāti. Turklāt dalībvalstīm savā programmā būtu jāņem vērā mazapjoma piekrastes zvejas īpašās vajadzības un jāapraksta to darbību veidi, kas paredzētas mazapjoma piekrastes zvejas attīstībai.

| (34) | EJZAF līdzfinansējuma maksimālajai likmei katram konkrētajam mērķim vajadzētu būt 70 % no attiecināmajiem publiskiem izdevumiem, izņemot kompensāciju par papildu izmaksām tālākajos reģionos, kur tai vajadzētu būt 100 %. |
| --- | --- |

(34)

EJZAF līdzfinansējuma maksimālajai likmei katram konkrētajam mērķim vajadzētu būt 70 % no attiecināmajiem publiskiem izdevumiem, izņemot kompensāciju par papildu izmaksām tālākajos reģionos, kur tai vajadzētu būt 100 %.

| (35) | Maksimālajai atbalsta intensitātes likmei vajadzētu būt 50 % no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, ar iespēju atsevišķos gadījumos noteikt atkāpes likmes. |
| --- | --- |

(35)

Maksimālajai atbalsta intensitātes likmei vajadzētu būt 50 % no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, ar iespēju atsevišķos gadījumos noteikt atkāpes likmes.

| (36) | Tālākie reģioni saskaras ar konkrētām problēmām, kas saistītas ar to attālumu, reljefu un klimatu, kā minēts LESD 349. pantā, un tiem ir arī īpaši resursi, ar ko attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Tāpēc saistībā ar katru tālāko reģionu attiecīgo dalībvalstu programmai būtu jāpievieno rīcības plāns ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru attīstībai, tostarp ilgtspējīgai zvejniecībai un akvakultūrai, un būtu jārezervē finanšu piešķīrums minēto rīcības plānu īstenošanas atbalstam. EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī kompensāciju par papildu izmaksām, kas operatoriem no tālākajiem reģioniem rodas minēto reģionu atrašanās vietas vai izolētības dēļ. Minētais atbalsts būtu jāierobežo kā procentuāla daļa no šāda kopējā finanšu piešķīruma. Turklāt tālākajos reģionos būtu jāpiemēro augstāka atbalsta intensitātes likme nekā tā, ko piemēro citām darbībām. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piešķirt papildu finansējumu minētā atbalsta īstenošanai. Par šādu finansējumu kā valsts atbalstu būtu jāpaziņo Komisijai, kas saskaņā ar šo regulu to var apstiprināt kā daļu no minētā atbalsta. |
| --- | --- |

(36)

Tālākie reģioni saskaras ar konkrētām problēmām, kas saistītas ar to attālumu, reljefu un klimatu, kā minēts LESD 349. pantā, un tiem ir arī īpaši resursi, ar ko attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Tāpēc saistībā ar katru tālāko reģionu attiecīgo dalībvalstu programmai būtu jāpievieno rīcības plāns ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru attīstībai, tostarp ilgtspējīgai zvejniecībai un akvakultūrai, un būtu jārezervē finanšu piešķīrums minēto rīcības plānu īstenošanas atbalstam. EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī kompensāciju par papildu izmaksām, kas operatoriem no tālākajiem reģioniem rodas minēto reģionu atrašanās vietas vai izolētības dēļ. Minētais atbalsts būtu jāierobežo kā procentuāla daļa no šāda kopējā finanšu piešķīruma. Turklāt tālākajos reģionos būtu jāpiemēro augstāka atbalsta intensitātes likme nekā tā, ko piemēro citām darbībām. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piešķirt papildu finansējumu minētā atbalsta īstenošanai. Par šādu finansējumu kā valsts atbalstu būtu jāpaziņo Komisijai, kas saskaņā ar šo regulu to var apstiprināt kā daļu no minētā atbalsta.

| (37) | EJZAF vajadzētu būt iespējai dalītās pārvaldības ietvaros atbalstīt ūdens bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzību un atjaunošanu, tostarp iekšējos ūdeņos. Minētajā nolūkā vajadzētu būt pieejamam EJZAF atbalstam, kas paredzēts kompensācijām inter alia zvejniekiem par pazaudētu zvejas rīku un jūras piedrazojuma, tostarp Sargasu aļģu, pasīvo savākšanu jūrā, un investīcijām ostās, lai nodrošinātu piemērotas pazaudēto zvejas rīku un jūras piedrazojuma pieņemšanas iekārtas. Atbalstam vajadzētu būt pieejamam arī darbībām, kuru mērķis ir jūras vidē sasniegt vai uzturēt labu vides stāvokli, kā norādīts Direktīvā 2008/56/EK, īstenot telpiskās aizsardzības pasākumus, kas noteikti atbilstīgi minētajai direktīvai, pārvaldīt, atjaunot un uzraudzīt Natura 2000 teritoriju saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK (14), īstenot sugu aizsardzību jo īpaši saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (15), kā arī sekmēt iekšējo ūdeņu atjaunošanu saskaņā ar pasākumu programmu, kas noteikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK (16). Saskaņā ar mērķi sasniegt vai saglabāt labu vides stāvokli jūras vidē EJZAF tiešās pārvaldības ietvaros vajadzētu atbalstīt tīru un veselīgu jūru veicināšanu un Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumā izstrādātās Eiropas stratēģijas attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā īstenošanu. |
| --- | --- |

(37)

EJZAF vajadzētu būt iespējai dalītās pārvaldības ietvaros atbalstīt ūdens bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzību un atjaunošanu, tostarp iekšējos ūdeņos. Minētajā nolūkā vajadzētu būt pieejamam EJZAF atbalstam, kas paredzēts kompensācijām inter alia zvejniekiem par pazaudētu zvejas rīku un jūras piedrazojuma, tostarp Sargasu aļģu, pasīvo savākšanu jūrā, un investīcijām ostās, lai nodrošinātu piemērotas pazaudēto zvejas rīku un jūras piedrazojuma pieņemšanas iekārtas. Atbalstam vajadzētu būt pieejamam arī darbībām, kuru mērķis ir jūras vidē sasniegt vai uzturēt labu vides stāvokli, kā norādīts Direktīvā 2008/56/EK, īstenot telpiskās aizsardzības pasākumus, kas noteikti atbilstīgi minētajai direktīvai, pārvaldīt, atjaunot un uzraudzīt Natura 2000 teritoriju saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK (14), īstenot sugu aizsardzību jo īpaši saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK (15), kā arī sekmēt iekšējo ūdeņu atjaunošanu saskaņā ar pasākumu programmu, kas noteikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/60/EK (16). Saskaņā ar mērķi sasniegt vai saglabāt labu vides stāvokli jūras vidē EJZAF tiešās pārvaldības ietvaros vajadzētu atbalstīt tīru un veselīgu jūru veicināšanu un Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumā izstrādātās Eiropas stratēģijas attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā īstenošanu.

| (38) | Zvejniecība un akvakultūra sniedz ieguldījumu pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā. Tomēr ir aplēsts, ka patlaban Savienība importē vairāk nekā 60 % no tās piegādātajiem zvejas produktiem, un tāpēc ir ļoti atkarīga no trešām valstīm. Svarīgs uzdevums ir veicināt Savienībā ražota, augstiem kvalitātes standartiem atbilstoša un par patērētājiem pieejamām cenām pārdota zivju proteīna patēriņu. |
| --- | --- |

(38)

Zvejniecība un akvakultūra sniedz ieguldījumu pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā. Tomēr ir aplēsts, ka patlaban Savienība importē vairāk nekā 60 % no tās piegādātajiem zvejas produktiem, un tāpēc ir ļoti atkarīga no trešām valstīm. Svarīgs uzdevums ir veicināt Savienībā ražota, augstiem kvalitātes standartiem atbilstoša un par patērētājiem pieejamām cenām pārdota zivju proteīna patēriņu.

| (39) | EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt akvakultūras, tostarp saldūdens akvakultūras, veicināšanu un ilgtspējīgu attīstību, lai audzētu ūdensdzīvniekus un augus, kas paredzēti pārtikas un citu izejvielu ražošanai. Dažās dalībvalstīs joprojām tiek piemērotas sarežģītas administratīvās procedūras, piemēram, apgrūtināta piekļuve teritorijai un apgrūtinošas licencēšanas procedūras, kas šajā nozarē rada grūtības uzlabot audzētu jūras produktu tēlu un konkurētspēju. EJZAF atbalstam vajadzētu būt saskanīgam ar valstu stratēģiskajiem daudzgadu plāniem akvakultūrai, kas izstrādāti, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Konkrētāk, atbilstīgam vajadzētu būt atbalstam vides ilgtspējai, produktīvām investīcijām, inovācijai, profesionālo prasmju apguvei, darba apstākļu uzlabošanai un kompensējošiem pasākumiem, kas nodrošina būtiskus zemes un dabas resursu pārvaldības pakalpojumus. Atbilstīgām vajadzētu būt arī sabiedrības veselības aizsardzības darbībām, akvakultūras krājuma apdrošināšanas shēmām un dzīvnieku veselības un labturības darbībām. |
| --- | --- |

(39)

EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt akvakultūras, tostarp saldūdens akvakultūras, veicināšanu un ilgtspējīgu attīstību, lai audzētu ūdensdzīvniekus un augus, kas paredzēti pārtikas un citu izejvielu ražošanai. Dažās dalībvalstīs joprojām tiek piemērotas sarežģītas administratīvās procedūras, piemēram, apgrūtināta piekļuve teritorijai un apgrūtinošas licencēšanas procedūras, kas šajā nozarē rada grūtības uzlabot audzētu jūras produktu tēlu un konkurētspēju. EJZAF atbalstam vajadzētu būt saskanīgam ar valstu stratēģiskajiem daudzgadu plāniem akvakultūrai, kas izstrādāti, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Konkrētāk, atbilstīgam vajadzētu būt atbalstam vides ilgtspējai, produktīvām investīcijām, inovācijai, profesionālo prasmju apguvei, darba apstākļu uzlabošanai un kompensējošiem pasākumiem, kas nodrošina būtiskus zemes un dabas resursu pārvaldības pakalpojumus. Atbilstīgām vajadzētu būt arī sabiedrības veselības aizsardzības darbībām, akvakultūras krājuma apdrošināšanas shēmām un dzīvnieku veselības un labturības darbībām.

| (40) | Pārtikas nodrošinājums ir atkarīgs no efektīviem un labi organizētiem tirgiem, kas uzlabo piegādes ķēdes pārredzamību, stabilitāti, kvalitāti un daudzveidību, kā arī patērētāju informēšanu. Šajā nolūkā EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecību saskaņā ar mērķiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1379/2013 (17). Konkrētāk, vajadzētu būt pieejamam atbalstam, kas paredzēts ražotāju organizāciju izveidei, ražošanas un tirgvedības plānu īstenošanai, jauna tirgus noieta veicināšanai un tirgus informācijas sagatavošanai un izplatīšanai. |
| --- | --- |

(40)

Pārtikas nodrošinājums ir atkarīgs no efektīviem un labi organizētiem tirgiem, kas uzlabo piegādes ķēdes pārredzamību, stabilitāti, kvalitāti un daudzveidību, kā arī patērētāju informēšanu. Šajā nolūkā EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecību saskaņā ar mērķiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1379/2013 (17). Konkrētāk, vajadzētu būt pieejamam atbalstam, kas paredzēts ražotāju organizāciju izveidei, ražošanas un tirgvedības plānu īstenošanai, jauna tirgus noieta veicināšanai un tirgus informācijas sagatavošanai un izplatīšanai.

| (41) | Apstrādes nozarei ir svarīga nozīme zvejas un akvakultūras produktu pieejamībā un kvalitātē. EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mērķtiecīgas investīcijas minētajā nozarē, ar noteikumu, ka tās sekmē tirgu kopīgās organizācijas mērķu sasniegšanu. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas nav mazie vai vidējie uzņēmumi (MVU), šāds atbalsts būtu jāsniedz tikai ar finanšu instrumentu vai programmas InvestEU starpniecību, nevis izmantojot dotācijas. |
| --- | --- |

(41)

Apstrādes nozarei ir svarīga nozīme zvejas un akvakultūras produktu pieejamībā un kvalitātē. EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mērķtiecīgas investīcijas minētajā nozarē, ar noteikumu, ka tās sekmē tirgu kopīgās organizācijas mērķu sasniegšanu. Attiecībā uz uzņēmumiem, kas nav mazie vai vidējie uzņēmumi (MVU), šāds atbalsts būtu jāsniedz tikai ar finanšu instrumentu vai programmas InvestEU starpniecību, nevis izmantojot dotācijas.

| (42) | EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt kompensācijas zvejniecības un akvakultūras nozares operatoriem ārkārtas gadījumos, kas rada būtiskus tirgus traucējumus. |
| --- | --- |

(42)

EJZAF vajadzētu būt iespējai atbalstīt kompensācijas zvejniecības un akvakultūras nozares operatoriem ārkārtas gadījumos, kas rada būtiskus tirgus traucējumus.

| (43) | Darbvietu radīšana piekrastes reģionos ir atkarīga no vietējā līmenī virzītas ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstības, kas atdzīvina minēto reģionu sociālo struktūru. Okeāna nozarēm un pakalpojumiem, visticamāk, būs straujāka izaugsme nekā globālajai ekonomikai, un šīs nozares un pakalpojumi būtiski sekmēs nodarbinātību un izaugsmi līdz 2030. gadam. Zilās izaugsmes ilgtspēja ir atkarīga no inovācijām un investīcijām jaunos jūrlietu uzņēmumos un bioekonomikā, tostarp ilgtspējīgos tūrisma modeļos, no okeāniem iegūtā atjaunojamā enerģijā, inovatīvā augstākās kvalitātes kuģu būvē un jaunos ostas pakalpojumos, kas var radīt darbvietas un vienlaikus veicināt vietējo attīstību. Publiskās investīcijas ilgtspējīgā zilajā ekonomikā būtu jāintegrē visā Savienības budžetā, savukārt EJZAF atbalstam būtu jāliek īpašs uzsvars uz tādu nosacījumu izveidi, kas ļauj attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku, un uz problemātisko aspektu novēršanu, lai veicinātu investīcijas, kā arī jaunu tirgu, tehnoloģiju vai pakalpojumu attīstību. Atbalsts ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstībai būtu jāsniedz dalītā, tiešā un netiešā pārvaldībā. |
| --- | --- |

(43)

Darbvietu radīšana piekrastes reģionos ir atkarīga no vietējā līmenī virzītas ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstības, kas atdzīvina minēto reģionu sociālo struktūru. Okeāna nozarēm un pakalpojumiem, visticamāk, būs straujāka izaugsme nekā globālajai ekonomikai, un šīs nozares un pakalpojumi būtiski sekmēs nodarbinātību un izaugsmi līdz 2030. gadam. Zilās izaugsmes ilgtspēja ir atkarīga no inovācijām un investīcijām jaunos jūrlietu uzņēmumos un bioekonomikā, tostarp ilgtspējīgos tūrisma modeļos, no okeāniem iegūtā atjaunojamā enerģijā, inovatīvā augstākās kvalitātes kuģu būvē un jaunos ostas pakalpojumos, kas var radīt darbvietas un vienlaikus veicināt vietējo attīstību. Publiskās investīcijas ilgtspējīgā zilajā ekonomikā būtu jāintegrē visā Savienības budžetā, savukārt EJZAF atbalstam būtu jāliek īpašs uzsvars uz tādu nosacījumu izveidi, kas ļauj attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku, un uz problemātisko aspektu novēršanu, lai veicinātu investīcijas, kā arī jaunu tirgu, tehnoloģiju vai pakalpojumu attīstību. Atbalsts ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstībai būtu jāsniedz dalītā, tiešā un netiešā pārvaldībā.

| (44) | Ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstību lielā mērā ietekmē vietējo ieinteresēto personu partnerības, kas sekmē piekrastes un iekšzemes kopienu un ekonomikas dzīvotspēju. EJZAF būtu jānodrošina rīki šādu partnerību sekmēšanai. Tāpēc dalītās pārvaldības ietvaros vajadzētu būt pieejamam atbalstam, ko īsteno ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības starpniecību. Minētajai pieejai būtu jāveicina ekonomikas dažādošana vietējā kontekstā, attīstot piekrastes un iekšējo ūdeņu zvejniecību, akvakultūru un ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijām būtu jānodrošina, ka vietējās kopienas zvejniecības un akvakultūras teritorijās labāk izmanto ilgtspējīgas zilās ekonomikas piedāvātās iespējas un gūst labumu no tām, balstoties uz vides, kultūras, sociālajiem resursiem un cilvēkresursiem un stiprinot tos. Tālab katrai vietējai partnerībai būtu jāatspoguļo savas stratēģijas galvenie virzieni, nodrošinot visu attiecīgo vietējās ilgtspējīgas zilās ekonomikas ieinteresēto personu līdzsvarotu iesaistīšanos un pārstāvību. |
| --- | --- |

(44)

Ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstību lielā mērā ietekmē vietējo ieinteresēto personu partnerības, kas sekmē piekrastes un iekšzemes kopienu un ekonomikas dzīvotspēju. EJZAF būtu jānodrošina rīki šādu partnerību sekmēšanai. Tāpēc dalītās pārvaldības ietvaros vajadzētu būt pieejamam atbalstam, ko īsteno ar sabiedrības virzītas vietējās attīstības starpniecību. Minētajai pieejai būtu jāveicina ekonomikas dažādošana vietējā kontekstā, attīstot piekrastes un iekšējo ūdeņu zvejniecību, akvakultūru un ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijām būtu jānodrošina, ka vietējās kopienas zvejniecības un akvakultūras teritorijās labāk izmanto ilgtspējīgas zilās ekonomikas piedāvātās iespējas un gūst labumu no tām, balstoties uz vides, kultūras, sociālajiem resursiem un cilvēkresursiem un stiprinot tos. Tālab katrai vietējai partnerībai būtu jāatspoguļo savas stratēģijas galvenie virzieni, nodrošinot visu attiecīgo vietējās ilgtspējīgas zilās ekonomikas ieinteresēto personu līdzsvarotu iesaistīšanos un pārstāvību.

| (45) | EJZAF vajadzētu būt iespējai dalītās pārvaldības ietvaros atbalstīt jūras un okeānu ilgtspējīgas pārvaldības stiprināšanu, vācot, pārvaldot un izmantojot datus nolūkā uzlabot zināšanas par jūras vides stāvokli. Šim atbalstam vajadzētu būt vērstam uz Direktīvu 92/43/EEK un 2009/147/EK prasību izpildi, jūras telpiskās plānošanas atbalstīšanu un datu kvalitātes un koplietošanas palielināšanu, izmantojot Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklu. |
| --- | --- |

(45)

EJZAF vajadzētu būt iespējai dalītās pārvaldības ietvaros atbalstīt jūras un okeānu ilgtspējīgas pārvaldības stiprināšanu, vācot, pārvaldot un izmantojot datus nolūkā uzlabot zināšanas par jūras vides stāvokli. Šim atbalstam vajadzētu būt vērstam uz Direktīvu 92/43/EEK un 2009/147/EK prasību izpildi, jūras telpiskās plānošanas atbalstīšanu un datu kvalitātes un koplietošanas palielināšanu, izmantojot Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklu.

| (46) | EJZAF atbalstam tiešas un netiešas pārvaldības ietvaros būtu jāpievēršas nosacījumiem, kas, sekmējot integrētu jūrlietu politikas vadību un pārvaldību, pastiprinot pētniecības, inovācijas un tehnoloģiju nodošanu un ieviešanu ilgtspējīgā zilajā ekonomikā, uzlabojot jūrlietu prasmes, zināšanas par okeāniem un ar ilgtspējīgu zilo ekonomiku saistītu sociālekonomisko datu kopīgošanu, veicinot mazoglekļa un klimatnoturīgu ilgtspējīgu zilo ekonomiku, kā arī izstrādājot projektu plānus un inovatīvus finansēšanas instrumentus, ļauj attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Iepriekš minētajās jomās būtu pienācīgi jāņem vērā tālāko reģionu īpašā situācija. |
| --- | --- |

(46)

EJZAF atbalstam tiešas un netiešas pārvaldības ietvaros būtu jāpievēršas nosacījumiem, kas, sekmējot integrētu jūrlietu politikas vadību un pārvaldību, pastiprinot pētniecības, inovācijas un tehnoloģiju nodošanu un ieviešanu ilgtspējīgā zilajā ekonomikā, uzlabojot jūrlietu prasmes, zināšanas par okeāniem un ar ilgtspējīgu zilo ekonomiku saistītu sociālekonomisko datu kopīgošanu, veicinot mazoglekļa un klimatnoturīgu ilgtspējīgu zilo ekonomiku, kā arī izstrādājot projektu plānus un inovatīvus finansēšanas instrumentus, ļauj attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Iepriekš minētajās jomās būtu pienācīgi jāņem vērā tālāko reģionu īpašā situācija.

| (47) | Ārpus valstu jurisdikcijas robežām ir 60 % okeānu. Tas nozīmē kopīgu starptautisko atbildību. Lielākā daļa problēmu, kas skar okeānus, piemēram, pārmērīga izmantošana, klimata pārmaiņas, paskābināšanās, piesārņojums un bioloģiskās daudzveidības mazināšanās, būtībā ir pārrobežu problēmas, tāpēc tās jārisina kopīgi. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kuras Puse ir Savienība saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (18), ir izveidotas daudzas jurisdikcijas tiesības, institūcijas un īpaši regulējumi, lai regulētu un pārvaldītu cilvēka darbību okeānos. Pēdējos gados ir panākta vispārēja vienprātība par to, ka jūras vide un cilvēka darbības jūrā būtu jāpārvalda efektīvāk, lai novērstu okeānu noslodzes palielināšanos. |
| --- | --- |

(47)

Ārpus valstu jurisdikcijas robežām ir 60 % okeānu. Tas nozīmē kopīgu starptautisko atbildību. Lielākā daļa problēmu, kas skar okeānus, piemēram, pārmērīga izmantošana, klimata pārmaiņas, paskābināšanās, piesārņojums un bioloģiskās daudzveidības mazināšanās, būtībā ir pārrobežu problēmas, tāpēc tās jārisina kopīgi. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, kuras Puse ir Savienība saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/392/EK (18), ir izveidotas daudzas jurisdikcijas tiesības, institūcijas un īpaši regulējumi, lai regulētu un pārvaldītu cilvēka darbību okeānos. Pēdējos gados ir panākta vispārēja vienprātība par to, ka jūras vide un cilvēka darbības jūrā būtu jāpārvalda efektīvāk, lai novērstu okeānu noslodzes palielināšanos.

| (48) | Savienība kā pasaules mēroga dalībnieks ir stingri apņēmusies sekmēt starptautisko okeānu pārvaldību saskaņā ar Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”. Savienības okeānu pārvaldības politika pievēršas okeāniem integrēti. Starptautiskā okeānu pārvaldība ir ne tikai būtiska tam, lai izpildītu Programmu 2030. gadam un jo īpaši 14. IAM, bet arī lai nākamajām paaudzēm garantētu nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus. Savienībai ir jāpilda šīs starptautiskās saistības, un tai jābūt virzītājspēkam, kas sekmē labāku starptautisko okeānu pārvaldību divpusējā, reģionālā un daudzpusējā līmenī, tostarp, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, uzlabotu starptautisko okeānu pārvaldības sistēmu, samazinātu ietekmi uz okeāniem un jūrām, radītu apstākļus ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstībai un stiprinātu starptautisko okeānu izpētes un datu jomu. |
| --- | --- |

(48)

Savienība kā pasaules mēroga dalībnieks ir stingri apņēmusies sekmēt starptautisko okeānu pārvaldību saskaņā ar Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”. Savienības okeānu pārvaldības politika pievēršas okeāniem integrēti. Starptautiskā okeānu pārvaldība ir ne tikai būtiska tam, lai izpildītu Programmu 2030. gadam un jo īpaši 14. IAM, bet arī lai nākamajām paaudzēm garantētu nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus. Savienībai ir jāpilda šīs starptautiskās saistības, un tai jābūt virzītājspēkam, kas sekmē labāku starptautisko okeānu pārvaldību divpusējā, reģionālā un daudzpusējā līmenī, tostarp, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, uzlabotu starptautisko okeānu pārvaldības sistēmu, samazinātu ietekmi uz okeāniem un jūrām, radītu apstākļus ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstībai un stiprinātu starptautisko okeānu izpētes un datu jomu.

| (49) | Starptautisko okeānu pārvaldības sekmēšanas darbību, kuras īsteno EJZAF ietvaros, mērķis ir uzlabot starptautisko un reģionālo procesu, nolīgumu, noteikumu un iestāžu visaptverošo satvaru ar mērķi regulēt un pārvaldīt cilvēka darbību okeānos. EJZAF būtu jāatbalsta tādi starptautiskie nolīgumi ar dažādām trešām valstīm, ko Savienība noslēgusi jomās, uz kurām neattiecas IZPN, kā arī Savienības obligātais dalības ieguldījums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO). IZPN un RZPO darbību arī turpmāk finansēs dažādas Savienības budžeta sadaļas. |
| --- | --- |

(49)

Starptautisko okeānu pārvaldības sekmēšanas darbību, kuras īsteno EJZAF ietvaros, mērķis ir uzlabot starptautisko un reģionālo procesu, nolīgumu, noteikumu un iestāžu visaptverošo satvaru ar mērķi regulēt un pārvaldīt cilvēka darbību okeānos. EJZAF būtu jāatbalsta tādi starptautiskie nolīgumi ar dažādām trešām valstīm, ko Savienība noslēgusi jomās, uz kurām neattiecas IZPN, kā arī Savienības obligātais dalības ieguldījums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO). IZPN un RZPO darbību arī turpmāk finansēs dažādas Savienības budžeta sadaļas.

| (50) | Drošības un aizsardzības jomā būtiska nozīme ir uzlabotai robežu aizsardzībai un jūras drošībai. Saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes 2014. gada 24. jūnijā pieņemto Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju un tās 2014. gada 16. decembrī pieņemto rīcības plānu šo mērķu sasniegšanā izšķirīga nozīme ir informācijas apmaiņai un Eiropas robežu un krasta apsardzes sadarbībai starp Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, Eiropas Jūras drošības aģentūru un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru. Tāpēc EJZAF jūras uzraudzība un krasta apsardzes sadarbība būtu jāatbalsta gan dalītās, gan tiešās pārvaldības ietvaros, tostarp iegādājoties aprīkojumu, kas paredzēts vairākmērķu darbībām jūrā. Tam būtu arī jāļauj attiecīgajām aģentūrām netiešā pārvaldībā īstenot atbalstu jūras uzraudzības un drošības jomā. |
| --- | --- |

(50)

Drošības un aizsardzības jomā būtiska nozīme ir uzlabotai robežu aizsardzībai un jūras drošībai. Saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes 2014. gada 24. jūnijā pieņemto Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju un tās 2014. gada 16. decembrī pieņemto rīcības plānu šo mērķu sasniegšanā izšķirīga nozīme ir informācijas apmaiņai un Eiropas robežu un krasta apsardzes sadarbībai starp Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru, Eiropas Jūras drošības aģentūru un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru. Tāpēc EJZAF jūras uzraudzība un krasta apsardzes sadarbība būtu jāatbalsta gan dalītās, gan tiešās pārvaldības ietvaros, tostarp iegādājoties aprīkojumu, kas paredzēts vairākmērķu darbībām jūrā. Tam būtu arī jāļauj attiecīgajām aģentūrām netiešā pārvaldībā īstenot atbalstu jūras uzraudzības un drošības jomā.

| (51) | Dalītās pārvaldības ietvaros katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo vienota programma, kas jāapstiprina Komisijai. Komisijai programmu projekti būtu jānovērtē, ņemot vērā to ieguldījuma maksimizēšanu EJZAF prioritātēs un noturības, zaļās pārkārtošanās un digitālās pārkārtošanās mērķu sasniegšanā. Novērtējot programmu projektus, Komisijai būtu jāņem vērā arī to ieguldījums ilgtspējīgas mazapjoma piekrastes zvejas attīstībā, vides, ekonomiskajā un sociālajā ilgtspējā, KZP vides un sociālekonomisko problēmu risināšanā, ilgtspējīgas zilās ekonomikas sociālekonomiskajā sniegumā, jūras ekosistēmu saglabāšanā un atjaunošanā, jūras piedrazojuma samazināšanā un klimata pārmaiņu mazināšanā un lai pielāgotos tām. |
| --- | --- |

(51)

Dalītās pārvaldības ietvaros katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo vienota programma, kas jāapstiprina Komisijai. Komisijai programmu projekti būtu jānovērtē, ņemot vērā to ieguldījuma maksimizēšanu EJZAF prioritātēs un noturības, zaļās pārkārtošanās un digitālās pārkārtošanās mērķu sasniegšanā. Novērtējot programmu projektus, Komisijai būtu jāņem vērā arī to ieguldījums ilgtspējīgas mazapjoma piekrastes zvejas attīstībā, vides, ekonomiskajā un sociālajā ilgtspējā, KZP vides un sociālekonomisko problēmu risināšanā, ilgtspējīgas zilās ekonomikas sociālekonomiskajā sniegumā, jūras ekosistēmu saglabāšanā un atjaunošanā, jūras piedrazojuma samazināšanā un klimata pārmaiņu mazināšanā un lai pielāgotos tām.

| (52) | Reģionalizācijas kontekstā un nolūkā mudināt dalībvalstis rast stratēģisku pieeju programmu sagatavošanā Komisijai būtu jānovērtē programmu projekti, attiecīgā gadījumā ņemot vērā reģionālā jūras baseina analīzi, ko izstrādājusi Komisija un kurā norādītas kopējās stiprās un vājās puses attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu. Minētajai analīzei būtu jādod ievirze gan dalībvalstīm, gan Komisijai sarunās par katru programmu, ņemot vērā reģionālās problēmas un vajadzības. |
| --- | --- |

(52)

Reģionalizācijas kontekstā un nolūkā mudināt dalībvalstis rast stratēģisku pieeju programmu sagatavošanā Komisijai būtu jānovērtē programmu projekti, attiecīgā gadījumā ņemot vērā reģionālā jūras baseina analīzi, ko izstrādājusi Komisija un kurā norādītas kopējās stiprās un vājās puses attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu. Minētajai analīzei būtu jādod ievirze gan dalībvalstīm, gan Komisijai sarunās par katru programmu, ņemot vērā reģionālās problēmas un vajadzības.

| (53) | EJZAF sniegums dalībvalstīs būtu jānovērtē, pamatojoties uz rādītājiem. Dalībvalstīm būtu jāziņo par progresu virzībā uz noteikto starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanu saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (+). Minētajā nolūkā būtu jāizveido uzraudzības un izvērtēšanas sistēma. |
| --- | --- |

(53)

EJZAF sniegums dalībvalstīs būtu jānovērtē, pamatojoties uz rādītājiem. Dalībvalstīm būtu jāziņo par progresu virzībā uz noteikto starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanu saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (+). Minētajā nolūkā būtu jāizveido uzraudzības un izvērtēšanas sistēma.

| (54) | Lai sniegtu informāciju par atbalstu, kas piešķirts no EJZAF vides un klimata mērķu sasniegšanai saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (+), būtu jānosaka metodika, kuras pamatā ir intervences veidi. Minētajai metodikai būtu jāietver konkrēta svēruma piešķiršana sniegtajam atbalstam līmenī, kas atspoguļo, kādā apmērā šāds atbalsts sniedz ieguldījumu vides un klimata mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(54)

Lai sniegtu informāciju par atbalstu, kas piešķirts no EJZAF vides un klimata mērķu sasniegšanai saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (+), būtu jānosaka metodika, kuras pamatā ir intervences veidi. Minētajai metodikai būtu jāietver konkrēta svēruma piešķiršana sniegtajam atbalstam līmenī, kas atspoguļo, kādā apmērā šāds atbalsts sniedz ieguldījumu vides un klimata mērķu sasniegšanā.

| (55) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (19) 22. un 23. punktu, EJZAF būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai izvērtētu EJZAF ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(55)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (19) 22. un 23. punktu, EJZAF būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai izvērtētu EJZAF ietekmi uz vietas.

| (56) | Komisijai būtu jāīsteno informācijas un komunikācijas pasākumi, kas saistīti ar EJZAF, tā darbībām un rezultātiem. Finanšu resursiem, kas piešķirti EJZAF, būtu jāveicina arī korporatīvā komunikācija par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar EJZAF prioritātēm. |
| --- | --- |

(56)

Komisijai būtu jāīsteno informācijas un komunikācijas pasākumi, kas saistīti ar EJZAF, tā darbībām un rezultātiem. Finanšu resursiem, kas piešķirti EJZAF, būtu jāveicina arī korporatīvā komunikācija par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar EJZAF prioritātēm.

| (57) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (20) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (21), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (22) un (ES) 2017/1939 (23) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (24). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu jānovērš, jāatklāj un efektīvi jārisina jebkādi atbalsta saņēmēju izdarīti pārkāpumi, tostarp krāpšana. Dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par jebkuriem konstatētajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un jebkuriem turpmākiem pasākumiem, ko tās veikušas attiecībā uz šādiem pārkāpumiem, kā arī attiecībā uz jebkādu OLAF veikto izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (20) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (21), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (22) un (ES) 2017/1939 (23) Savienības finanšu intereses ir jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (EPPO) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (24). Saskaņā ar Finanšu regulu jebkurai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Eiropas Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939, – EPPO nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu jānovērš, jāatklāj un efektīvi jārisina jebkādi atbalsta saņēmēju izdarīti pārkāpumi, tostarp krāpšana. Dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par jebkuriem konstatētajiem pārkāpumiem, tostarp krāpšanu, un jebkuriem turpmākiem pasākumiem, ko tās veikušas attiecībā uz šādiem pārkāpumiem, kā arī attiecībā uz jebkādu OLAF veikto izmeklēšanu.

| (58) | Lai uzlabotu pārredzamību attiecībā uz Savienības līdzekļu izmantošanu un pareizu finanšu pārvaldību, jo īpaši pastiprinot sabiedrības kontroli pār izlietoto naudu, saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (+) dalībvalsts tīmekļa vietnē būtu jāpublicē noteikta informācija par darbībām, kas finansētas no EJZAF. Dalībvalstij publicējot informāciju par darbībām, kas finansētas no EJZAF, jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (25) noteikumi par personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

(58)

Lai uzlabotu pārredzamību attiecībā uz Savienības līdzekļu izmantošanu un pareizu finanšu pārvaldību, jo īpaši pastiprinot sabiedrības kontroli pār izlietoto naudu, saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (+) dalībvalsts tīmekļa vietnē būtu jāpublicē noteikta informācija par darbībām, kas finansētas no EJZAF. Dalībvalstij publicējot informāciju par darbībām, kas finansētas no EJZAF, jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (25) noteikumi par personas datu aizsardzību.

| (59) | Lai papildinātu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz nepieņemamības sliekšņa un nepieņemamības laikposma noteikšanu saistībā ar pieteikumu pieņemamības kritērijiem, attiecībā uz kārtību, kādā piešķirto atbalstu atgūst nopietnu pārkāpumu gadījumā, attiecībā uz nepieņemamības laikposma atbilstīgajiem sākuma vai beigu datumiem, nosacījumiem par samazinātu nepieņemamības laikposmu un attiecībā uz tādu kritēriju noteikšanu, pēc kuriem aprēķina papildu izmaksas, kas rodas tālākajiem reģioniem raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ. Lai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu arī, lai varētu iekļaut papildu galvenos snieguma rādītājus. Lai veicinātu sekmīgu pāreju no shēmas, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu arī, lai papildinātu šo regulu, nosakot pārejas noteikumus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(59)

Lai papildinātu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz nepieņemamības sliekšņa un nepieņemamības laikposma noteikšanu saistībā ar pieteikumu pieņemamības kritērijiem, attiecībā uz kārtību, kādā piešķirto atbalstu atgūst nopietnu pārkāpumu gadījumā, attiecībā uz nepieņemamības laikposma atbilstīgajiem sākuma vai beigu datumiem, nosacījumiem par samazinātu nepieņemamības laikposmu un attiecībā uz tādu kritēriju noteikšanu, pēc kuriem aprēķina papildu izmaksas, kas rodas tālākajiem reģioniem raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ. Lai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu arī, lai varētu iekļaut papildu galvenos snieguma rādītājus. Lai veicinātu sekmīgu pāreju no shēmas, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu arī, lai papildinātu šo regulu, nosakot pārejas noteikumus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (60) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz darba programmām, energoefektīvu tehnoloģiju noteikšanu un metodisko elementu, lai izmērītu CO2 emisiju samazinājumu zvejas kuģu motoriem, noteikšanu, ārkārtas notikuma iestāšanos, to dalībvalstu neatbilstības gadījumu definēšanu, kas var izraisīt maksājuma termiņa pārtraukšanu, maksājumu apturēšanu dalībvalsts nopietnas neatbilstības dēļ, finanšu korekcijām un attiecīgā darbības līmeņa īstenošanas datu noteikšanu un iesniegšanu. Izņemot attiecībā uz darba programmām, tostarp tehnisko palīdzību, un ārkārtas notikuma iestāšanos, minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (26). |
| --- | --- |

(60)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz darba programmām, energoefektīvu tehnoloģiju noteikšanu un metodisko elementu, lai izmērītu CO2 emisiju samazinājumu zvejas kuģu motoriem, noteikšanu, ārkārtas notikuma iestāšanos, to dalībvalstu neatbilstības gadījumu definēšanu, kas var izraisīt maksājuma termiņa pārtraukšanu, maksājumu apturēšanu dalībvalsts nopietnas neatbilstības dēļ, finanšu korekcijām un attiecīgā darbības līmeņa īstenošanas datu noteikšanu un iesniegšanu. Izņemot attiecībā uz darba programmām, tostarp tehnisko palīdzību, un ārkārtas notikuma iestāšanos, minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (26).

| (61) | Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu vajadzētu būt iespējai dotāciju piešķirt par jau uzsāktu pasākumu, ja pieteikuma iesniedzējs var pierādīt nepieciešamību uzsākt pasākumu pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmās izmaksas, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem traucējumiem, kuri varētu kaitēt Savienības interesēm, Savienības atbalsta sniegšanā vajadzētu būt iespējai attiecīgajā finansēšanas lēmumā uz noteiktu laiku DFS 2021.–2027. gadam darbības sākumā – un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos – paredzēt pasākumu un izmaksu attiecināmību no 2021. finanšu gada sākuma pat tad, ja minētie pasākumi īstenoti un minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas. To pašu iemeslu dēļ un ar tādiem pašiem nosacījumiem ir jāatkāpjas no minētās Finanšu regulas 193. panta 4. punkta attiecībā uz darbības dotācijām. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu vajadzētu būt iespējai dotāciju piešķirt par jau uzsāktu pasākumu, ja pieteikuma iesniedzējs var pierādīt nepieciešamību uzsākt pasākumu pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav attiecināmās izmaksas, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem traucējumiem, kuri varētu kaitēt Savienības interesēm, Savienības atbalsta sniegšanā vajadzētu būt iespējai attiecīgajā finansēšanas lēmumā uz noteiktu laiku DFS 2021.–2027. gadam darbības sākumā – un tikai pienācīgi pamatotos gadījumos – paredzēt pasākumu un izmaksu attiecināmību no 2021. finanšu gada sākuma pat tad, ja minētie pasākumi īstenoti un minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas. To pašu iemeslu dēļ un ar tādiem pašiem nosacījumiem ir jāatkāpjas no minētās Finanšu regulas 193. panta 4. punkta attiecībā uz darbības dotācijām.

| (62) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (63) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai varētu sākt īstenošanu no DFS 2021.–2027. gadam, ir jāparedz, ka attiecībā uz tiešās un netiešās pārvaldības atbalstu šo regulu piemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(63)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai varētu sākt īstenošanu no DFS 2021.–2027. gadam, ir jāparedz, ka attiecībā uz tiešās un netiešās pārvaldības atbalstu šo regulu piemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĒJS SATVARS

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu (“EJZAF”) laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. EJZAF ilgums ir saskaņots ar DFS 2021.–2027. gadam ilgumu. Tajā ir noteiktas EJZAF prioritātes, tā budžets un īpašie noteikumi Savienības finansējuma piešķiršanai, kuri papildina Regulas (ES) 2021/... (+) vispārīgos noteikumus, kas attiecas uz EJZAF.

2. pants

Definīcijas

1.   Neskarot šā panta 2. punktu, šajā regulā piemēro definīcijas, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā, Regulas (ES) Nr. 1379/2013 5. pantā, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā, Regulas (ES) 2021/523 2. pantā un Regulas (ES) 2021/... (+) 2. pantā.

2.   Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “vienota informācijas apmaiņas vide” jeb “CISE” ir sistēmu vide, kas izstrādāta, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp iestādēm, kuras iesaistītas jūras uzraudzībā, starp nozarēm un pāri robežām nolūkā uzlabot to informētību par darbībām jūrā; |
| --- | --- |

1)

“vienota informācijas apmaiņas vide” jeb “CISE” ir sistēmu vide, kas izstrādāta, lai veicinātu informācijas apmaiņu starp iestādēm, kuras iesaistītas jūras uzraudzībā, starp nozarēm un pāri robežām nolūkā uzlabot to informētību par darbībām jūrā;

| 2) | “krasta apsardze” ir valsts iestādes, kuras veic krasta apsardzes funkcijas, kas ietver kuģošanas drošību, jūras drošību, jūras muitu, nelegālas tirdzniecības un kontrabandas novēršanu un apkarošanu, vienotu jūras tiesībaizsardzību, jūras robežu kontroli, jūras uzraudzību, jūras vides aizsardzību, meklēšanu un glābšanu, reaģēšanu avāriju un katastrofu gadījumā, zivsaimniecības kontroli, inspekciju un citas ar šīm funkcijām saistītas darbības; |
| --- | --- |

2)

“krasta apsardze” ir valsts iestādes, kuras veic krasta apsardzes funkcijas, kas ietver kuģošanas drošību, jūras drošību, jūras muitu, nelegālas tirdzniecības un kontrabandas novēršanu un apkarošanu, vienotu jūras tiesībaizsardzību, jūras robežu kontroli, jūras uzraudzību, jūras vides aizsardzību, meklēšanu un glābšanu, reaģēšanu avāriju un katastrofu gadījumā, zivsaimniecības kontroli, inspekciju un citas ar šīm funkcijām saistītas darbības;

| 3) | “Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkls” jeb “EMODnet” ir partnerība, kas apkopo jūras datus un metadatus, lai padarītu minētos sadrumstalotos resursus pieejamākus un izmantojamus publiskā un privātā sektora lietotājiem, piedāvājot kvalitatīvus, sadarbspējīgus un saskaņotus jūras datus; |
| --- | --- |

3)

“Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkls” jeb “EMODnet” ir partnerība, kas apkopo jūras datus un metadatus, lai padarītu minētos sadrumstalotos resursus pieejamākus un izmantojamus publiskā un privātā sektora lietotājiem, piedāvājot kvalitatīvus, sadarbspējīgus un saskaņotus jūras datus;

| 4) | “izpētes zveja” ir jebkādas zvejas darbības, kas komerciālos nolūkos tiek veiktas noteiktā apgabalā ar mērķi novērtēt, cik ienesīga un bioloģiski ilgtspējīga būtu regulāra, ilgtermiņa zvejas resursu ekspluatācija minētajā apgabalā krājumiem, kuri nav bijuši komerciālas zvejas mērķis; |
| --- | --- |

4)

“izpētes zveja” ir jebkādas zvejas darbības, kas komerciālos nolūkos tiek veiktas noteiktā apgabalā ar mērķi novērtēt, cik ienesīga un bioloģiski ilgtspējīga būtu regulāra, ilgtermiņa zvejas resursu ekspluatācija minētajā apgabalā krājumiem, kuri nav bijuši komerciālas zvejas mērķis;

| 5) | “zvejnieks” ir ikviena fiziska persona, kas veic komerciālas zvejas darbības, kā tas ir atzīts attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

5)

“zvejnieks” ir ikviena fiziska persona, kas veic komerciālas zvejas darbības, kā tas ir atzīts attiecīgajā dalībvalstī;

| 6) | “zveja iekšējos ūdeņos” ir zvejas darbības, ko komerciālos nolūkos veic iekšējos ūdeņos, izmantojot kuģus vai citas ierīces, tostarp ierīces, ko izmanto zemledus zvejai; |
| --- | --- |

6)

“zveja iekšējos ūdeņos” ir zvejas darbības, ko komerciālos nolūkos veic iekšējos ūdeņos, izmantojot kuģus vai citas ierīces, tostarp ierīces, ko izmanto zemledus zvejai;

| 7) | “starptautiskā okeānu pārvaldība” ir Savienības iniciatīva, kuras mērķis ir, izmantojot saskaņotu, transversālu, uz noteikumiem balstītu pieeju, uzlabot starptautisko un reģionālo procesu, nolīgumu, vienošanos, noteikumu un iestāžu visaptverošo satvaru, lai nodrošinātu to, ka jūras un okeāni ir veselīgi, nebīstami, droši, tīri un ilgtspējīgi pārvaldīti; |
| --- | --- |

7)

“starptautiskā okeānu pārvaldība” ir Savienības iniciatīva, kuras mērķis ir, izmantojot saskaņotu, transversālu, uz noteikumiem balstītu pieeju, uzlabot starptautisko un reģionālo procesu, nolīgumu, vienošanos, noteikumu un iestāžu visaptverošo satvaru, lai nodrošinātu to, ka jūras un okeāni ir veselīgi, nebīstami, droši, tīri un ilgtspējīgi pārvaldīti;

| 8) | “izkraušanas vieta” ir dalībvalsts oficiāli atzīta vieta, kas nav jūras osta, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/352 (27) 2. panta 16. punktā, un kuru izmanto ne tikai tās īpašnieks un kuru galvenokārt izmanto mazapjoma piekrastes zvejas kuģu veiktai izkraušanai; |
| --- | --- |

8)

“izkraušanas vieta” ir dalībvalsts oficiāli atzīta vieta, kas nav jūras osta, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/352 (27) 2. panta 16. punktā, un kuru izmanto ne tikai tās īpašnieks un kuru galvenokārt izmanto mazapjoma piekrastes zvejas kuģu veiktai izkraušanai;

| 9) | “jūrlietu politika” ir Savienības politika, kuras mērķis ir sekmēt integrētu un saskaņotu lēmumu pieņemšanu, lai panāktu pēc iespējas ilgtspējīgāku attīstību, ekonomisko izaugsmi un sociālo kohēziju Savienībā, jo īpaši piekrastes, salu un tālākajos reģionos, kā arī ilgtspējīgās zilās ekonomikas nozarēs, īstenojot saskaņotu ar jūrlietām saistīto rīcībpolitiku un attiecīgu starptautisko sadarbību; |
| --- | --- |

9)

“jūrlietu politika” ir Savienības politika, kuras mērķis ir sekmēt integrētu un saskaņotu lēmumu pieņemšanu, lai panāktu pēc iespējas ilgtspējīgāku attīstību, ekonomisko izaugsmi un sociālo kohēziju Savienībā, jo īpaši piekrastes, salu un tālākajos reģionos, kā arī ilgtspējīgās zilās ekonomikas nozarēs, īstenojot saskaņotu ar jūrlietām saistīto rīcībpolitiku un attiecīgu starptautisko sadarbību;

| 10) | “jūras drošība un uzraudzība” ir darbības, kas veiktas ar mērķi izprast, attiecīgos gadījumos novērst un visaptveroši pārvaldīt visus ar jūrlietu jomu saistītos notikumus un darbības, kas varētu ietekmēt jūras satiksmes drošības un drošuma, tiesībaizsardzības, aizsardzības, robežkontroles, jūras vides aizsardzības, zivsaimniecības kontroles, tirdzniecības un Savienības ekonomisko interešu jomas; |
| --- | --- |

10)

“jūras drošība un uzraudzība” ir darbības, kas veiktas ar mērķi izprast, attiecīgos gadījumos novērst un visaptveroši pārvaldīt visus ar jūrlietu jomu saistītos notikumus un darbības, kas varētu ietekmēt jūras satiksmes drošības un drošuma, tiesībaizsardzības, aizsardzības, robežkontroles, jūras vides aizsardzības, zivsaimniecības kontroles, tirdzniecības un Savienības ekonomisko interešu jomas;

| 11) | “jūras telpiskā plānošana” ir process, kurā attiecīgās dalībvalsts iestādes analizē un organizē cilvēka darbības jūras teritorijās, lai sasniegtu ekoloģiskos, ekonomiskos un sociālos mērķus; |
| --- | --- |

11)

“jūras telpiskā plānošana” ir process, kurā attiecīgās dalībvalsts iestādes analizē un organizē cilvēka darbības jūras teritorijās, lai sasniegtu ekoloģiskos, ekonomiskos un sociālos mērķus;

| 12) | “publiska struktūra” ir valsts, reģionālas vai vietējas iestādes, publisko tiesību subjekti vai asociācijas, ko veidojusi viena vai vairākas šādas iestādes vai viens vai vairāki šādi publisko tiesību subjekti; |
| --- | --- |

12)

“publiska struktūra” ir valsts, reģionālas vai vietējas iestādes, publisko tiesību subjekti vai asociācijas, ko veidojusi viena vai vairākas šādas iestādes vai viens vai vairāki šādi publisko tiesību subjekti;

| 13) | “jūras baseina stratēģija” ir integrēta sistēma, kas risina kopīgas problēmas jūras un jūrlietu jomā, ar kurām saskaras dalībvalstis un attiecīgos gadījumos trešās valstis konkrētā jūras baseinā vai vienā vai vairākos jūras apakšbaseinos, un veicina sadarbību un koordināciju, lai panāktu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. To izstrādā Komisija sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm un trešām valstīm, to reģioniem un attiecīgi citām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

13)

“jūras baseina stratēģija” ir integrēta sistēma, kas risina kopīgas problēmas jūras un jūrlietu jomā, ar kurām saskaras dalībvalstis un attiecīgos gadījumos trešās valstis konkrētā jūras baseinā vai vienā vai vairākos jūras apakšbaseinos, un veicina sadarbību un koordināciju, lai panāktu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. To izstrādā Komisija sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm un trešām valstīm, to reģioniem un attiecīgi citām ieinteresētajām personām;

| 14) | “mazapjoma piekrastes zveja” ir zvejas darbības, ko veic:






  a) | zvejai jūrā un zvejai iekšējos ūdeņos paredzēti zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus, kas definēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (28) 2. panta 1. punktā; vai |
| --- | --- | --- |

14)

“mazapjoma piekrastes zveja” ir zvejas darbības, ko veic:

a)

zvejai jūrā un zvejai iekšējos ūdeņos paredzēti zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus, kas definēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (28) 2. panta 1. punktā; vai

| b) | zvejnieki, kuri zvejo no krasta, tostarp gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu vācēji; |
| --- | --- |

b)

zvejnieki, kuri zvejo no krasta, tostarp gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu vācēji;

| 15) | “ilgtspējīga zilā ekonomika” ir visas nozaru un starpnozaru ekonomiskās darbības iekšējā tirgū, kas saistītas ar okeāniem, jūrām, piekrastes un iekšējiem ūdeņiem un aptver Savienības salu un tālākos reģionus un valstis, kurām ir tikai sauszemes robežas, un kas ietver jaunās nozares un ārpustirgus preces un pakalpojumus, un ar ko tiecas nodrošināt vides, sociālo un ekonomisko ilgtspēju ilgtermiņā, un kas atbilst IAM, jo īpaši 14. IAM, un Savienības tiesību aktiem vides jomā. |
| --- | --- |

15)

“ilgtspējīga zilā ekonomika” ir visas nozaru un starpnozaru ekonomiskās darbības iekšējā tirgū, kas saistītas ar okeāniem, jūrām, piekrastes un iekšējiem ūdeņiem un aptver Savienības salu un tālākos reģionus un valstis, kurām ir tikai sauszemes robežas, un kas ietver jaunās nozares un ārpustirgus preces un pakalpojumus, un ar ko tiecas nodrošināt vides, sociālo un ekonomisko ilgtspēju ilgtermiņā, un kas atbilst IAM, jo īpaši 14. IAM, un Savienības tiesību aktiem vides jomā.

3. pants

Prioritātes

EJZAF palīdz īstenot KZP un Savienības jūrlietu politiku. Tas tiecas īstenot šādas prioritātes:

| 1) | veicināt ilgtspējīgu zvejniecību un ūdens bioloģisko resursu atjaunošanu un saglabāšanu; |
| --- | --- |

1)

veicināt ilgtspējīgu zvejniecību un ūdens bioloģisko resursu atjaunošanu un saglabāšanu;

| 2) | veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības un zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, tādējādi veicinot pārtikas nodrošinājumu Savienībā; |
| --- | --- |

2)

veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības un zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, tādējādi veicinot pārtikas nodrošinājumu Savienībā;

| 3) | attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību; |
| --- | --- |

3)

attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību;

| 4) | stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un nodrošināt nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus. |
| --- | --- |

4)

stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un nodrošināt nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus.

Atbalsts no EJZAF palīdz sasniegt Savienības mērķus, kas saistīti ar vidi un klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Minēto palīdzību uzrauga saskaņā ar IV pielikumā izklāstīto metodiku.

II NODAĻA

II NODAĻA

Finanšu shēma

Finanšu shēma

4. pants

Budžets

1.   EJZAF īstenošanai atvēlētais finansējums laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 6 108 000 000 EUR faktiskajās cenās.

2.   Finansējuma daļu, kas piešķirta EJZAF saskaņā ar šīs regulas II sadaļu, izpilda dalītā pārvaldībā atbilstīgi Regulai (ES) 2021/... (+) un Finanšu regulas 63. pantam.

3.   Finansējuma daļu, kas piešķirta EJZAF saskaņā ar šīs regulas III sadaļu, vai nu tieši izpilda Komisija atbilstīgi Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktam, vai to izpilda netiešā pārvaldībā atbilstīgi minētās regulas 62. panta 1. punkta c) apakšpunktam.

5. pants

Dalīti pārvaldītie budžeta līdzekļi

1.   Finansējuma daļa, ko izpilda dalītā pārvaldībā, kā noteikts II sadaļā, ir 5 311 000 000 EUR faktiskajās cenās saskaņā ar sadalījumu pa gadiem, kas noteikts V pielikumā.

2.   Darbībām, ko veic tālākajos reģionos, katra attiecīgā dalībvalsts, izmantojot savu Savienības finansiālo atbalstu, kas noteikts V pielikumā, piešķir vismaz:

| a) | 102 000 000 EUR Azoru salām un Madeirai; |
| --- | --- |

a)

102 000 000 EUR Azoru salām un Madeirai;

| b) | 82 000 000 EUR Kanāriju salām; |
| --- | --- |

b)

82 000 000 EUR Kanāriju salām;

| c) | 131 000 000 EUR Gvadelupai, Francijas Gviānai, Martinikai, Majotai, Reinjonai un Senmartēnai. |
| --- | --- |

c)

131 000 000 EUR Gvadelupai, Francijas Gviānai, Martinikai, Majotai, Reinjonai un Senmartēnai.

3.   Kompensācija, kas minēta 24. pantā, nepārsniedz 60 % no katra piešķīruma, kas minēts šā panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā, vai 70 % apstākļos, kas pienācīgi pamatoti katrā rīcības plānā tālākajiem reģioniem.

4.   Vismaz 15 % no katrai dalībvalstij piešķirtā Savienības finansiālā atbalsta piešķir programmai, kas sagatavota un iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (+) 21. panta 1. un 2. punktu, tam konkrētajam mērķim, kas minēts šīs regulas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Dalībvalstis, kurām nav piekļuves Savienības ūdeņiem, var piemērot mazāku procentuālo daļu attiecībā uz savu kontroles un datu vākšanas uzdevumu apjomu.

5.   Katrai dalībvalstij no EJZAF piešķirtā Savienības finansiālā atbalsta kopējā summa 17. līdz 21. pantā minētajam atbalstam nepārsniedz augstāko no šādām robežvērtībām:

| a) | 6 000 000 EUR; vai |
| --- | --- |

a)

6 000 000 EUR; vai

| b) | 15 % no Savienības finansiālā atbalsta, kas piešķirts katrai dalībvalstij. |
| --- | --- |

b)

15 % no Savienības finansiālā atbalsta, kas piešķirts katrai dalībvalstij.

6.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (+) 36. un 37. pantu EJZAF pēc dalībvalsts iniciatīvas var atbalstīt tehnisku palīdzību, kas paredzēta efektīvai EJZAF administrēšanai un izmantošanai.

6. pants

Finanšu sadalījums dalītai pārvaldībai

Dalībvalstu saistībām laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam pieejamie līdzekļi, kas minēti 5. panta 1. punktā, ir norādīti V pielikumā.

7. pants

Tieši un netieši pārvaldītie budžeta līdzekļi

1.   Finansējuma daļa, ko izpilda tiešā un netiešā pārvaldībā, kā noteikts III sadaļā, ir 797 000 000 EUR faktiskajās cenās.

2.   Šā panta 1. punktā minēto summu var izmantot tehniskai un administratīvai palīdzībai, kas nepieciešama, lai īstenotu EJZAF, piemēram, sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, tostarp korporatīvās informācijas tehnoloģiju sistēmām.

Jo īpaši EJZAF, pēc Komisijas iniciatīvas un nepārsniedzot robežlielumu 1,5 % apmērā no 4. panta 1. punktā minētā finansējuma, var atbalstīt:

| a) | tehnisko palīdzību šīs regulas īstenošanai, kā minēts Regulas (ES) 2021/... (+) 35. pantā; |
| --- | --- |

a)

tehnisko palīdzību šīs regulas īstenošanai, kā minēts Regulas (ES) 2021/... (+) 35. pantā;

| b) | IZPN sagatavošanu, uzraudzību un izvērtēšanu un Savienības dalību RZPO; |
| --- | --- |

b)

IZPN sagatavošanu, uzraudzību un izvērtēšanu un Savienības dalību RZPO;

| c) | vietējo rīcības grupu Eiropas mēroga tīkla izveidi. |
| --- | --- |

c)

vietējo rīcības grupu Eiropas mēroga tīkla izveidi.

3.   EJZAF atbalsta ar šīs regulas īstenošanu saistīto informācijas un komunikācijas darbību izmaksas.

III NODAĻA

III NODAĻA

Plānošana

Plānošana

8. pants

Dalītā pārvaldībā īstenotā atbalsta plānošana

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (+) 21. pantu katra dalībvalsts sagatavo vienotu programmu šīs regulas 3. pantā norādīto prioritāšu īstenošanai (“programma”).

Programmas sagatavošanā dalībvalstis cenšas pēc vajadzības ņemt vērā reģionālas un/vai vietējas problēmas un var noteikt starpniekstruktūras saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (+) 71. panta 3. punktu.

2.   Atbalstu, kas paredzēts šīs regulas II sadaļā, nolūkā sasniegt politikas mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/... (+) 5. pantā, organizē atbilstīgi prioritātēm un konkrētajiem mērķiem, kā izklāstīts šīs regulas II pielikumā.

3.   Papildus elementiem, kas minēti Regulas (ES) 2021/... (+) 22. pantā, programma iekļauj:

| a) | situācijas stipro pušu, vājo pušu, iespēju un draudu analīzi un konstatētās vajadzības, kam jāpievēršas attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, tostarp attiecīgā gadījumā jūras baseinos, kas attiecas uz programmu; |
| --- | --- |

a)

situācijas stipro pušu, vājo pušu, iespēju un draudu analīzi un konstatētās vajadzības, kam jāpievēršas attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, tostarp attiecīgā gadījumā jūras baseinos, kas attiecas uz programmu;

| b) | attiecīgā gadījumā – 35. pantā minētos rīcības plānus tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – 35. pantā minētos rīcības plānus tālākajiem reģioniem;

4.   Veicot šā panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto situācijas stipro pušu, vājo pušu, iespēju un draudu analīzi, dalībvalstis ņem vērā mazapjoma piekrastes zvejas īpašās vajadzības, kā noteikts Regulas (ES) 2021/... (+) V pielikumā.

Konkrētajiem mērķiem, kas veicina ilgtspējīgas mazapjoma piekrastes zvejas attīstību, dalībvalstis apraksta minētajam nolūkam apsvērtos darbību veidus, kā norādīts Regulas (ES) 2021/... (+) 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta i) punktā un V pielikumā.

Vadošā iestāde cenšas ņemt vērā mazapjoma piekrastes zvejas operatoru īpatnības, lai apsvērtu iespējamus vienkāršošanas pasākumus, piemēram, vienkāršotas pieteikuma veidlapas.

5.   Komisija novērtē programmu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (+) 23. pantu. Novērtējumā tā jo īpaši ņem vērā:

| a) | programmas ieguldījuma maksimizēšanu prioritātēs, kas izklāstītas 3. pantā, un noturības, zaļās pārkārtošanās un digitālās pārkārtošanās mērķu sasniegšanā, tostarp izmantojot plašu inovatīvu risinājumu klāstu; |
| --- | --- |

a)

programmas ieguldījuma maksimizēšanu prioritātēs, kas izklāstītas 3. pantā, un noturības, zaļās pārkārtošanās un digitālās pārkārtošanās mērķu sasniegšanā, tostarp izmantojot plašu inovatīvu risinājumu klāstu;

| b) | programmas ieguldījumu ilgtspējīgas mazapjoma piekrastes zvejas attīstībā; |
| --- | --- |

b)

programmas ieguldījumu ilgtspējīgas mazapjoma piekrastes zvejas attīstībā;

| c) | programmas ieguldījumu vides, ekonomiskajā un sociālajā ilgtspējā; |
| --- | --- |

c)

programmas ieguldījumu vides, ekonomiskajā un sociālajā ilgtspējā;

| d) | līdzsvaru starp flotu zvejas kapacitāti un pieejamajām zvejas iespējām, par ko katru gadu ziņo dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

līdzsvaru starp flotu zvejas kapacitāti un pieejamajām zvejas iespējām, par ko katru gadu ziņo dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktu;

| e) | attiecīgā gadījumā – daudzgadu pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. pantu, un ieteikumus, ko pieņēmusi RZPO, ja tie ir saistoši Savienībai; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā – daudzgadu pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. pantu, un ieteikumus, ko pieņēmusi RZPO, ja tie ir saistoši Savienībai;

| f) | nozvejas izkraušanas pienākuma, kas norādīts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā, īstenošanu; |
| --- | --- |

f)

nozvejas izkraušanas pienākuma, kas norādīts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā, īstenošanu;

| g) | jaunākos datus par ilgtspējīgas zilās ekonomikas sociālekonomisko sniegumu, jo īpaši zvejniecības un akvakultūras nozarē; |
| --- | --- |

g)

jaunākos datus par ilgtspējīgas zilās ekonomikas sociālekonomisko sniegumu, jo īpaši zvejniecības un akvakultūras nozarē;

| h) | attiecīgā gadījumā, reģionālā jūras baseina analīzi, ko izstrādājusi Komisija un kurā ir norādītas katra jūras baseina kopējās priekšrocības un trūkumi attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā noradīto KZP mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

h)

attiecīgā gadījumā, reģionālā jūras baseina analīzi, ko izstrādājusi Komisija un kurā ir norādītas katra jūras baseina kopējās priekšrocības un trūkumi attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā noradīto KZP mērķu sasniegšanu;

| i) | programmas ieguldījumu jūras ekosistēmu saglabāšanā un atjaunošanā, vienlaikus nodrošinot, ka atbalsts saistībā ar Natura 2000 teritorijām ir saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti, ievērojot Direktīvas 92/43/EEK 8. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

i)

programmas ieguldījumu jūras ekosistēmu saglabāšanā un atjaunošanā, vienlaikus nodrošinot, ka atbalsts saistībā ar Natura 2000 teritorijām ir saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti, ievērojot Direktīvas 92/43/EEK 8. panta 4. punktu;

| j) | programmas ieguldījumu jūras piedrazojuma samazināšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/904 (29); |
| --- | --- |

j)

programmas ieguldījumu jūras piedrazojuma samazināšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/904 (29);

| k) | to, kā programma veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. |
| --- | --- |

k)

to, kā programma veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām.

9. pants

Tiešā un netiešā pārvaldībā īstenotā atbalsta plānošana

Lai īstenotu III sadaļu, Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz darba programmas. Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas paredzēta 56. pantā minētajām finansējuma apvienošanas darbībām. Izņemot attiecībā uz tehnisko palīdzību, minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 63. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

II SADAĻA

ATBALSTS DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ

ATBALSTS DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ

I NODAĻA

I NODAĻA

Atbalsta vispārīgie principi

Atbalsta vispārīgie principi

10. pants

Valsts atbalsts

1.   Neskarot šā panta 2. punktu, atbalstam, ko dalībvalstis piešķir zvejniecības un akvakultūras nozares uzņēmumiem, piemēro LESD 107., 108. un 109. pantu.

2.   Tomēr LESD 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo regulu, un kas ietilpst LESD 42. panta darbības jomā.

3.   Valsts noteikumus, ar kuriem nosaka publisko finansējumu, kas pārsniedz šīs regulas noteikumus par 2. punktā minētajiem maksājumiem, pārskata kopumā, pamatojoties uz 1. punktu.

4.   Attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem, kuri uzskaitīti LESD I pielikumā un kuriem piemēro 107., 108. un 109. pantu, Komisija saskaņā ar LESD 108. pantu var atļaut darbības atbalstu LESD 349. pantā minētajos tālākajos reģionos attiecībā uz nozarēm, kas ražo, apstrādā un laiž tirgū zvejas un akvakultūras produktus, lai mazinātu minēto reģionu īpašās grūtības, ko rada to izolētība vai nomaļums.

11. pants

Pieteikumu pieņemamība

1.   Atbalsta pieteikums, ko iesniedzis operators, nav pieņemams noteiktā laikposmā, kuru nosaka, ievērojot šā panta 4. punktu, ja kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka attiecīgais operators:

| a) | ir izdarījis nopietnus pārkāpumus, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (30) 42. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1224/2009 90. pantā vai citos Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtos tiesību aktos KZP ietvaros; |
| --- | --- |

a)

ir izdarījis nopietnus pārkāpumus, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (30) 42. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1224/2009 90. pantā vai citos Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtos tiesību aktos KZP ietvaros;

| b) | ir bijis iesaistīts Savienības NNN kuģu sarakstā minēto zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijis to īpašumtiesību turētājs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 40. panta 3. punktā, vai bijis iesaistīts tāda kuģa darbībā, pārvaldībā vai bijis tāda kuģa īpašumtiesību turētājs, kura karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts minētās regulas 33. pantā; vai |
| --- | --- |

b)

ir bijis iesaistīts Savienības NNN kuģu sarakstā minēto zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijis to īpašumtiesību turētājs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 40. panta 3. punktā, vai bijis iesaistīts tāda kuģa darbībā, pārvaldībā vai bijis tāda kuģa īpašumtiesību turētājs, kura karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts minētās regulas 33. pantā; vai

| c) | ja atbalsta pieteikums ir iesniegts saskaņā ar šīs regulas 27. pantu – ir izdarījis kādu no noziedzīgiem nodarījumiem vides jomā, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/99/EK (31) 3. un 4. pantā. |
| --- | --- |

c)

ja atbalsta pieteikums ir iesniegts saskaņā ar šīs regulas 27. pantu – ir izdarījis kādu no noziedzīgiem nodarījumiem vides jomā, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/99/EK (31) 3. un 4. pantā.

2.   Ja jebkura no šā panta 1. punktā minētajām situācijām rodas laikposmā no dienas, kad atbalsta pieteikums tika iesniegts, līdz dienai, kad aprit pieci gadi no galīgā maksājuma veikšanas dienas, atbalstu, kas maksāts no EJZAF un saistīts ar minēto pieteikumu, atgūst no operatora saskaņā ar šīs regulas 44. pantu un Regulas (ES) 2021/... (+) 103. pantu.

3.   Neskarot tālejošākus valsts noteikumus, kas noteikti ar attiecīgo dalībvalsti noslēgtā partnerattiecību nolīgumā, atbalsta pieteikums, ko iesniedzis operators, nav pieņemams noteiktā laikposmā, kuru nosaka, ievērojot šā panta 4. punktu, ja attiecīgā kompetentā iestāde ar galīgu lēmumu ir konstatējusi, ka attiecīgais operators attiecībā uz EJZF vai EJZAF ir izdarījis krāpšanu, kā definēts Direktīvas (ES) 2017/1371 3. pantā.

4.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 62. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko papildina šo regulu attiecībā uz:

| a) | tā nepieņemamības sliekšņa un nepieņemamības laikposma noteikšanu, kas minēts šā panta 1. un 3. punktā, kurš ir samērīgs ar izdarīto nopietno pārkāpumu, noziedzīgo nodarījumu vai veiktās krāpšanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos un kurš ilgst vismaz vienu gadu; |
| --- | --- |

a)

tā nepieņemamības sliekšņa un nepieņemamības laikposma noteikšanu, kas minēts šā panta 1. un 3. punktā, kurš ir samērīgs ar izdarīto nopietno pārkāpumu, noziedzīgo nodarījumu vai veiktās krāpšanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos un kurš ilgst vismaz vienu gadu;

| b) | saskaņā ar šīs regulas 44. pantu un Regulas (ES) 2021/... (+) 103. pantu – kārtību, kādā atgūst piešķirto atbalstu, ievērojot šā panta 2. punktu, un kura ir samērīga ar izdarīto nopietno pārkāpumu vai noziedzīgo nodarījumu veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar šīs regulas 44. pantu un Regulas (ES) 2021/... (+) 103. pantu – kārtību, kādā atgūst piešķirto atbalstu, ievērojot šā panta 2. punktu, un kura ir samērīga ar izdarīto nopietno pārkāpumu vai noziedzīgo nodarījumu veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos;

| c) | attiecīgajām 1. un 3. punktā minētā laikposma sākuma vai beigu dienām un nosacījumiem par saīsinātu nepieņemamības laikposmu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgajām 1. un 3. punktā minētā laikposma sākuma vai beigu dienām un nosacījumiem par saīsinātu nepieņemamības laikposmu.

5.   Dalībvalstis saskaņā ar valsts noteikumiem var piemērot garākus nepieņemamības laikposmus nekā tos, kas noteikti, ievērojot 4. punktu. Dalībvalstis nepieņemamības laikposmu var piemērot arī atbalsta pieteikumiem, ko iesnieguši zvejā iekšējos ūdeņos iesaistīti operatori, kuri ir izdarījuši nopietnus pārkāpumus, kas par tādiem atzīti valsts noteikumos.

6.   Dalībvalstis pieprasa operatoriem, kuri iesniedz atbalsta pieteikumu EJZAF, iesniegt vadošajai iestādei parakstītu apliecinājumu, ar ko apstiprina, ka uz viņiem neattiecas neviena situācija, kas minēta šā panta 1. un 3. punktā. Pirms pieteikuma apstiprināšanas dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas pieejama Regulas (EK) Nr. 1224/2009 93. pantā minētajos pārkāpumu valsts reģistros vai jebkādiem citiem pieejamiem datiem, pārbauda minētā apliecinājuma patiesumu.

Šā punkta pirmajā daļā minētās pārbaudes nolūkā dalībvalsts pēc citas dalībvalsts pieprasījuma sniedz informāciju, kura ir tās pārkāpumu valsts reģistrā, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 93. pantā.

12. pants

Dalītā pārvaldībā īstenota EJZAF atbalsta attiecināmība

1.   Neskarot noteikumus par izdevumu attiecināmību, kas paredzēti Regulā (ES) 2021/... (+), dalībvalstis šajā sadaļā paredzētajam atbalstam var atlasīt darbības, kuras:

| a) | ietilpst 8. panta 2. punktā noteikto prioritāšu un konkrēto mērķu darbības jomā; |
| --- | --- |

a)

ietilpst 8. panta 2. punktā noteikto prioritāšu un konkrēto mērķu darbības jomā;

| b) | nav neattiecināmas, ievērojot 13. pantu; un |
| --- | --- |

b)

nav neattiecināmas, ievērojot 13. pantu; un

| c) | atbilst piemērojamiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

c)

atbilst piemērojamiem Savienības tiesību aktiem.

2.   EJZAF var atbalstīt investīcijas kuģos, kas vajadzīgas, lai izpildītu prasības, ko dalībvalsts noteikusi, lai īstenotu fakultatīvos noteikumus, kas paredzēti Direktīvā (ES) 2017/159.

13. pants

Neattiecināmās darbības vai izdevumi

Šādas darbības vai izdevumi nav attiecināmi EJZAF atbalstam:

| a) | darbības, kas palielina zvejas kuģa zvejas kapacitāti, ja vien 19. pantā nav noteikts citādi; |
| --- | --- |

a)

darbības, kas palielina zvejas kuģa zvejas kapacitāti, ja vien 19. pantā nav noteikts citādi;

| b) | tāda aprīkojuma iegāde, kas palielina zvejas kuģa spēju noteikt zivju atrašanās vietu; |
| --- | --- |

b)

tāda aprīkojuma iegāde, kas palielina zvejas kuģa spēju noteikt zivju atrašanās vietu;

| c) | zvejas kuģu būve, iegāde vai imports, ja vien 17. pantā nav paredzēts citādi; |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģu būve, iegāde vai imports, ja vien 17. pantā nav paredzēts citādi;

| d) | zvejas kuģu nodošana trešām valstīm vai to karoga maiņa pret trešās valsts karogu, tostarp izveidojot kopuzņēmumus ar trešo valstu partneriem; |
| --- | --- |

d)

zvejas kuģu nodošana trešām valstīm vai to karoga maiņa pret trešās valsts karogu, tostarp izveidojot kopuzņēmumus ar trešo valstu partneriem;

| e) | zvejas darbību pagaidu pārtraukšana vai pilnīga izbeigšana, ja vien 20. un 21. pantā nav paredzēts citādi; |
| --- | --- |

e)

zvejas darbību pagaidu pārtraukšana vai pilnīga izbeigšana, ja vien 20. un 21. pantā nav paredzēts citādi;

| f) | izpētes zveja; |
| --- | --- |

f)

izpētes zveja;

| g) | uzņēmuma īpašumtiesību nodošana; |
| --- | --- |

g)

uzņēmuma īpašumtiesību nodošana;

| h) | tieša krājumu atjaunošana, izņemot gadījumus, kad tas Savienības tiesību aktā ir skaidri noteikts kā reintrodukcijas pasākums vai citi saglabāšanas pasākumi vai kad tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana; |
| --- | --- |

h)

tieša krājumu atjaunošana, izņemot gadījumus, kad tas Savienības tiesību aktā ir skaidri noteikts kā reintrodukcijas pasākums vai citi saglabāšanas pasākumi vai kad tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana;

| i) | jaunu ostu vai jaunu izsoles namu, izņemot jaunu izkraušanas vietu, būvniecība; |
| --- | --- |

i)

jaunu ostu vai jaunu izsoles namu, izņemot jaunu izkraušanas vietu, būvniecība;

| j) | tirgus intervences mehānismi, kuru mērķis ir uz laiku vai pavisam izņemt no tirgus zvejas vai akvakultūras produktus, lai samazinātu piedāvājumu un novērstu cenu samazināšanos vai lai palielinātu cenas, ja vien 26. panta 2. punktā nav paredzēts citādi; |
| --- | --- |

j)

tirgus intervences mehānismi, kuru mērķis ir uz laiku vai pavisam izņemt no tirgus zvejas vai akvakultūras produktus, lai samazinātu piedāvājumu un novērstu cenu samazināšanos vai lai palielinātu cenas, ja vien 26. panta 2. punktā nav paredzēts citādi;

| k) | tādas investīcijas zvejas kuģos, kas vajadzīgas, lai izpildītu Savienības tiesību aktu prasības, kas ir spēkā atbalsta pieteikuma iesniegšanas brīdī, tostarp prasības, kas noteiktas Savienības saistību RZPO kontekstā, ja vien 22. pantā nav paredzēts citādi; |
| --- | --- |

k)

tādas investīcijas zvejas kuģos, kas vajadzīgas, lai izpildītu Savienības tiesību aktu prasības, kas ir spēkā atbalsta pieteikuma iesniegšanas brīdī, tostarp prasības, kas noteiktas Savienības saistību RZPO kontekstā, ja vien 22. pantā nav paredzēts citādi;

| l) | investīcijas zvejas kuģos, kuri pēdējos divos kalendārajos gados pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada zvejas darbības ir veikuši mazāk nekā 60 dienas; |
| --- | --- |

l)

investīcijas zvejas kuģos, kuri pēdējos divos kalendārajos gados pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada zvejas darbības ir veikuši mazāk nekā 60 dienas;

| m) | zvejas kuģa galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņa vai modernizācija, ja vien 18. pantā nav paredzēts citādi. |
| --- | --- |

m)

zvejas kuģa galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņa vai modernizācija, ja vien 18. pantā nav paredzēts citādi.

II NODAĻA

II NODAĻA

1. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgu zvejniecību un ūdens bioloģisko resursu atjaunošanu un saglabāšanu

1. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgu zvejniecību un ūdens bioloģisko resursu atjaunošanu un saglabāšanu

1. iedaļa

1. iedaļa

Atbalsta joma

Atbalsta joma

14. pants

Konkrētie mērķi

1.   Šajā nodaļā paredzētais atbalsts attiecas uz intervencēm, kuras palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā noteiktos KZP mērķus, īstenojot vienu vai vairākus šādu konkrētus mērķus:

| a) | stiprināt ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgas zvejas darbības; |
| --- | --- |

a)

stiprināt ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgas zvejas darbības;

| b) | palielināt energoefektivitāti un samazināt CO2 emisijas, nomainot vai modernizējot zvejas kuģu dzinējus; |
| --- | --- |

b)

palielināt energoefektivitāti un samazināt CO2 emisijas, nomainot vai modernizējot zvejas kuģu dzinējus;

| c) | veicināt zvejas kapacitātes pielāgošanu zvejas iespējām zvejas darbību pilnīgas izbeigšanas gadījumos un palīdzēt nodrošināt pienācīgu dzīves līmeni zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas gadījumos; |
| --- | --- |

c)

veicināt zvejas kapacitātes pielāgošanu zvejas iespējām zvejas darbību pilnīgas izbeigšanas gadījumos un palīdzēt nodrošināt pienācīgu dzīves līmeni zvejas darbību pagaidu pārtraukšanas gadījumos;

| d) | veicināt efektīvu zvejas kontroli un izpildi, tostarp NNN zvejas apkarošanu, kā arī uzticamus datus, lai varētu pieņemt zināšanās balstītus lēmumus; |
| --- | --- |

d)

veicināt efektīvu zvejas kontroli un izpildi, tostarp NNN zvejas apkarošanu, kā arī uzticamus datus, lai varētu pieņemt zināšanās balstītus lēmumus;

| e) | veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tālāko reģionu zvejas un akvakultūras produktiem; un |
| --- | --- |

e)

veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tālāko reģionu zvejas un akvakultūras produktiem; un

| f) | veicināt ūdens bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšanu un atjaunošanu. |
| --- | --- |

f)

veicināt ūdens bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšanu un atjaunošanu.

2.   Šajā nodaļā paredzēto atbalstu var piešķirt zvejai iekšējos ūdeņos saskaņā ar 16. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

2. iedaļa

2. iedaļa

Īpaši nosacījumi

Īpaši nosacījumi

15. pants

Zvejas kuģu nodošana vai to karoga maiņa

Ja šajā nodaļā paredzētais atbalsts ir piešķirts saistībā ar Savienības zvejas kuģi, minēto kuģi nenodod vai tā karogu nemaina ārpus Savienības vismaz piecus gadus pēc tam, kad saņemts galīgais maksājums par atbalstīto darbību.

16. pants

Zveja iekšējos ūdeņos

1.   Noteikumus, kas paredzēti 17. panta 6. punkta a) apakšpunktā, 18. panta 2. punkta a) apakšpunktā, 19. panta 2. punkta a) un d) apakšpunktā, 20. pantā, 21. panta 2. punkta a)–d) apakšpunktā, kā arī šīs regulas 19. panta 3. punkta d) apakšpunktā minēto atsauci uz Regulu (EK) Nr. 1224/2009 nepiemēro attiecībā uz iekšējo ūdeņu zvejas kuģiem.

2.   Iekšējo ūdeņu zvejas kuģu gadījumā atsauces uz reģistrācijas datumu Savienības zvejas flotes reģistrā 17. panta 6. punkta d) un e) apakšpunktā, 18. panta 2. punkta b) apakšpunktā un 19. panta 2. punkta c) apakšpunktā aizstāj ar atsaucēm uz dienu, kad saskaņā ar valsts tiesību aktiem sākta kuģa izmantošana.

17. pants

Zvejas kuģa pirmā iegāde

1.   Atkāpjoties no 13. panta c) punkta, EJZAF var atbalstīt zvejas kuģa pirmo iegādi vai daļēju šāda kuģa īpašumtiesību ieguvi.

Šā punkta pirmajā daļā minētais atbalsts veicina 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu.

2.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt tikai fiziskai personai, kura:

| a) | atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienā nav vecāka par 40 gadiem un |
| --- | --- |

a)

atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienā nav vecāka par 40 gadiem un

| b) | vismaz piecus gadus ir strādājusi par zvejnieku vai ir ieguvusi atbilstīgu kvalifikāciju. |
| --- | --- |

b)

vismaz piecus gadus ir strādājusi par zvejnieku vai ir ieguvusi atbilstīgu kvalifikāciju.

3.   Šā panta 1. punktā paredzēto atbalstu var piešķirt arī tiesību subjektiem, kas pilnībā pieder vienai vai vairākām fiziskām personām, ja katra no tām atbilst 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

4.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt zvejas kuģa pirmajai iegādei, ko kopīgi veic vairākas fiziskas personas, ja katra no tām atbilst 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

5.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt arī daļējai zvejas kuģa īpašumtiesību ieguvei, ko veic fiziska persona, kura atbilst 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un attiecībā uz kuru uzskata, ka tai ir kontroles tiesības uz šo kuģi, jo tās īpašumā ir vismaz 33 % no kuģa vai kuģa akciju, vai ko veic tiesību subjekts, kurš atbilst 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un attiecībā uz kuru uzskata, ka tam ir kontroles tiesības uz šo kuģi, jo tā īpašumā ir vismaz 33 % no kuģa vai kuģa akciju.

6.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt tikai saistībā ar zvejas kuģi:

| a) | kas ietilpst tādā flotes segmentā, par kuru Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam; |
| --- | --- |

a)

kas ietilpst tādā flotes segmentā, par kuru Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam;

| b) | kas ir aprīkots zvejas darbībām; |
| --- | --- |

b)

kas ir aprīkots zvejas darbībām;

| c) | kura lielākais garums nepārsniedz 24 metrus; |
| --- | --- |

c)

kura lielākais garums nepārsniedz 24 metrus;

| d) | kas ir reģistrēts Savienības zvejas flotes reģistrā vismaz trīs kalendāros gadus pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada attiecībā uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģi un vismaz piecus kalendāros gadus attiecībā uz cita veida kuģi; un |
| --- | --- |

d)

kas ir reģistrēts Savienības zvejas flotes reģistrā vismaz trīs kalendāros gadus pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada attiecībā uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģi un vismaz piecus kalendāros gadus attiecībā uz cita veida kuģi; un

| e) | kas ir reģistrēts Savienības zvejas flotes reģistrā ne ilgāk kā 30 kalendāros gadus pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada. |
| --- | --- |

e)

kas ir reģistrēts Savienības zvejas flotes reģistrā ne ilgāk kā 30 kalendāros gadus pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada.

7.   Zvejas kuģa pirmo iegādi, ko īsteno ar šajā pantā paredzēto atbalstu, neuzskata par uzņēmuma īpašumtiesību nodošanu 13. panta g) punkta nozīmē.

18. pants

Galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņa vai modernizācija

1.   Atkāpjoties no 13. panta m) punkta, EJZAF var atbalstīt tāda zvejas kuģa galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņu vai modernizāciju, kura lielākais garums nepārsniedz 24 metrus.

Šā punkta pirmajā daļā minētais atbalsts veicina 14. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu.

2.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt tikai saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | kuģis ietilpst tādā flotes segmentā, par kuru Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam; |
| --- | --- |

a)

kuģis ietilpst tādā flotes segmentā, par kuru Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam;

| b) | kuģis ir reģistrēts Savienības zvejas flotes reģistrā vismaz piecus kalendāros gadus pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada; |
| --- | --- |

b)

kuģis ir reģistrēts Savienības zvejas flotes reģistrā vismaz piecus kalendāros gadus pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada;

| c) | mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kilovatos nav lielāka par pašreizējā dzinēja jaudu; un |
| --- | --- |

c)

mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kilovatos nav lielāka par pašreizējā dzinēja jaudu; un

| d) | kuģiem, kuru lielākais garums nepārsniedz 24 metrus, jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kilovatos nav lielāka par pašreizējā dzinēja jaudu, un tas emitē vismaz par 20 % mazāk CO2 salīdzinājumā ar pašreizējo dzinēju. |
| --- | --- |

d)

kuģiem, kuru lielākais garums nepārsniedz 24 metrus, jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kilovatos nav lielāka par pašreizējā dzinēja jaudu, un tas emitē vismaz par 20 % mazāk CO2 salīdzinājumā ar pašreizējo dzinēju.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi nomainītie vai modernizētie dzinēji tiek fiziski pārbaudīti.

4.   Zvejas kapacitāte, kas samazināta galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņas vai modernizācijas dēļ, netiek aizstāta.

5.   CO2 emisiju samazināšanu, kas paredzēta 2. punkta d) apakšpunktā, uzskata par izpildītu šādos gadījumos:

| a) | ja attiecīgajā informācijā, ko attiecīgais dzinēja ražotājs apstiprinājis, apliecinot tā atbilstību tipam, vai produkta sertifikātā ir norādīts, ka jaunais dzinējs izdala par 20 % mazāk CO2 nekā dzinējs, ko nomaina; vai |
| --- | --- |

a)

ja attiecīgajā informācijā, ko attiecīgais dzinēja ražotājs apstiprinājis, apliecinot tā atbilstību tipam, vai produkta sertifikātā ir norādīts, ka jaunais dzinējs izdala par 20 % mazāk CO2 nekā dzinējs, ko nomaina; vai

| b) | ja attiecīgajā informācijā, ko attiecīgais dzinēja ražotājs apstiprinājis, apliecinot tā atbilstību tipam, vai produkta sertifikātā ir norādīts, ka jaunais dzinējs izmanto par 20 % mazāk degvielas nekā dzinējs, ko nomaina. |
| --- | --- |

b)

ja attiecīgajā informācijā, ko attiecīgais dzinēja ražotājs apstiprinājis, apliecinot tā atbilstību tipam, vai produkta sertifikātā ir norādīts, ka jaunais dzinējs izmanto par 20 % mazāk degvielas nekā dzinējs, ko nomaina.

Ja attiecīgā informācija, ko attiecīgais dzinēja ražotājs apstiprinājis, apliecinot tā atbilstību tipam, vai produkta sertifikāts vienam vai abiem dzinējiem neļauj salīdzināt CO2 emisijas vai degvielas patēriņu, CO2 emisiju samazināšanu, kas paredzēta 2. punkta d) apakšpunktā, uzskata par izpildītu jebkurā no šādiem gadījumiem:

| a) | jaunais dzinējs izmanto energoefektīvu tehnoloģiju, un vecuma starpība starp jauno dzinēju un dzinēju, ko nomaina, ir vismaz septiņi gadi; |
| --- | --- |

a)

jaunais dzinējs izmanto energoefektīvu tehnoloģiju, un vecuma starpība starp jauno dzinēju un dzinēju, ko nomaina, ir vismaz septiņi gadi;

| b) | jaunais dzinējs izmanto tāda veida degvielu vai piedziņas sistēmu, par kuru uzskata, ka tā emitē mazāk CO2 nekā dzinējs, ko nomaina; |
| --- | --- |

b)

jaunais dzinējs izmanto tāda veida degvielu vai piedziņas sistēmu, par kuru uzskata, ka tā emitē mazāk CO2 nekā dzinējs, ko nomaina;

| c) | dalībvalsts nosaka, ka attiecīgā kuģa zvejas normālā piepūlē jaunais dzinējs emitē par 20 % mazāk CO2 vai izmanto par 20 % mazāk degvielas nekā dzinējs, ko nomaina. |
| --- | --- |

c)

dalībvalsts nosaka, ka attiecīgā kuģa zvejas normālā piepūlē jaunais dzinējs emitē par 20 % mazāk CO2 vai izmanto par 20 % mazāk degvielas nekā dzinējs, ko nomaina.

Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu energoefektīvās tehnoloģijas, kas minētas šā punkta otrās daļas a) apakšpunktā, un sīkāk precizētu metodoloģijas elementus minētās daļas c) apakšpunkta īstenošanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 63. panta 2. punktā.

19. pants

Zvejas kuģa bruto tilpības palielināšana, lai uzlabotu drošību, darba apstākļus vai energoefektivitāti

1.   Atkāpjoties no 13. panta a) punkta, EJZAF var atbalstīt darbības, kas palielina zvejas kuģa bruto tilpību, lai uzlabotu drošību, darba apstākļus vai energoefektivitāti.

Šā punkta pirmajā daļā minētais atbalsts veicina 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu.

2.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt tikai saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | zvejas kuģis ietilpst tādā flotes segmentā, par kuru Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka segmenta zvejas kapacitāte ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam; |
| --- | --- |

a)

zvejas kuģis ietilpst tādā flotes segmentā, par kuru Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka segmenta zvejas kapacitāte ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam;

| b) | zvejas kuģa lielākais garums nepārsniedz 24 metrus; |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģa lielākais garums nepārsniedz 24 metrus;

| c) | zvejas kuģis ir reģistrēts Savienības zvejas flotes reģistrā vismaz 10 kalendāros gadus pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada; un |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģis ir reģistrēts Savienības zvejas flotes reģistrā vismaz 10 kalendāros gadus pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada; un

| d) | darbības rezultātā radušās jaunās zvejas kapacitātes iekļaušanu zvejas flotē kompensē, iepriekš veicot zvejas kapacitātes samazinājumu, par ko nepiešķir publisku atbalstu, vismaz tādā pašā apjomā no tā paša flotes segmenta vai no flotes segmenta, par kuru Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka segmenta zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar minētajam segmentam pieejamajām zvejas iespējām. |
| --- | --- |

d)

darbības rezultātā radušās jaunās zvejas kapacitātes iekļaušanu zvejas flotē kompensē, iepriekš veicot zvejas kapacitātes samazinājumu, par ko nepiešķir publisku atbalstu, vismaz tādā pašā apjomā no tā paša flotes segmenta vai no flotes segmenta, par kuru Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā ir norādīts, ka segmenta zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar minētajam segmentam pieejamajām zvejas iespējām.

3.   Šā panta 1. punkta nolūkā atbalsts ir attiecināms tikai uz šādām darbībām:

| a) | bruto tilpības palielināšana, kas nepieciešama, lai pēc tam ierīkotu vai renovētu izmitināšanas vietas, kuras paredzētas vienīgi apkalpes vajadzībām, tostarp sanitārās telpas, koplietošanas telpas, virtuves telpas un segtas klāja konstrukcijas; |
| --- | --- |

a)

bruto tilpības palielināšana, kas nepieciešama, lai pēc tam ierīkotu vai renovētu izmitināšanas vietas, kuras paredzētas vienīgi apkalpes vajadzībām, tostarp sanitārās telpas, koplietošanas telpas, virtuves telpas un segtas klāja konstrukcijas;

| b) | bruto tilpības palielināšana, kas ir nepieciešama, lai pēc tam uzlabotu vai uzstādītu uz klāja esošas ugunsgrēku novēršanas sistēmas, drošības un trauksmes sistēmas vai trokšņa samazināšanas sistēmas; |
| --- | --- |

b)

bruto tilpības palielināšana, kas ir nepieciešama, lai pēc tam uzlabotu vai uzstādītu uz klāja esošas ugunsgrēku novēršanas sistēmas, drošības un trauksmes sistēmas vai trokšņa samazināšanas sistēmas;

| c) | bruto tilpības palielināšana, kas nepieciešama, lai pēc tam uzstādītu integrētas tiltiņa sistēmas nolūkā uzlabot navigāciju vai dzinēja vadību; |
| --- | --- |

c)

bruto tilpības palielināšana, kas nepieciešama, lai pēc tam uzstādītu integrētas tiltiņa sistēmas nolūkā uzlabot navigāciju vai dzinēja vadību;

| d) | bruto tilpības palielināšana, kas ir nepieciešama, lai pēc tam uzstādītu vai atjaunotu tādu dzinēju vai piedziņas sistēmu, kura uzrāda labāku energoefektivitāti vai zemākas CO2 emisijas salīdzinājumā ar iepriekšējo situāciju, un kuras jauda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 40. panta 1. punktu nepārsniedz zvejas kuģa iepriekš sertificēto dzinēja jaudu, un kuras maksimālo jaudu šim dzinēja vai piedziņas sistēmas modelim sertificējis ražotājs; |
| --- | --- |

d)

bruto tilpības palielināšana, kas ir nepieciešama, lai pēc tam uzstādītu vai atjaunotu tādu dzinēju vai piedziņas sistēmu, kura uzrāda labāku energoefektivitāti vai zemākas CO2 emisijas salīdzinājumā ar iepriekšējo situāciju, un kuras jauda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 40. panta 1. punktu nepārsniedz zvejas kuģa iepriekš sertificēto dzinēja jaudu, un kuras maksimālo jaudu šim dzinēja vai piedziņas sistēmas modelim sertificējis ražotājs;

| e) | bulba priekšgala nomaiņa vai atjaunošana ar noteikumu, ka tas uzlabo zvejas kuģa vispārējo energoefektivitāti. |
| --- | --- |

e)

bulba priekšgala nomaiņa vai atjaunošana ar noteikumu, ka tas uzlabo zvejas kuģa vispārējo energoefektivitāti.

4.   Kā daļu no datiem, kas sniegti saskaņā ar 46. panta 3. punktu, dalībvalstis Komisijai dara zināmu saskaņā ar šo pantu atbalstīto darbību raksturojumu, tostarp palielinātās zvejas kapacitātes apjomu un minētās palielināšanas mērķi.

5.   Šajā pantā paredzētais atbalsts neattiecas uz darbībām, kas saistītas ar investīcijām, kuru mērķis ir uzlabot drošību, darba apstākļus vai energoefektivitāti, ja šādas darbības nepalielina attiecīgā kuģa zvejas kapacitāti. Šīs darbības var atbalstīt saskaņā ar 12. pantu.

20. pants

Zvejas darbību pilnīga izbeigšana

1.   Atkāpjoties no 13. panta e) punkta, EJZAF var atbalstīt kompensāciju par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu.

Šā punkta pirmajā daļā minētais atbalsts veicina 14. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu.

2.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt tikai saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | izbeigšana ir paredzēta rīcības plānā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

a)

izbeigšana ir paredzēta rīcības plānā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā;

| b) | izbeigšana notiek zvejas kuģi sadalot vai to izņemot no ekspluatācijas un pielāgojot tādu darbību veikšanai, kas nav komerciāla zveja, ievērojot KZP mērķus un Regulā (ES) Nr. 1380/2013 norādītos daudzgadu plānus; |
| --- | --- |

b)

izbeigšana notiek zvejas kuģi sadalot vai to izņemot no ekspluatācijas un pielāgojot tādu darbību veikšanai, kas nav komerciāla zveja, ievērojot KZP mērķus un Regulā (ES) Nr. 1380/2013 norādītos daudzgadu plānus;

| c) | zvejas kuģis ir reģistrēts kā aktīvs kuģis un pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas tas ir veicis zvejas darbības jūrā vismaz 90 dienas gadā; |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģis ir reģistrēts kā aktīvs kuģis un pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas dienas tas ir veicis zvejas darbības jūrā vismaz 90 dienas gadā;

| d) | līdzvērtīga zvejas kapacitāte ir neatgriezeniski izslēgta no Savienības zvejas flotes reģistra un zvejas licences un zvejas atļaujas ir galīgi anulētas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 5. un 6. punktu; un |
| --- | --- |

d)

līdzvērtīga zvejas kapacitāte ir neatgriezeniski izslēgta no Savienības zvejas flotes reģistra un zvejas licences un zvejas atļaujas ir galīgi anulētas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 5. un 6. punktu; un

| e) | saņēmējs turpmākajos piecos gados pēc atbalsta saņemšanas nereģistrē nevienu zvejas kuģi. |
| --- | --- |

e)

saņēmējs turpmākajos piecos gados pēc atbalsta saņemšanas nereģistrē nevienu zvejas kuģi.

3.   Šā panta 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt tikai attiecībā uz:

| a) | tiem Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, uz kuriem attiecas zvejas darbību pilnīga izbeigšana; un |
| --- | --- |

a)

tiem Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, uz kuriem attiecas zvejas darbību pilnīga izbeigšana; un

| b) | zvejniekiem, kuri uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas darbību pilnīga izbeigšana, pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada jūrā ir strādājuši vismaz 90 dienas gadā. |
| --- | --- |

b)

zvejniekiem, kuri uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas darbību pilnīga izbeigšana, pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada jūrā ir strādājuši vismaz 90 dienas gadā.

Zvejnieki, kuri minēti pirmās daļas b) apakšpunktā, izbeidz visas zvejas darbības uz pieciem gadiem pēc atbalsta saņemšanas. Ja zvejnieks minētajā laikposmā atsāk zvejas darbības, attiecīgā dalībvalsts atgūst attiecībā uz šo darbību nepamatoti izmaksātās summas tādā apmērā, kas ir proporcionāls laikposmam, kurā šīs daļas pirmajā teikumā paredzētais nosacījums nav izpildīts.

21. pants

Zvejas darbību pagaidu pārtraukšana

1.   Atkāpjoties no 13. panta e) punkta, EJZAF var atbalstīt kompensāciju par zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu.

Šā punkta pirmajā daļā minētais atbalsts veicina 14. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu.

2.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt tikai attiecībā uz šādiem apstākļiem:

| a) | saglabāšanas pasākumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 7. panta 1. punkta a), b), c), i) un j) apakšpunktā, vai RZPO pieņemti līdzvērtīgi saglabāšanas pasākumi, kas attiecas uz Savienību; |
| --- | --- |

a)

saglabāšanas pasākumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 7. panta 1. punkta a), b), c), i) un j) apakšpunktā, vai RZPO pieņemti līdzvērtīgi saglabāšanas pasākumi, kas attiecas uz Savienību;

| b) | Komisijas pasākumi nopietna jūras bioloģisko resursu apdraudējuma gadījumā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantā; |
| --- | --- |

b)

Komisijas pasākumi nopietna jūras bioloģisko resursu apdraudējuma gadījumā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantā;

| c) | dalībvalstu ārkārtas pasākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 13. pantu; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstu ārkārtas pasākumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 13. pantu;

| d) | IZPN vai tā protokola piemērošanas pārtraukšana force majeure apstākļu dēļ; vai |
| --- | --- |

d)

IZPN vai tā protokola piemērošanas pārtraukšana force majeure apstākļu dēļ; vai

| e) | dabas katastrofas, vides incidenti vai veselības krīzes, ko oficiāli atzinušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

e)

dabas katastrofas, vides incidenti vai veselības krīzes, ko oficiāli atzinušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes.

3.   Šā panta 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt tikai tad, ja attiecīgā kuģa vai zvejnieka zvejas darbības ir apturētas vismaz 30 dienas attiecīgajā kalendārajā gadā.

4.   Šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto atbalstu var piešķirt tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem, ir jāsamazina zvejas piepūle, lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā un 2. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētos mērķus.

5.   Šā panta 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt tikai attiecībā uz:

| a) | Savienības zvejas kuģu, kuri ir reģistrēti kā aktīvi kuģi un kuri pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada ir veikuši zvejas darbības jūrā vismaz 120 dienas, īpašniekiem vai operatoriem; |
| --- | --- |

a)

Savienības zvejas kuģu, kuri ir reģistrēti kā aktīvi kuģi un kuri pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada ir veikuši zvejas darbības jūrā vismaz 120 dienas, īpašniekiem vai operatoriem;

| b) | zvejniekiem, kuri uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas pagaidu pārtraukšana, pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada jūrā ir strādājuši vismaz 120 dienas; vai |
| --- | --- |

b)

zvejniekiem, kuri uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas pagaidu pārtraukšana, pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada jūrā ir strādājuši vismaz 120 dienas; vai

| c) | zvejniekiem, kuri zvejo no krasta, kas pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada ir veikuši zvejas darbības vismaz 120 dienas. |
| --- | --- |

c)

zvejniekiem, kuri zvejo no krasta, kas pēdējo divu kalendāro gadu laikā pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada ir veikuši zvejas darbības vismaz 120 dienas.

Šajā punktā minēto atsauci uz jūrā pavadāmo dienu skaitu nepiemēro attiecībā uz zuša zvejniecībām.

6.   Šā panta 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt plānošanas periodā uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus uz vienu kuģi vai uz vienu zvejnieku.

7.   Visas zvejas darbības, ko veic attiecīgie kuģi vai zvejnieki, laikposmā, uz kuru attiecas zvejas darbību pagaidu pārtraukšana, tiek faktiski apturētas. Attiecīgā dalībvalsts pārliecinās, ka laikposmā, uz ko attiecas zvejas darbību pagaidu pārtraukšana, attiecīgais kuģis vai zvejnieks ir pārtraucis jebkādas zvejas darbības un ka netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties no kuģa izmantošanas citiem nolūkiem.

22. pants

Kontrole un noteikumu izpilde

1.   EJZAF var atbalstīt Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmas attīstīšanu un īstenošanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 36. pantā un sīkāk noteikts Regulās (EK) Nr. 1224/2009 un (EK) Nr. 1005/2008.

Šā punkta pirmajā daļā minētais atbalsts veicina 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu.

2.   Atkāpjoties no 13. panta k) punkta, atbalsts, kas minēts šā panta 1. punktā, var attiekties uz:

| a) | tādu komponentu iegādi, uzstādīšanu un pārvaldību uz kuģiem, kas ir vajadzīgi obligātajām kuģu izsekošanas un elektroniskās ziņošanas sistēmām, ko izmanto kontroles vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

tādu komponentu iegādi, uzstādīšanu un pārvaldību uz kuģiem, kas ir vajadzīgi obligātajām kuģu izsekošanas un elektroniskās ziņošanas sistēmām, ko izmanto kontroles vajadzībām;

| b) | tādu komponentu iegādi, uzstādīšanu un pārvaldību uz kuģiem, kas ir vajadzīgi obligātajām attālās elektroniskās novērošanas sistēmām, ko izmanto, lai kontrolētu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētā nozvejas izkraušanas pienākuma īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

tādu komponentu iegādi, uzstādīšanu un pārvaldību uz kuģiem, kas ir vajadzīgi obligātajām attālās elektroniskās novērošanas sistēmām, ko izmanto, lai kontrolētu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētā nozvejas izkraušanas pienākuma īstenošanu;

| c) | tādu ierīču iegādi, uzstādīšanu un pārvaldību uz kuģiem, kas ir vajadzīgas obligātai, nepārtrauktai dzinēja jaudas mērīšanai un reģistrēšanai. |
| --- | --- |

c)

tādu ierīču iegādi, uzstādīšanu un pārvaldību uz kuģiem, kas ir vajadzīgas obligātai, nepārtrauktai dzinēja jaudas mērīšanai un reģistrēšanai.

3.   Ar šā panta 1. punktā minēto atbalstu var veicināt arī jūras uzraudzību, kā minēts 33. pantā, un sadarbību krasta apsardzes funkciju izpildē, kā minēts 34. pantā.

23. pants

Datu vākšana, pārvaldība, izmantošana un apstrāde zivsaimniecības nozarē un pētniecības un inovācijas programmas

1.   Pamatojoties uz Regulas (ES) 2017/1004 6. pantā minētajiem valsts darba plāniem, EJZAF var atbalstīt bioloģisko, vides, tehnisko un sociālekonomisko datu vākšanu, pārvaldību, izmantošanu un apstrādi zivsaimniecības nozarē, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 25. panta 1. un 2. punktā un sīkāk noteikts Regulā (ES) 2017/1004. Turklāt EJZAF var atbalstīt zvejniecības un akvakultūras pētniecības un inovācijas programmas, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 27. pantā.

2.   Šā panta 1. punktā minētais atbalsts veicina 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu.

24. pants

Vienlīdzīgu konkurences apstākļu veicināšana attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem no tālākajiem reģioniem

1.   EJZAF var atbalstīt kompensāciju par papildu izmaksām, kas radušās operatoriem dažu tālāko reģionu zvejas un akvakultūras produktu zvejniecībā, audzēšanā, apstrādē un tirdzniecībā.

2.   Šā panta 1. punktā minētais atbalsts veicina 14. panta 1. punkta e) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu.

3.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt tikai saskaņā ar 36. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

25. pants

Ūdens bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšana un atjaunošana

1.   EJZAF var atbalstīt darbības, kas veicina ūdens bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšanu un atjaunošanu, tostarp iekšējos ūdeņos.

Šā punkta pirmajā daļā minētais atbalsts veicina 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu.

2.   Šā panta 1. punktā minētais atbalsts var cita starpā attiekties arī uz:

| a) | kompensāciju zvejniekiem par pazaudēto zvejas rīku un jūras piedrazojuma pasīvo savākšanu jūrā; |
| --- | --- |

a)

kompensāciju zvejniekiem par pazaudēto zvejas rīku un jūras piedrazojuma pasīvo savākšanu jūrā;

| b) | investīcijām ostās vai citā infrastruktūrā, lai nodrošinātu piemērotas pazaudēto zvejas rīku un jūrā savāktā piedrazojuma pieņemšanas iekārtas; |
| --- | --- |

b)

investīcijām ostās vai citā infrastruktūrā, lai nodrošinātu piemērotas pazaudēto zvejas rīku un jūrā savāktā piedrazojuma pieņemšanas iekārtas;

| c) | darbībām, ar kurām jūras vidē sasniedz un saglabā labu vides stāvokli, kā noteikts Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

c)

darbībām, ar kurām jūras vidē sasniedz un saglabā labu vides stāvokli, kā noteikts Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā;

| d) | tādu telpiskās aizsardzības pasākumu īstenošanu, kas noteikti, ievērojot Direktīvas 2008/56/EK 13. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

d)

tādu telpiskās aizsardzības pasākumu īstenošanu, kas noteikti, ievērojot Direktīvas 2008/56/EK 13. panta 4. punktu;

| e) | Natura 2000 teritoriju pārvaldību, atjaunošanu, pārraudzību un uzraudzību, ņemot vērā prioritārās rīcības plānus, kas izveidoti, ievērojot Direktīvas 92/43/EEK 8. pantu; |
| --- | --- |

e)

Natura 2000 teritoriju pārvaldību, atjaunošanu, pārraudzību un uzraudzību, ņemot vērā prioritārās rīcības plānus, kas izveidoti, ievērojot Direktīvas 92/43/EEK 8. pantu;

| f) | sugu aizsardzību saskaņā ar Direktīvām 92/43/EEK un 2009/147/EK, ņemot vērā prioritārās rīcības plānus, kas izveidoti, ievērojot Direktīvas 92/43/EEK 8. pantu; |
| --- | --- |

f)

sugu aizsardzību saskaņā ar Direktīvām 92/43/EEK un 2009/147/EK, ņemot vērā prioritārās rīcības plānus, kas izveidoti, ievērojot Direktīvas 92/43/EEK 8. pantu;

| g) | iekšējo ūdeņu atjaunošanu saskaņā ar pasākumu programmu, kas noteikta, ievērojot Direktīvas 2000/60/EK 11. pantu. |
| --- | --- |

g)

iekšējo ūdeņu atjaunošanu saskaņā ar pasākumu programmu, kas noteikta, ievērojot Direktīvas 2000/60/EK 11. pantu.

III NODAĻA

III NODAĻA

2. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības un zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, tādējādi sekmējot pārtikas nodrošinājumu Savienībā

2. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības un zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, tādējādi sekmējot pārtikas nodrošinājumu Savienībā

1. iedaļa

1. iedaļa

Atbalsta joma

Atbalsta joma

26. pants

Konkrētie mērķi

1.   Šajā nodaļā paredzētais atbalsts attiecas uz intervencēm, kuras palīdz sasniegt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā noteiktos KZP mērķus, īstenojot šādus konkrētus mērķus:

| a) | ilgtspējīgu akvakultūras darbību veicināšana, jo īpaši akvakultūras ražošanas konkurētspējas stiprināšana, vienlaikus nodrošinot, ka darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas; |
| --- | --- |

a)

ilgtspējīgu akvakultūras darbību veicināšana, jo īpaši akvakultūras ražošanas konkurētspējas stiprināšana, vienlaikus nodrošinot, ka darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas;

| b) | zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecības, kvalitātes un pievienotās vērtības veicināšana, kā arī minēto produktu apstrāde. |
| --- | --- |

b)

zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecības, kvalitātes un pievienotās vērtības veicināšana, kā arī minēto produktu apstrāde.

2.   Atkāpjoties no 13. panta j) punkta, ārkārtas notikumu gadījumos, kas rada būtiskus tirgus traucējumus, šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais atbalsts var attiekties uz:

| a) | kompensāciju zvejniecības un akvakultūras nozares operatoriem par zaudētajiem ienākumiem vai papildu izmaksām; un |
| --- | --- |

a)

kompensāciju zvejniecības un akvakultūras nozares operatoriem par zaudētajiem ienākumiem vai papildu izmaksām; un

| b) | kompensāciju atzītām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, kuras uzglabā zvejas produktus, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1379/2013 II pielikumā, ar noteikumu, ka minētos produktus uzglabā saskaņā ar minētās Regulas 30. un 31. pantu. |
| --- | --- |

b)

kompensāciju atzītām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām, kuras uzglabā zvejas produktus, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1379/2013 II pielikumā, ar noteikumu, ka minētos produktus uzglabā saskaņā ar minētās Regulas 30. un 31. pantu.

Šā punkta pirmajā daļā minētais atbalsts var būt attiecināms tikai tad, ja Komisija ar īstenošanas lēmumu ir noteikusi ārkārtas notikuma iestāšanos. Izdevumi ir attiecināmi tikai minētajā īstenošanas lēmumā norādītajā laikposmā.

3.   Papildus šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām darbībām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta darbības joma, atbalsts saskaņā ar minēto apakšpunktu var attiekties arī uz intervencēm, kuras veicina akvakultūru, kas nodrošina ekosistēmu pakalpojumus, kā arī dzīvnieku veselību un labturību akvakultūrā, kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/429 (32) darbības jomā.

4.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētais atbalsts var arī veicināt zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgās organizācijas mērķu sasniegšanu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 35. pantā, tostarp ražošanas un tirdzniecības plānu mērķu sasniegšanu, kā aprakstīts Regulas (ES) Nr. 1379/2013 28. pantā.

2. iedaļa

2. iedaļa

Īpaši nosacījumi

Īpaši nosacījumi

27. pants

Akvakultūra

Lai sasniegtu šīs regulas 26. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi attiecībā uz akvakultūras darbību veicināšanu, atbalsts ir saskanīgs ar valsts stratēģiskajiem daudzgadu plāniem akvakultūras attīstībai, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. panta 2. punktā.

28. pants

Zvejas un akvakultūras produktu apstrāde

Lai sasniegtu šīs regulas 26. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktu apstrādi, atbalstu uzņēmumiem, kas nav MVU, piešķir, tikai izmantojot Regulas (ES) 2021/... (+) 58. pantā paredzētos finanšu instrumentus vai programmu InvestEU saskaņā ar 10. pantu Regulā (ES) 2021/523.

IV NODAĻA

IV NODAĻA

3. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību

3. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību

1. iedaļa

1. iedaļa

Atbalsta joma

Atbalsta joma

29. pants

Konkrētais mērķis

Šajā nodaļā paredzētais atbalsts attiecas uz intervencēm, kas veicina ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicina zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību.

2. iedaļa

2. iedaļa

Īpaši nosacījumi

Īpaši nosacījumi

30. pants

Sabiedrības virzīta vietējā attīstība

1.   Lai sasniegtu šīs regulas 29. pantā paredzēto konkrēto mērķi, atbalstu īsteno, izmantojot sabiedrības virzītu vietējo attīstību, kas norādīta Regulas (ES) 2021/... (+) 31. pantā.

2.   Šā panta atbalsta vajadzībām sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas, kas minētas Regulas (ES) 2021/... (+) 32. pantā, nodrošina to, ka kopienas zvejniecības vai akvakultūras reģionos labāk izmanto ilgtspējīgas zilās ekonomikas piedāvātās iespējas un gūst labumu no tām, balstoties uz vides, kultūras, sociālajiem resursiem un cilvēkresursiem un stiprinot tos. Minētās sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas var sniegties no tādām, kas orientētas uz zvejniecību vai akvakultūru, līdz plašākām stratēģijām, kas vērstas uz vietējo kopienu dažādošanu.

V NODAĻA

V NODAĻA

4. prioritāte. Stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus

4. prioritāte. Stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus

1. iedaļa

1. iedaļa

Atbalsta joma

Atbalsta joma

31. pants

Konkrētais mērķis

Šajā nodaļā paredzētais atbalsts attiecas uz intervencēm, kas palīdz stiprināt ilgtspējīgu jūras un okeānu pārvaldību, veicinot zināšanas par jūru, jūras uzraudzību vai krasta apsardzes sadarbību.

2. iedaļa

2. iedaļa

Īpaši nosacījumi

Īpaši nosacījumi

32. pants

Zināšanas par jūru

Atbalsts, ko piešķir, lai, veicinot zināšanas par jūru, sasniegtu šīs regulas 31. pantā norādīto konkrēto mērķi, palīdz īstenot darbības, ar kurām ir paredzēts vākt, pārvaldīt un izmantot datus nolūkā uzlabot zināšanas par jūras vides stāvokli, lai tādējādi:

| a) | izpildītu uzraudzības un teritoriju noteikšanas un apsaimniekošanas prasības saskaņā ar Direktīvām 92/43/EEK un 2009/147/EK; |
| --- | --- |

a)

izpildītu uzraudzības un teritoriju noteikšanas un apsaimniekošanas prasības saskaņā ar Direktīvām 92/43/EEK un 2009/147/EK;

| b) | atbalstītu jūras telpisko plānošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/89/ES (33); vai |
| --- | --- |

b)

atbalstītu jūras telpisko plānošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/89/ES (33); vai

| c) | uzlabotu datu kvalitāti un kopīgošanu, izmantojot Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklu (EMODnet). |
| --- | --- |

c)

uzlabotu datu kvalitāti un kopīgošanu, izmantojot Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklu (EMODnet).

33. pants

Jūras uzraudzība

1.   Lai 31. pantā norādīto konkrēto mērķi sasniegtu, veicinot jūras uzraudzību, atbalsts tiek piešķirts darbībām, kas palīdz sasniegt CISE mērķus.

2.   Atbalsts darbībām, kas minētas šā panta 1. punktā, var veicināt arī Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmas izstrādi un īstenošanu saskaņā ar 22. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

34. pants

Krasta apsardzes sadarbība

1.   Atbalsts, ko piešķir, lai, veicinot krasta apsardzes sadarbību, sasniegtu 31. pantā norādīto konkrēto mērķi, palīdz īstenot darbības, kuras valsts iestādes veic, Eiropas līmenī sadarbojoties krasta apsardzes funkciju izpildē, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1896 (34) 69. pantā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1406/2002 (35) 2.b pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/473 (36) 8. pantā.

2.   Atbalsts darbībām, kas minētas šā panta 1. punktā, var veicināt arī Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmu izstrādi un īstenošanu saskaņā ar 22. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

VI NODAĻA

VI NODAĻA

Ilgtspējīga tālāko reģionu attīstība

Ilgtspējīga tālāko reģionu attīstība

35. pants

Rīcības plāns tālākajiem reģioniem

Saskaņā ar 8. panta 3. punktu attiecīgās dalībvalstis sagatavo rīcības plānu, iekļaujot to savā programmā, attiecībā uz katru tām piederošo tālāko reģionu un tajā izklāsta:

| a) | stratēģiju ilgtspējīgai zvejas izmantošanai un ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru attīstībai; |
| --- | --- |

a)

stratēģiju ilgtspējīgai zvejas izmantošanai un ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru attīstībai;

| b) | galveno paredzēto darbību un attiecīgo finanšu līdzekļu aprakstu, tostarp:






  i) | strukturālo atbalstu zvejniecības un akvakultūras nozarei saskaņā ar šo sadaļu; |
| --- | --- | --- |

b)

galveno paredzēto darbību un attiecīgo finanšu līdzekļu aprakstu, tostarp:

i)

strukturālo atbalstu zvejniecības un akvakultūras nozarei saskaņā ar šo sadaļu;

| ii) | 24. un 36. pantā minēto kompensāciju par papildu izmaksām, tostarp tās aprēķināšanas metodiku; |
| --- | --- |

ii)

24. un 36. pantā minēto kompensāciju par papildu izmaksām, tostarp tās aprēķināšanas metodiku;

| iii) | jebkādas citas investīcijas ilgtspējīgā zilajā ekonomikā, kas vajadzīgas, lai panāktu ilgtspējīgu piekrastes attīstību. |
| --- | --- |

iii)

jebkādas citas investīcijas ilgtspējīgā zilajā ekonomikā, kas vajadzīgas, lai panāktu ilgtspējīgu piekrastes attīstību.

36. pants

Kompensācija par papildu izmaksām, kas rodas saistībā ar zvejas un akvakultūras produktiem

1.   Lai īstenotu kompensāciju par papildu izmaksām, kas radušās operatoriem tālāko reģionu zvejas un akvakultūras produktu zvejniecībā, audzēšanā, apstrādē un tirdzniecībā, kā minēts 24. pantā, katra attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar šā panta 6. punktā noteiktajiem kritērijiem katram tālākajam reģionam nosaka uz kompensāciju attiecināmu zvejas un akvakultūras produktu sarakstu un minēto produktu daudzumu.

2.   Sagatavojot 1. punktā minētos sarakstus un nosakot daudzumus, dalībvalstis ņem vērā visus attiecīgos faktorus, jo īpaši vajadzību nodrošināt to, lai kompensācija būtu pilnībā saderīga ar KZP noteikumiem.

3.   Kompensāciju nepiešķir par zvejas un akvakultūras produktiem:

| a) | kurus nozvejojuši trešās valsts kuģi, izņemot Venecuēlas karoga zvejas kuģus, kas darbojas Savienības ūdeņos, saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1565 (37); |
| --- | --- |

a)

kurus nozvejojuši trešās valsts kuģi, izņemot Venecuēlas karoga zvejas kuģus, kas darbojas Savienības ūdeņos, saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1565 (37);

| b) | kurus nozvejojuši Savienības zvejas kuģi, kas nav reģistrēti kāda no tālāko reģionu ostām; |
| --- | --- |

b)

kurus nozvejojuši Savienības zvejas kuģi, kas nav reģistrēti kāda no tālāko reģionu ostām;

| c) | kuri importēti no trešām valstīm. |
| --- | --- |

c)

kuri importēti no trešām valstīm.

4.   Šā panta 3. punkta b) apakšpunktu nepiemēro, ja attiecīgajā tālākajā reģionā esošā apstrādes nozares jauda pārsniedz piegādāto izejvielu daudzumu.

5.   Lai nepieļautu pārmērīgu kompensāciju, kompensācijā, ko izmaksā saņēmējiem, kuri veic 1. punktā minētās darbības tālākajos reģionos vai kuriem pieder kuģis, kas reģistrēts kādā no minēto reģionu ostām un veic darbības tajā, ņem vērā:

| a) | attiecībā uz katru zvejas vai akvakultūras produktu vai produktu kategoriju – papildu izmaksas, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ; un |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz katru zvejas vai akvakultūras produktu vai produktu kategoriju – papildu izmaksas, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ; un

| b) | visus citus publiskās intervences veidus, kas ietekmē papildu izmaksu līmeni. |
| --- | --- |

b)

visus citus publiskās intervences veidus, kas ietekmē papildu izmaksu līmeni.

6.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 62. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem papildina šo regulu un kuros nosaka kritērijus to papildu izmaksu aprēķināšanai, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ.

37. pants

Valsts atbalsts kompensācijas par papildu izmaksām īstenošanai

Dalībvalstis var piešķirt papildu finansējumu 24. pantā minētās kompensācijas īstenošanai. Šādos gadījumos dalībvalstis Komisijai paziņo par piešķirto valsts atbalstu, ko Komisija var apstiprināt saskaņā ar šo regulu kā daļu no minētās kompensācijas. Attiecībā uz šādi paziņotu valsts atbalstu uzskata, ka tas paziņots LESD 108. panta 3. punkta pirmā teikuma nozīmē.

38. pants

Izvērtēšana

Veicot Regulas (ES) 2021/... (+) 45. pantā minēto vidusposma izvērtējumu, Komisija īpaši pārbauda šīs nodaļas noteikumus, tostarp tos, kas saistīti ar kompensāciju par papildu izmaksām.

VII NODAĻA

VII NODAĻA

Noteikumi par īstenošanu dalītā pārvaldībā

Noteikumi par īstenošanu dalītā pārvaldībā

1. iedaļa

1. iedaļa

Atbalsts no EJZAF

Atbalsts no EJZAF

39. pants

Kompensācijas aprēķins

Kompensāciju par papildu izmaksām vai negūtajiem ienākumiem un citu kompensāciju, kas paredzēta šajā regulā, piešķir kādā no veidiem, kas minēti Regulas (ES) 2021/... (+) 53. panta 1. punkta b)–e) apakšpunktā.

40. pants

Līdzfinansējuma likmju noteikšana

Maksimālā EJZAF līdzfinansējuma likme katram konkrētajam mērķim ir 70 % no attiecināmajiem publiskiem izdevumiem, izņemot 14. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, attiecībā uz kuru tā ir 100 %.

41. pants

Publiskā atbalsta intensitāte

1.   Dalībvalstis piemēro maksimālo atbalsta intensitātes likmi 50 % apmērā no darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, III pielikumā ir izklāstītas īpašas maksimālās atbalsta intensitātes likmes.

3.   Ja viena darbība attiecas uz vairākām rindām III pielikuma 2.–19. rindā, piemēro augstāko maksimālo atbalsta intensitātes likmi.

4.   Ja viena darbība attiecas uz vienu III pielikuma 2.–19. rindu vai uz vairākām un vienlaikus attiecas uz minētā pielikuma 1. rindu, piemēro to maksimālo atbalsta intensitātes likmi, kas minēta 1. rindā.

2. iedaļa

2. iedaļa

Finanšu pārvaldība

Finanšu pārvaldība

42. pants

Maksājuma termiņa pārtraukšana

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (+) 96. panta 4. punktu Komisija var pārtraukt maksājuma termiņu visam maksājuma pieteikumam vai tā daļai, ja dalībvalsts nav ievērojusi KZP piemērojamos noteikumus, un šī noteikumu neievērošana ietekmē izdevumus, kas iekļauti maksājuma pieteikumā, saistībā ar ko pieprasīts starpposma maksājums.

2.   Pirms 1. punktā minētās pārtraukšanas Komisija informē attiecīgo dalībvalsti par noteikumu neievērošanu un dod tai iespēju saprātīgā termiņā iesniegt apsvērumus.

3.   Šā panta 1. punktā minētā pārtraukšana ir samērīga ar noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos.

4.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai noteiktu noteikumu neievērošanas gadījumus, kas minēti šā panta 1. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 63. panta 2. punktā.

43. pants

Maksājumu apturēšana

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (+) 97. panta 3. punktu Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem aptur visus programmai paredzētos starpposma maksājumus vai daļu no tiem, ja dalībvalsts ir pieļāvusi KZP piemērojamo noteikumu nopietnu neievērošanu, un šī nopietnā noteikumu neievērošana ietekmē izdevumus, kas iekļauti maksājuma pieteikumā, saistībā ar ko pieprasīts starpposma maksājums.

2.   Pirms 1. punktā minētās apturēšanas Komisija informē attiecīgo dalībvalsti par to, ka Komisija uzskata, ka minētā dalībvalsts ir pieļāvusi KZP piemērojamo noteikumu nopietnu neievērošanu, un dod tai iespēju saprātīgā termiņā iesniegt apsvērumus.

3.   Šā panta 1. punktā minētā apturēšana ir samērīga ar nopietnās noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos.

4.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai noteiktu nopietnus noteikumu neievērošanas gadījumus, kas minēti šā panta 1. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 63. panta 2. punktā.

44. pants

Dalībvalstu veiktas finanšu korekcijas

Regulas 11. panta 2. punktā minēto finanšu korekciju gadījumā dalībvalstis nosaka korekcijas summu, kas ir samērīga ar attiecīgā saņēmēja izdarīto nopietno pārkāpumu vai noziedzīgo nodarījumu veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos un EJZAF ieguldījuma ietekmi uz minētā saņēmēja saimniecisko darbību.

45. pants

Komisijas veiktas finanšu korekcijas

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (+) 104. panta 5. punktu Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem veic finanšu korekcijas, atceļot visu Savienības ieguldījumu programmā vai daļu no tā, ja pēc vajadzīgās pārbaudes tā secina, ka:

| a) | maksājuma pieteikumā iekļautos izdevumus ir ietekmējuši gadījumi, kad iestājusies kāda no šīs regulas 11. panta 2. punktā minētajām situācijām un attiecīgā dalībvalsts līdz šajā punktā paredzētās korekcijas procedūras uzsākšanai nav to izlabojusi; |
| --- | --- |

a)

maksājuma pieteikumā iekļautos izdevumus ir ietekmējuši gadījumi, kad iestājusies kāda no šīs regulas 11. panta 2. punktā minētajām situācijām un attiecīgā dalībvalsts līdz šajā punktā paredzētās korekcijas procedūras uzsākšanai nav to izlabojusi;

| b) | maksājuma pieteikumā iekļautos izdevumus ir ietekmējuši gadījumi, kad dalībvalsts ir pieļāvusi KZP noteikumu nopietnu neievērošanu, kuras dēļ ir apturēts maksājums saskaņā ar šīs regulas 43. pantu, un attiecīgā dalībvalsts joprojām nespēj pierādīt, ka tā ir veikusi vajadzīgās koriģējošās darbības, lai turpmāk nodrošinātu piemērojamo KZP noteikumu ievērošanu un izpildi. |
| --- | --- |

b)

maksājuma pieteikumā iekļautos izdevumus ir ietekmējuši gadījumi, kad dalībvalsts ir pieļāvusi KZP noteikumu nopietnu neievērošanu, kuras dēļ ir apturēts maksājums saskaņā ar šīs regulas 43. pantu, un attiecīgā dalībvalsts joprojām nespēj pierādīt, ka tā ir veikusi vajadzīgās koriģējošās darbības, lai turpmāk nodrošinātu piemērojamo KZP noteikumu ievērošanu un izpildi.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 63. panta 2. punktā.

2.   Komisija lemj par korekcijas summu, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgā saņēmēja pieļautās nopietnās KZP noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos, un EJZAF ieguldījuma nozīmi attiecīgā saņēmēja saimnieciskajā darbībā.

3.   Ja nav iespējams precīzi noteikt dalībvalsts ar KZP noteikumu nopietnu neievērošanu saistīto izdevumu summu, Komisija piemēro vienotu likmi vai ekstrapolētu finanšu korekciju saskaņā ar 4. punktu.

4.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, lai noteiktu piemērojamās finanšu korekcijas līmeņa noteikšanas kritērijus un vienotu likmju vai ekstrapolētu finanšu korekciju piemērošanas kritērijus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 63. panta 2. punktā.

3. iedaļa

3. iedaļa

Uzraudzība un ziņošana

Uzraudzība un ziņošana

46. pants

Uzraudzības un izvērtēšanas sistēma

1.   EJZAF kopīgos iznākuma un rezultātu rādītājus, kas izklāstīti šīs regulas I pielikumā, un vajadzības gadījumā programmām specifiskos rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (+) 16. panta 1. punkta otrās daļas a) punktu, 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un 42. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

2.   Komisija saskaņā ar ziņošanas prasību, kas tai noteikta Finanšu regulas 41. panta 3. punkta h) apakšpunkta iii) punktā, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par EJZAF sniegumu. Minētajā ziņojumā Komisija izmanto šīs regulas I pielikumā izklāstītos galvenos snieguma rādītājus.

3.   Papildus vispārīgiem noteikumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/... (+) 42. pantā, vadošā iestāde iesniedz Komisijai attiecīgos darbības līmeņa īstenošanas datus, kuros ir ietvertas saņēmēja galvenās iezīmes (vārds/nosaukums, saņēmēja veids, uzņēmuma lielums, dzimums un kontaktinformācija) un atbalstītās darbības iezīmes (konkrētais mērķis, darbības veids, nozare, uz kuru attiecas pasākumi, rādītāju vērtības, darbības progresa stāvoklis, kopējā flotes reģistra numurs, finanšu dati un atbalsta veids). Datus iesniedz līdz katra gada 31. janvārim un 31. jūlijam. Pirmās minēto datu nosūtīšanas termiņš ir 2022. gada 31. janvāris un pēdējās – 2030. gada 31. janvāris.

4.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus, kas sīkāk precizē šā panta 3. punktā minētos konkrētos datus un to iesniegšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 63. panta 2. punktā.

5.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 62. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I pielikumu, pievienojot galvenos snieguma rādītājus, nolūkā pielāgoties plānošanas periodā notikušām izmaiņām.

47. pants

Ziņošana par finansētas darbības rezultātiem

1.   Saņēmēji pēc darbības pabeigšanas un ne vēlāk par galīgo maksājuma pieprasījumu paziņo attiecīgo rezultātu rādītāju vērtību. Vadošā iestāde pārskata tādu rezultātu rādītāju vērtības ticamību, par kuriem saņēmējs paziņojis paralēli galīgajam maksājumam.

2.   Dalībvalstis var atlikt 1. punktā noteiktos termiņus.

III SADAĻA

ATBALSTS TIEŠĀ UN NETIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ

ATBALSTS TIEŠĀ UN NETIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ

I NODAĻA

I NODAĻA

1. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgu zvejniecību un ūdens bioloģisko resursu atjaunošanu un saglabāšanu

1. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgu zvejniecību un ūdens bioloģisko resursu atjaunošanu un saglabāšanu

48. pants

KZP īstenošana

EJZAF atbalsta KZP īstenošanu, izmantojot:

| a) | zinātnisko ieteikumu un informācijas sniegšanu, lai veicinātu stabilus un efektīvus zvejniecības pārvaldības lēmumus saskaņā ar KZP, tostarp zinātniskajās struktūrās iesaistot ekspertus; |
| --- | --- |

a)

zinātnisko ieteikumu un informācijas sniegšanu, lai veicinātu stabilus un efektīvus zvejniecības pārvaldības lēmumus saskaņā ar KZP, tostarp zinātniskajās struktūrās iesaistot ekspertus;

| b) | reģionālo sadarbību saglabāšanas pasākumu jomā, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantā, jo īpaši saistībā ar tās 9. un 10. pantā minētajiem daudzgadu plāniem; |
| --- | --- |

b)

reģionālo sadarbību saglabāšanas pasākumu jomā, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantā, jo īpaši saistībā ar tās 9. un 10. pantā minētajiem daudzgadu plāniem;

| c) | Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmas izstrādi un īstenošanu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1380/2013 36. pantā un sīkāk noteikts Regulā (EK) Nr. 1224/2009; |
| --- | --- |

c)

Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmas izstrādi un īstenošanu, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1380/2013 36. pantā un sīkāk noteikts Regulā (EK) Nr. 1224/2009;

| d) | saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 43. pantu izveidoto konsultatīvo padomju darbību, kuru mērķis ir piedalīties KZP veidošanā un atbalstīt to; |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 43. pantu izveidoto konsultatīvo padomju darbību, kuru mērķis ir piedalīties KZP veidošanā un atbalstīt to;

| e) | brīvprātīgas iemaksas tādu starptautisku organizāciju darbībās, kuras darbojas zivsaimniecības jomā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 29. un 30. pantu. |
| --- | --- |

e)

brīvprātīgas iemaksas tādu starptautisku organizāciju darbībās, kuras darbojas zivsaimniecības jomā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 29. un 30. pantu.

49. pants

Tīru un veselīgu jūru un okeānu veicināšana

1.   EJZAF atbalsta tīru un veselīgu jūru un okeānu veicināšanu, tostarp veicot darbības, ar kurām atbalsta Direktīvas 2008/56/EK īstenošanu, un darbības, kas nodrošina atbilstību mērķim sasniegt labu vides stāvokli, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta j) apakšpunktā, un īstenojot Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā.

2.   Atbalsts, kas minēts šā panta 1. punktā, ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar mērķi sasniegt vai saglabāt labu vides stāvokli, kā noteikts Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā.

II NODAĻA

II NODAĻA

2. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības un zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, tādējādi veicinot pārtikas nodrošinājumu Savienībā

2. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības un zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, tādējādi veicinot pārtikas nodrošinājumu Savienībā

50. pants

Tirgus izpēte

EJZAF atbalsta zvejas un akvakultūras produktu tirgus izpētes pilnveidošanu un rezultātu izplatīšanu, ko Komisija veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1379/2013 42. pantu.

III NODAĻA

III NODAĻA

3. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību

3. prioritāte. Veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību

51. pants

Jūrlietu politika un ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstība

EJZAF atbalsta jūrlietu politikas īstenošanu un ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi:

| a) | veicinot ilgtspējīgu, mazoglekļa un klimatnoturīgu zilo ekonomiku; |
| --- | --- |

a)

veicinot ilgtspējīgu, mazoglekļa un klimatnoturīgu zilo ekonomiku;

| b) | veicinot integrētu jūrlietu politikas vadību un pārvaldību, tostarp izmantojot telpisko plānošanu, jūras baseina stratēģijas un reģionālo sadarbību jūrlietās; |
| --- | --- |

b)

veicinot integrētu jūrlietu politikas vadību un pārvaldību, tostarp izmantojot telpisko plānošanu, jūras baseina stratēģijas un reģionālo sadarbību jūrlietās;

| c) | pastiprinot pētniecības, inovācijas un tehnoloģiju nodošanu un ieviešanu ilgtspējīgā zilajā ekonomikā; |
| --- | --- |

c)

pastiprinot pētniecības, inovācijas un tehnoloģiju nodošanu un ieviešanu ilgtspējīgā zilajā ekonomikā;

| d) | uzlabojot jūrlietu prasmes, zināšanas par okeāniem un ar ilgtspējīgu zilo ekonomiku saistītu sociālekonomisko un vides datu kopīgošanu; |
| --- | --- |

d)

uzlabojot jūrlietu prasmes, zināšanas par okeāniem un ar ilgtspējīgu zilo ekonomiku saistītu sociālekonomisko un vides datu kopīgošanu;

| e) | izstrādājot projekta plānus un inovatīvus finanšu instrumentus. |
| --- | --- |

e)

izstrādājot projekta plānus un inovatīvus finanšu instrumentus.

IV NODAĻA

IV NODAĻA

4. prioritāte. Stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus

4. prioritāte. Stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus

52. pants

Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkls

EJZAF atbalsta EMODnet īstenošanu.

53. pants

Jūras drošība un uzraudzība

EJZAF atbalsta jūras drošības un uzraudzības veicināšanu, tostarp izmantojot datu kopīgošanu, sadarbību starp krasta apsardzēm un starp aģentūrām, un cīņu pret noziedzīgām un nelikumīgām darbībām jūrā.

54. pants

Starptautiskā okeānu pārvaldība

EJZAF atbalsta starptautiskās okeānu pārvaldības politikas īstenošanu, izmantojot:

| a) | brīvprātīgas iemaksas starptautiskām organizācijām, kas darbojas okeānu pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

a)

brīvprātīgas iemaksas starptautiskām organizācijām, kas darbojas okeānu pārvaldības jomā;

| b) | brīvprātīgu sadarbību un koordināciju starp starptautiskajiem forumiem, organizācijām, struktūrām un iestādēm Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas, Programmas 2030. gadam un citu attiecīgo starptautisko nolīgumu, vienošanos un partnerību kontekstā; |
| --- | --- |

b)

brīvprātīgu sadarbību un koordināciju starp starptautiskajiem forumiem, organizācijām, struktūrām un iestādēm Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas, Programmas 2030. gadam un citu attiecīgo starptautisko nolīgumu, vienošanos un partnerību kontekstā;

| c) | tādu okeāna partnerību īstenošanu, kas izveidotas starp Savienību un attiecīgajiem okeānu jomas dalībniekiem; |
| --- | --- |

c)

tādu okeāna partnerību īstenošanu, kas izveidotas starp Savienību un attiecīgajiem okeānu jomas dalībniekiem;

| d) | tādu attiecīgu starptautisku nolīgumu, vienošanos un instrumentu īstenošanu, kuru mērķis ir veicināt labāku okeānu pārvaldību, kā arī tādu darbību, pasākumu, rīku un informācijas izstrādi, kas veicina nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus; |
| --- | --- |

d)

tādu attiecīgu starptautisku nolīgumu, vienošanos un instrumentu īstenošanu, kuru mērķis ir veicināt labāku okeānu pārvaldību, kā arī tādu darbību, pasākumu, rīku un informācijas izstrādi, kas veicina nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus;

| e) | tādu attiecīgu starptautisku nolīgumu, pasākumu un rīku īstenošanu, kuru mērķis ir aizkavēt, novērst un izskaust NNN zveju; |
| --- | --- |

e)

tādu attiecīgu starptautisku nolīgumu, pasākumu un rīku īstenošanu, kuru mērķis ir aizkavēt, novērst un izskaust NNN zveju;

| f) | starptautisku sadarbību okeānu pētniecības un datu jomā un okeānu pētniecības un datu izstrādi. |
| --- | --- |

f)

starptautisku sadarbību okeānu pētniecības un datu jomā un okeānu pētniecības un datu izstrādi.

V NODAĻA

V NODAĻA

Noteikumi par īstenošanu tiešā un netiešā pārvaldībā

Noteikumi par īstenošanu tiešā un netiešā pārvaldībā

55. pants

Savienības finansējuma veidi

1.   EJZAF var sniegt finansējumu jebkurā no veidiem, kas noteikti Finanšu regulā, jo īpaši iepirkuma un dotāciju veidā, ievērojot attiecīgi minētās regulas VII un VIII sadaļu. Tas var sniegt finansējumu arī finanšu instrumentu veidā finansējuma apvienošanas darbībās, kā minēts šīs regulas 56. pantā.

2.   Dotāciju priekšlikumu vērtēšanu var veikt neatkarīgi eksperti.

56. pants

Finansējuma apvienošanas darbības

Finansējuma apvienošanas darbības EJZAF ietvaros īsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/523 un Finanšu regulas X sadaļu.

57. pants

Komisijas veikta izvērtēšana

1.   Izvērtēšanu veic laikus, lai tās rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā. Izvērtēšanu uztic funkcionāli neatkarīgiem iekšējiem vai ārējiem ekspertiem.

2.   III sadaļā paredzētā atbalsta vidusposma izvērtēšanu veic līdz 2024. gada beigām.

3.   Galīgo izvērtējuma ziņojumu par III sadaļā paredzēto atbalstu sagatavo līdz 2031. gada beigām.

4.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai sniedz 2. un 3. punktā minētos izvērtējuma ziņojumus.

58. pants

Uzraudzība tiešā un netiešā pārvaldībā

1.   Lai uzraudzītu EJZAF īstenošanas rezultātus tiešā un netiešā pārvaldībā, Komisija izmanto I pielikumā izklāstītos rezultātu un iznākuma rādītājus.

2.   Komisija vāc datus par darbībām, kuras izvēlētas atbalstam tiešā un netiešā pārvaldībā, tostarp par saņēmēja galvenajām iezīmēm un pašu darbību, kā noteikts 46. panta 3. punktā.

59. pants

Revīzijas

Saskaņā ar Finanšu regulas 127. pantu vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu personu vai subjektu, kas nav Savienības iestāžu vai struktūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības finansējuma izmantošanu.

60. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības līdzekļu saņēmēji atzīst minēto līdzekļu izcelsmi un nodrošina Savienības līdzekļu redzamību, – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga un samērīga.

2.   Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar EJZAF, saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar EJZAF, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem. EJZAF piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 3. pantā noteiktajām prioritātēm.

61. pants

Attiecināmie subjekti, aktivitātes un izmaksas

1.   Papildus Finanšu regulas 197. pantā noteiktajiem kritērijiem piemēro attiecināmības kritērijus, kas noteikti šā panta 2. un 3. punktā.

2.   Attiecināmi ir šādi subjekti:

| a) | tiesību subjekti, kas iedibinājušies dalībvalstī vai darba programmā minētā trešā valstī, saskaņā ar 3. un 4. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas iedibinājušies dalībvalstī vai darba programmā minētā trešā valstī, saskaņā ar 3. un 4. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija. |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija.

3.   Tiesību subjekti, kas iedibinājušies trešā valstī, izņēmuma kārtā ir tiesīgi piedalīties programmā, ja tas ir vajadzīgs konkrētās darbības mērķu sasniegšanai.

4.   Tiesību subjekti, kas iedibinājušies trešā valstī, kura nav saistīta ar programmu, savas dalības izmaksas principā sedz paši.

5.   Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un atkāpjoties no tās 193. panta 4. punkta, ņemot vērā šīs regulas novēloto stāšanos spēkā un lai nodrošinātu nepārtrauktību, kā noteikts finansēšanas lēmumā un uz noteiktu laiku saskaņā ar šo regulu atbalstītos pasākumus un ar tiem saistītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no 2021. gada 1. janvāra, pat ja pasākumi ir īstenoti un izmaksas ir radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas.

IV SADAĻA

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI

PROCEDŪRAS NOTEIKUMI

62. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 11., 36., 46. un 65. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena] līdz 2027. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 11., 36., 46. un 65. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 11., 36., 46. un 65. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

63. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas Jūrlietu un zvejniecības un akvakultūras fonda komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

V SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

64. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2017/1004

Regulas (ES) 2017/1004 6. pantu groza šādi:

| 1) | panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:






  “1. | Neskarot savus pašreizējos datu vākšanas pienākumus, kas noteikti Savienības tiesību aktos, dalībvalstis vāc datus, īstenojot darba plānu, kas izstrādāts saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu (“valsts darba plāns”). Dalībvalstis savus valsts darba plānus elektroniski iesniedz Komisijai līdz tā gada 15. oktobrim, kas ir pirms gada, no kura valsts darba plāns jāpiemēro, izņemot gadījumu, kad joprojām piemēro spēkā esošo plānu – tādā gadījumā dalībvalstis par to informē Komisiju. |
| --- | --- | --- |

1)

panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.

Neskarot savus pašreizējos datu vākšanas pienākumus, kas noteikti Savienības tiesību aktos, dalībvalstis vāc datus, īstenojot darba plānu, kas izstrādāts saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu (“valsts darba plāns”). Dalībvalstis savus valsts darba plānus elektroniski iesniedz Komisijai līdz tā gada 15. oktobrim, kas ir pirms gada, no kura valsts darba plāns jāpiemēro, izņemot gadījumu, kad joprojām piemēro spēkā esošo plānu – tādā gadījumā dalībvalstis par to informē Komisiju.

| 2. | Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko līdz tā gada 31. decembrim, kas ir pirms gada, no kura valsts darba plāns jāpiemēro, apstiprina 1. punktā minētos valsts darba plānus. Komisija, apstiprinot valsts darba plānus, ņem vērā novērtējumu, ko ZZTEK ir veikusi saskaņā ar 10. pantu. Ja šādā novērtējumā konstatēts, ka valsts darba plāns neatbilst šim pantam vai nenodrošina to, ka dati ir būtiski no zinātniskā viedokļa, vai arī ierosināto metožu un procedūru kvalitāte ir nepietiekama, Komisija to nekavējoties paziņo attiecīgajai dalībvalstij un norāda, kādus grozījumus Komisija uzskata par nepieciešamiem minētajā darba plānā. Pēc tam konkrētā dalībvalsts attiecīgi iesniedz Komisijai pārskatītu valsts darba plānu.”; |
| --- | --- |

2.

Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko līdz tā gada 31. decembrim, kas ir pirms gada, no kura valsts darba plāns jāpiemēro, apstiprina 1. punktā minētos valsts darba plānus. Komisija, apstiprinot valsts darba plānus, ņem vērā novērtējumu, ko ZZTEK ir veikusi saskaņā ar 10. pantu. Ja šādā novērtējumā konstatēts, ka valsts darba plāns neatbilst šim pantam vai nenodrošina to, ka dati ir būtiski no zinātniskā viedokļa, vai arī ierosināto metožu un procedūru kvalitāte ir nepietiekama, Komisija to nekavējoties paziņo attiecīgajai dalībvalstij un norāda, kādus grozījumus Komisija uzskata par nepieciešamiem minētajā darba plānā. Pēc tam konkrētā dalībvalsts attiecīgi iesniedz Komisijai pārskatītu valsts darba plānu.”;

| 2) | pantam pievieno šādu punktu:






  “5. | Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par 1. punktā minēto valsts darba plānu iesniegšanas procedūrām, formātu un termiņiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. panta 2. punktā.” |
| --- | --- | --- |

2)

pantam pievieno šādu punktu:

“5.

Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros paredz noteikumus par 1. punktā minēto valsts darba plānu iesniegšanas procedūrām, formātu un termiņiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 25. panta 2. punktā.”

65. pants

Pārejas noteikumi

1.   Programmām un darbībām, kas saņem atbalstu no EJZF 2014.–2020. gada plānošanas periodā, turpina piemērot Regulu (ES) Nr. 508/2014 un jebkuru deleģēto un īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar minēto regulu.

2.   Lai atvieglotu pāreju no atbalsta shēmas, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 62. pantu pieņemt deleģētos aktus, kuros paredz nosacījumus, ar kādiem atbalstu, kuru Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, var iekļaut atbalstā, ko sniedz saskaņā ar šo regulu.

3.   Atsauces uz Regulu (ES) Nr. 508/2014 uzskata par atsaucēm uz šo regulu attiecībā uz 2021.–2027. gada plānošanas periodu.

66. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra attiecībā uz III sadaļā paredzēto atbalstu tiešā un netiešā pārvaldībā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 110, 22.3.2019., 104. lpp.

1

(2)  OV C 361, 5.10.2018., 9. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2014. gada 14. jūnija nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433I, 22.12.2020., 11. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L ...).

5

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

6

InvestEU

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

8

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

9

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

10

(11)  Padomes Direktīva (ES) 2017/159 (2016. gada 19. decembris), ar ko īsteno Nolīgumu, ar ko īsteno Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada Konvenciju par darbu zvejniecībā, kas noslēgts 2012. gada 21. maijā starp Eiropas Savienības Lauksaimniecības kooperatīvu vispārējo konfederāciju (Cogeca), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETDF) un Eiropas Savienībā darbojošos Zvejnieku saimniecību nacionālo organizāciju asociāciju (Europêche) (OV L 25, 31.1.2017., 12. lpp.).

11

Cogeca

Europêche

(12)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1004 (2017. gada 17. maijs) par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1379/2013 (2013. gada 11. decembris) par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (OV L 354, 28.12.2013., 1. lpp.).

17

(18)  Padomes Lēmums 98/392/EK (1998. gada 23. marts) par Eiropas Kopienas parakstīto ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu (OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp.).

18

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(19)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

20

OLAF

(21)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

21

(22)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

22

(23)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

23

EPPO

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

24

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

26

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (2017. gada 15. februāris), ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību (OV L 57, 3.3.2017., 1. lpp.).

27

(28)  Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Regulu (EK) Nr. 973/2001, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.).

28

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/904 (2019. gada 5. jūnijs) par konkrētu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu (OV L 155, 12.6.2019., 1. lpp.).

29

(30)  Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/99/EK (2008. gada 19. novembris) par vides krimināltiesisko aizsardzību (OV L 328, 6.12.2008., 28. lpp.).

31

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.).

32

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/89/ES (2014. gada 23. jūlijs), ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (OV L 257, 28.8.2014., 135. lpp.).

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1896 (2019. gada 13. novembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1052/2013 un (ES) 2016/1624 (OV L 295, 14.11.2019., 1. lpp.).

34

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 05.08.2002., lpp. 1).

35

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/473 (2019. gada 19. marts) par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (OV L 83, 25.3.2019., 18. lpp.).

36

(37)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1565 (2015. gada 14. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (OV L 244, 19.9.2015., 55. lpp.).

37

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

(+)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

+

---

I PIELIKUMS

EJZAF kopīgie rādītāji

| GALVENIE SNIEGUMA RĀDĪTĀJI (1) | REZULTĀTU RĀDĪTĀJI
  (MĒRVIENĪBA) | IZNĀKUMA RĀDĪTĀJS |
| --- | --- | --- |
| CI 01 – izveidotie uzņēmumi
  CI 02 – uzņēmumi ar lielāku apgrozījumu
  CI 03 – izveidotās darbvietas
  CI 04 – saglabātās darbvietas
  CI 05 – personas, kas gūst labumu
  CI 06 – darbības, ar kurām veicina labu vides stāvokli, tostarp dabas atjaunošanu, saglabāšanu, ekosistēmu aizsardzību, bioloģisko daudzveidību, dzīvnieku veselību un labturību
  CI 07 – enerģijas patēriņš, kas rada CO2 emisiju samazinājumu
  CI 08 – atbalstīto MVU skaits
  CI 09 – to zvejas kuģu skaits, kuri aprīkoti ar elektronisko pozīcijas un nozvejas ziņošanas ierīci
  CI 10 – vietējo rīcības grupu skaits
  CI 11 – atbalstīto mazapjoma piekrastes zvejas kuģu skaits
  CI 12 – datu un informācijas platformu izmantošana | CR 01 – jauna ražošanas jauda (tonnas/gadā)
  CR 02 – saglabātā akvakultūras ražošana (tonnas/gadā)
  CR 03 – izveidotie uzņēmumi (subjektu skaits)
  CR 04 – uzņēmumi ar lielāku apgrozījumu (subjektu skaits)
  CR 05 – izslēgto kuģu kapacitāte (GT un kW)
  CR 06 – izveidotās darbvietas (personu skaits)
  CR 07 – saglabātās darbvietas (personu skaits)
  CR 08 – personas, kas gūst labumu (personu skaits)
  CR 09 – platība, ko aptver ar darbībām, ar kurām veicina labu vides stāvokli, aizsargā, saglabā un atjauno bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas (km2 vai km)
  CR 10 – darbības, ar kurām veicina labu vides stāvokli, tostarp dabas atjaunošanu, saglabāšanu, ekosistēmu aizsardzību, bioloģisko daudzveidību, dzīvnieku veselību un labturību (darbību skaits)
  CR 11 – subjekti, kas palielina sociālo ilgtspēju (subjektu skaits)
  CR 12 – “datu vākšanas, pārvaldības un izmantošanas” sistēmas efektivitāte (skala: augsta, vidēja, zema)
  CR 13 – sadarbības pasākumi starp ieinteresētajām personām (darbību skaits)
  CR 14 – iespējotas inovācijas (jaunu produktu, pakalpojumu, procesu, uzņēmējdarbības modeļu vai metožu skaits)
  CR 15 – izveidotie vai uzlabotie kontroles līdzekļi (līdzekļu skaits)
  CR 16 – subjekti, kas gūst labumu no veicināšanas un informācijas pasākumiem (subjektu skaits)
  CR 17 – subjekti, kas uzlabo resursu izmantošanas efektivitāti ražošanā un/vai apstrādē (subjektu skaits)
  CR 18 – enerģijas patēriņš, kas rada CO2 emisiju samazinājumu (kWh/tonnas vai litri/h)
  CR 19 – darbības pārvaldības spēju uzlabošanai (darbību skaits)
  CR 20 – radītās investīcijas (EUR)
  CR 21 – pieejamās datu kopas un ieteikumi (skaits)
  CR 22 – datu un informācijas platformu izmantošana (lapu skatījumu skaits) | CO 01 – darbību skaits |

GALVENIE SNIEGUMA RĀDĪTĀJI (1)

REZULTĀTU RĀDĪTĀJI

(MĒRVIENĪBA)

IZNĀKUMA RĀDĪTĀJS

CI 01 – izveidotie uzņēmumi

CI 02 – uzņēmumi ar lielāku apgrozījumu

CI 03 – izveidotās darbvietas

CI 04 – saglabātās darbvietas

CI 05 – personas, kas gūst labumu

CI 06 – darbības, ar kurām veicina labu vides stāvokli, tostarp dabas atjaunošanu, saglabāšanu, ekosistēmu aizsardzību, bioloģisko daudzveidību, dzīvnieku veselību un labturību

CI 07 – enerģijas patēriņš, kas rada CO2 emisiju samazinājumu

CI 08 – atbalstīto MVU skaits

CI 09 – to zvejas kuģu skaits, kuri aprīkoti ar elektronisko pozīcijas un nozvejas ziņošanas ierīci

CI 10 – vietējo rīcības grupu skaits

CI 11 – atbalstīto mazapjoma piekrastes zvejas kuģu skaits

CI 12 – datu un informācijas platformu izmantošana

CR 01 – jauna ražošanas jauda (tonnas/gadā)

CR 02 – saglabātā akvakultūras ražošana (tonnas/gadā)

CR 03 – izveidotie uzņēmumi (subjektu skaits)

CR 04 – uzņēmumi ar lielāku apgrozījumu (subjektu skaits)

CR 05 – izslēgto kuģu kapacitāte (GT un kW)

CR 06 – izveidotās darbvietas (personu skaits)

CR 07 – saglabātās darbvietas (personu skaits)

CR 08 – personas, kas gūst labumu (personu skaits)

CR 09 – platība, ko aptver ar darbībām, ar kurām veicina labu vides stāvokli, aizsargā, saglabā un atjauno bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas (km2 vai km)

CR 10 – darbības, ar kurām veicina labu vides stāvokli, tostarp dabas atjaunošanu, saglabāšanu, ekosistēmu aizsardzību, bioloģisko daudzveidību, dzīvnieku veselību un labturību (darbību skaits)

CR 11 – subjekti, kas palielina sociālo ilgtspēju (subjektu skaits)

CR 12 – “datu vākšanas, pārvaldības un izmantošanas” sistēmas efektivitāte (skala: augsta, vidēja, zema)

CR 13 – sadarbības pasākumi starp ieinteresētajām personām (darbību skaits)

CR 14 – iespējotas inovācijas (jaunu produktu, pakalpojumu, procesu, uzņēmējdarbības modeļu vai metožu skaits)

CR 15 – izveidotie vai uzlabotie kontroles līdzekļi (līdzekļu skaits)

CR 16 – subjekti, kas gūst labumu no veicināšanas un informācijas pasākumiem (subjektu skaits)

CR 17 – subjekti, kas uzlabo resursu izmantošanas efektivitāti ražošanā un/vai apstrādē (subjektu skaits)

CR 18 – enerģijas patēriņš, kas rada CO2 emisiju samazinājumu (kWh/tonnas vai litri/h)

CR 19 – darbības pārvaldības spēju uzlabošanai (darbību skaits)

CR 20 – radītās investīcijas (EUR)

CR 21 – pieejamās datu kopas un ieteikumi (skaits)

CR 22 – datu un informācijas platformu izmantošana (lapu skatījumu skaits)

CO 01 – darbību skaits

---

(1)  EJZAF galvenie snieguma rādītāji, ko Komisija izmantos saskaņā ar ziņošanas prasību, kas tai noteikta Finanšu regulas 41. panta 3. punkta h) apakšpunkta iii) punktā.

---

II PIELIKUMS

Atbalsta dalītā pārvaldībā organizēšana

| POLITIKAS MĒRĶIS
  Regulas (ES) 2021/... (*1) 5. pants | EJZAF PRIORITĀTES | EJZAF KONKRĒTAIS MĒRĶIS | FINANSĒŠANAS PLĀNĀ IZMANTOJAMĀ NOMENKLATŪRA
  Regulas (ES) 2021/... (*1) V pielikuma 11.A tabula |
| --- | --- | --- | --- |
| Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību, un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās | Veicināt ilgtspējīgu zvejniecību un ūdens bioloģisko resursu atjaunošanu un saglabāšanu | Stiprināt ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgas zvejas darbības | 1.1.1.
  Visas darbības, izņemot tās, ko atbalsta saskaņā ar 17. un 19. pantu |
| 1.1.2.
  Darbības, ko atbalsta saskaņā ar 17. un 19. pantu |
| Palielināt energoefektivitāti un samazināt CO2 emisijas, nomainot vai modernizējot zvejas kuģu dzinējus | 1.2. |
| Veicināt zvejas kapacitātes pielāgošanu zvejas iespējām zvejas darbību pilnīgas izbeigšanas gadījumos, un palīdzēt nodrošināt pienācīgu dzīves līmeni gadījumos, kad uz laiku tiek pārtrauktas zvejas darbības | 1.3. |
| Veicināt efektīvu zivsaimniecības kontroli un noteikumu izpildi, tostarp cīņu pret NNN zveju, kā arī uzticamus datus, lai varētu pieņemt uz zināšanām balstītus lēmumus | 1.4. |
| Veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem no tālākajiem reģioniem | 1.5. |
| Veicināt ūdens bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšanu un atjaunošanu | 1.6. |
| Veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības un zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, tādējādi veicinot pārtikas nodrošinājumu Savienībā | Veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības, jo īpaši akvakultūras ražošanas konkurētspējas stiprināšanu, vienlaikus nodrošinot, ka darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas | 2.1. |
| | | Veicināt zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecību, kvalitāti un pievienoto vērtību, kā arī minēto produktu apstrādi | 2.2. |
| Stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus | Stiprināt ilgtspējīgu jūras un okeāna pārvaldību, veicinot zināšanas par jūru, jūras uzraudzību vai sadarbību krasta apsardzes jomā | 4.1. |
| Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību | Veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību | Veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt ilgtspējīgu zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību | 3.1. |
| | Tehniskā palīdzība | 5.1. |
| 5.2. |

POLITIKAS MĒRĶIS

Regulas (ES) 2021/... (*1) 5. pants

EJZAF PRIORITĀTES

EJZAF KONKRĒTAIS MĒRĶIS

FINANSĒŠANAS PLĀNĀ IZMANTOJAMĀ NOMENKLATŪRA

Regulas (ES) 2021/... (*1) V pielikuma 11.A tabula

Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību, un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās

Veicināt ilgtspējīgu zvejniecību un ūdens bioloģisko resursu atjaunošanu un saglabāšanu

Stiprināt ekonomiski, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgas zvejas darbības

1.1.1.

Visas darbības, izņemot tās, ko atbalsta saskaņā ar 17. un 19. pantu

1.1.2.

Darbības, ko atbalsta saskaņā ar 17. un 19. pantu

Palielināt energoefektivitāti un samazināt CO2 emisijas, nomainot vai modernizējot zvejas kuģu dzinējus

1.2.

Veicināt zvejas kapacitātes pielāgošanu zvejas iespējām zvejas darbību pilnīgas izbeigšanas gadījumos, un palīdzēt nodrošināt pienācīgu dzīves līmeni gadījumos, kad uz laiku tiek pārtrauktas zvejas darbības

1.3.

Veicināt efektīvu zivsaimniecības kontroli un noteikumu izpildi, tostarp cīņu pret NNN zveju, kā arī uzticamus datus, lai varētu pieņemt uz zināšanām balstītus lēmumus

1.4.

Veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem no tālākajiem reģioniem

1.5.

Veicināt ūdens bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsargāšanu un atjaunošanu

1.6.

Veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības un zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, tādējādi veicinot pārtikas nodrošinājumu Savienībā

Veicināt ilgtspējīgas akvakultūras darbības, jo īpaši akvakultūras ražošanas konkurētspējas stiprināšanu, vienlaikus nodrošinot, ka darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas

2.1.

Veicināt zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecību, kvalitāti un pievienoto vērtību, kā arī minēto produktu apstrādi

2.2.

Stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamus, drošus, tīrus un ilgtspējīgi pārvaldītus jūras un okeānus

Stiprināt ilgtspējīgu jūras un okeāna pārvaldību, veicinot zināšanas par jūru, jūras uzraudzību vai sadarbību krasta apsardzes jomā

4.1.

Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību

Veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību

Veicināt ilgtspējīgu zilo ekonomiku piekrastes, salu un iekšzemes apgabalos un veicināt ilgtspējīgu zvejniecības un akvakultūras kopienu attīstību

3.1.

Tehniskā palīdzība

5.1.

5.2.

---

(*1)  Regula, kas atrodama dokumentā ST6674/21 (2018/0196 (COD)).

---

III PIELIKUMS

Atbalsta dalītā pārvaldībā īpašas maksimālās intensitātes likmes

| RINDAS NUMURS | ĪPAŠĀ DARBĪBAS KATEGORIJA | MAKSIMĀLĀ ATBALSTA INTENSITĀTES LIKME
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Darbības, ko atbalsta saskaņā ar 17., 18. un 19. pantu | 40 |
| 2. | Šādas darbības, kas veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētā nozvejas izkraušanas pienākuma īstenošanu: | |
| — | darbības, ar kurām uzlabo zvejas rīku selektivitāti attiecībā uz zivju izmēru vai sugu; |

RINDAS NUMURS

ĪPAŠĀ DARBĪBAS KATEGORIJA

MAKSIMĀLĀ ATBALSTA INTENSITĀTES LIKME

(%)

1.

Darbības, ko atbalsta saskaņā ar 17., 18. un 19. pantu

40

2.

Šādas darbības, kas veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētā nozvejas izkraušanas pienākuma īstenošanu:

—

darbības, ar kurām uzlabo zvejas rīku selektivitāti attiecībā uz zivju izmēru vai sugu;

100

| — | darbības, ar kurām uzlabo zvejas ostu, izsoles namu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu infrastruktūru, lai atvieglotu nevēlamu nozveju izkraušanu un uzglabāšanu; |
| --- | --- |

—

darbības, ar kurām uzlabo zvejas ostu, izsoles namu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu infrastruktūru, lai atvieglotu nevēlamu nozveju izkraušanu un uzglabāšanu;

75

| — | darbības, ar kurām atvieglo tādu nevēlamu nozveju tirdzniecību, kas gūtas no komerciāliem krājumiem un izkrautas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1379/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

—

darbības, ar kurām atvieglo tādu nevēlamu nozveju tirdzniecību, kas gūtas no komerciāliem krājumiem un izkrautas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1379/2013 8. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

75

3.

Darbības, kuru mērķis ir uzlabot veselības, drošības un darba apstākļus uz zvejas kuģiem, izņemot tās darbības, ko atbalsta saskaņā ar 19. pantu

75

4.

Darbības, ko veic tālākajos reģionos

85

5.

Darbības, ko veic nomaļajās Grieķijas salās un Horvātijas salās – Dugi Otokā (Dugi Otok), Visā (Vis), Mļetā (Mljet) un Lastovā (Lastovo)

85

6.

Darbības, ko atbalsta saskaņā ar 22. pantu

85

7.

Darbības saistībā ar mazapjoma piekrastes zveju

100

8.

Darbības, kuru veikšanai saņēmējs ir publisko tiesību subjekts vai uzņēmums, kam uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kā minēts LESD 106. panta 2. punktā, ja atbalstu piešķir šādu pakalpojumu sniegšanai

100

9.

Darbības, kuras ir saistītas ar 39. pantā minēto kompensāciju

100

10.

Darbības, kuras atbalsta saskaņā ar 23. un 25. pantu un saskaņā ar 4. prioritāti

100

11.

Darbības, kas saistītas ar tādu pārredzamu sistēmu projektēšanu, izstrādi, uzraudzību, izvērtēšanu vai pārvaldību, kas paredzētas, lai dalībvalstis varētu apmainīties ar zvejas iespējām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu

100

12.

Darbības, kas saistītas ar vietējo rīcības grupu kārtējām izmaksām

100

13.

Darbības, kuras atbalsta saskaņā ar 30. pantu un kas atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem:

| i) | tās ir īstenotas kopīgās interesēs; |
| --- | --- |

i)

tās ir īstenotas kopīgās interesēs;

| ii) | tām ir kolektīvs atbalsta saņēmējs; vai |
| --- | --- |

ii)

tām ir kolektīvs atbalsta saņēmējs; vai

| iii) | tām attiecīgā gadījumā ir inovatīvas iezīmes vietējā līmenī, un tās nodrošina publisku piekļuvi saviem rezultātiem. |
| --- | --- |

iii)

tām attiecīgā gadījumā ir inovatīvas iezīmes vietējā līmenī, un tās nodrošina publisku piekļuvi saviem rezultātiem.

100

14.

Darbības, kas nav iekļautas 13. rindā, kuras atbilst visiem šādiem kritērijiem:

| i) | tās ir īstenotas kopīgās interesēs; |
| --- | --- |

i)

tās ir īstenotas kopīgās interesēs;

| ii) | tām ir kolektīvs atbalsta saņēmējs; |
| --- | --- |

ii)

tām ir kolektīvs atbalsta saņēmējs;

| iii) | tām ir inovatīvas iezīmes vai tās nodrošina publisku piekļuvi saviem rezultātiem. |
| --- | --- |

iii)

tām ir inovatīvas iezīmes vai tās nodrošina publisku piekļuvi saviem rezultātiem.

100

15.

Darbības, ko īsteno ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības vai starpnozaru organizācijas

75

16.

Finanšu instrumenti, izņemot tos finanšu instrumentus, kas saistīti ar 1. rindā minētajām darbībām

100

17.

Darbības, ar ko sniedz atbalstu, lai MVU īstenotu ilgtspējīgu akvakultūru

60

18.

Darbības, ar ko atbalsta inovatīvus produktus, procesus vai aprīkojumu zvejniecības, akvakultūras un apstrādes jomā

75

19.

Darbības, ko īsteno zvejnieku organizācijas vai citi kolektīvi atbalsta saņēmēji

60

---

IV PIELIKUMS

Intervences veidi

| Nr. | INTERVENCES VEIDS | KLIMATA KOEFICIENTS
  % | VIDES KOEFICIENTS
  % |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Negatīvās ietekmes mazināšana un/vai pozitīvas ietekmes uz vidi veicināšana un laba vides stāvokļa veicināšana | 100 | 100 |
| 2. | Apstākļu veicināšana ekonomiski dzīvotspējīgām, konkurētspējīgām un pievilcīgām zvejniecības, akvakultūras un apstrādes nozarēm | 40 | 40 |
| 3. | Klimatneitralitātes veicināšana | 100 | 100 |
| 4. | Zvejas darbību pagaidu pārtraukšana | 100 | 100 |
| 5. | Zvejas darbību pilnīga izbeigšana | 100 | 100 |
| 6. | Laba vides stāvokļa veicināšana, īstenojot un uzraugot aizsargājamās jūras teritorijas, tostarp Natura 2 000 | 100 | 100 |
| 7. | Kompensācija par negaidītiem vides, klimata vai sabiedrības veselības notikumiem | 0 | 0 |
| 8. | Kompensācija par papildu izmaksām tālākajos reģionos | 0 | 0 |
| 9. | Dzīvnieku veselība un labturība | 40 | 40 |
| 10. | Kontrole un noteikumu izpilde | 40 | 100 |
| 11. | Datu vākšana un analīze, un zināšanu par jūru veicināšana | 100 | 100 |
| 12. | Jūras uzraudzība un drošums | 40 | 40 |
| Sabiedrības virzīta vietējā attīstība |
| 13. | Sabiedrības virzītās vietējās attīstības sagatavošanas darbības | 0 | 0 |
| 14. | Sabiedrības virzītās vietējās attīstības stratēģijas īstenošana | 40 | 40 |
| 15. | Sabiedrības virzītās vietējās attīstības kārtējās izmaksas un aktivizēšana | 0 | 0 |
| Tehniskā palīdzība |
| 16. | Tehniskā palīdzība | 0 | 0 |

Nr.

INTERVENCES VEIDS

KLIMATA KOEFICIENTS

%

VIDES KOEFICIENTS

%

1.

Negatīvās ietekmes mazināšana un/vai pozitīvas ietekmes uz vidi veicināšana un laba vides stāvokļa veicināšana

100

100

2.

Apstākļu veicināšana ekonomiski dzīvotspējīgām, konkurētspējīgām un pievilcīgām zvejniecības, akvakultūras un apstrādes nozarēm

40

40

3.

Klimatneitralitātes veicināšana

100

100

4.

Zvejas darbību pagaidu pārtraukšana

100

100

5.

Zvejas darbību pilnīga izbeigšana

100

100

6.

Laba vides stāvokļa veicināšana, īstenojot un uzraugot aizsargājamās jūras teritorijas, tostarp Natura 2 000

100

100

7.

Kompensācija par negaidītiem vides, klimata vai sabiedrības veselības notikumiem

0

0

8.

Kompensācija par papildu izmaksām tālākajos reģionos

0

0

9.

Dzīvnieku veselība un labturība

40

40

10.

Kontrole un noteikumu izpilde

40

100

11.

Datu vākšana un analīze, un zināšanu par jūru veicināšana

100

100

12.

Jūras uzraudzība un drošums

40

40

Sabiedrības virzīta vietējā attīstība

13.

Sabiedrības virzītās vietējās attīstības sagatavošanas darbības

0

0

14.

Sabiedrības virzītās vietējās attīstības stratēģijas īstenošana

40

40

15.

Sabiedrības virzītās vietējās attīstības kārtējās izmaksas un aktivizēšana

0

0

Tehniskā palīdzība

16.

Tehniskā palīdzība

0

0

---

V PIELIKUMS

Katrai Dalībvalstij no EJZAF paredzētie Kopējie resursi laikposmam no 2021. Gada 1. Janvāra līdz 2027. Gada 31. Decembrim

| | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | KOPĀ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOPĀ | 649 646 302 | 867 704 926 | 833 435 808 | 798 047 503 | 707 757 512 | 721 531 085 | 732 876 864 | 5 311 000 000 |
| BE | 4 925 394 | 6 578 640 | 6 318 823 | 6 050 521 | 5 365 973 | 5 470 400 | 5 556 420 | 40 266 171 |
| BG | 10 390 512 | 13 878 165 | 13 330 060 | 12 764 057 | 11 319 949 | 11 540 245 | 11 721 710 | 84 944 698 |
| CZ | 3 670 269 | 4 902 222 | 4 708 614 | 4 508 683 | 3 998 577 | 4 076 392 | 4 140 492 | 30 005 249 |
| DK | 24 582 747 | 32 834 129 | 31 537 379 | 30 198 278 | 26 781 687 | 27 302 881 | 27 732 208 | 200 969 309 |
| DE | 25 908 996 | 34 605 542 | 33 238 833 | 31 827 487 | 28 226 569 | 28 775 883 | 29 228 372 | 211 811 682 |
| EE | 11 912 962 | 15 911 637 | 15 283 223 | 14 634 286 | 12 978 583 | 13 231 157 | 13 439 212 | 97 391 060 |
| IE | 17 414 773 | 23 260 170 | 22 341 533 | 21 392 895 | 18 972 532 | 19 341 754 | 19 645 895 | 142 369 552 |
| EL | 45 869 836 | 61 266 389 | 58 846 736 | 56 348 059 | 49 972 919 | 50 945 434 | 51 746 530 | 374 995 903 |
| ES | 137 053 465 | 183 056 482 | 175 826 854 | 168 361 115 | 149 312 971 | 152 218 730 | 154 612 307 | 1 120 441 924 |
| FR | 69 372 651 | 92 658 097 | 88 998 661 | 85 219 712 | 75 578 071 | 77 048 886 | 78 260 448 | 567 136 526 |
| HR | 29 808 019 | 39 813 303 | 38 240 917 | 36 617 179 | 32 474 362 | 33 106 342 | 33 626 925 | 243 687 047 |
| IT | 63 388 749 | 84 665 656 | 81 321 871 | 77 868 885 | 69 058 907 | 70 402 853 | 71 509 909 | 518 216 830 |
| CY | 4 685 786 | 6 258 605 | 6 011 428 | 5 756 178 | 5 104 932 | 5 204 279 | 5 286 114 | 38 307 322 |
| LV | 16 498 239 | 22 035 996 | 21 165 707 | 20 266 995 | 17 974 015 | 18 323 805 | 18 611 939 | 134 876 696 |
| LT | 7 484 030 | 9 996 101 | 9 601 315 | 9 193 636 | 8 153 481 | 8 312 155 | 8 442 859 | 61 183 577 |
| LU | — | — | — | — | — | — | — | — |
| HU | 4 612 763 | 6 161 072 | 5 917 747 | 5 666 475 | 5 025 378 | 5 123 176 | 5 203 735 | 37 710 346 |
| MT | 2 669 689 | 3 565 790 | 3 424 963 | 3 279 536 | 2 908 494 | 2 965 097 | 3 011 721 | 21 825 290 |
| NL | 11 978 187 | 15 998 755 | 15 366 900 | 14 714 410 | 13 049 642 | 13 303 600 | 13 512 794 | 97 924 288 |
| AT | 821 763 | 1 097 594 | 1 054 246 | 1 009 482 | 895 270 | 912 693 | 927 046 | 6 718 094 |
| PL | 62 675 756 | 83 713 340 | 80 407 168 | 76 993 019 | 68 282 136 | 69 610 965 | 70 705 569 | 512 387 953 |
| PT | 46 307 271 | 61 850 651 | 59 407 923 | 56 885 418 | 50 449 481 | 51 431 271 | 52 240 007 | 378 572 022 |
| RO | 19 871 141 | 26 541 038 | 25 492 826 | 24 410 382 | 21 648 625 | 22 069 926 | 22 416 967 | 162 450 905 |
| SI | 2 927 095 | 3 909 597 | 3 755 191 | 3 595 743 | 3 188 925 | 3 250 985 | 3 302 105 | 23 929 641 |
| SK | 1 862 388 | 2 487 512 | 2 389 271 | 2 287 821 | 2 028 980 | 2 068 465 | 2 100 991 | 15 225 428 |
| FI | 8 777 254 | 11 723 405 | 11 260 401 | 10 782 276 | 9 562 384 | 9 748 476 | 9 901 766 | 71 755 962 |
| SE | 14 176 567 | 18 935 038 | 18 187 218 | 17 414 975 | 15 444 669 | 15 745 235 | 15 992 823 | 115 896 525 |

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

KOPĀ

KOPĀ

649 646 302

867 704 926

833 435 808

798 047 503

707 757 512

721 531 085

732 876 864

5 311 000 000

BE

4 925 394

6 578 640

6 318 823

6 050 521

5 365 973

5 470 400

5 556 420

40 266 171

BG

10 390 512

13 878 165

13 330 060

12 764 057

11 319 949

11 540 245

11 721 710

84 944 698

CZ

3 670 269

4 902 222

4 708 614

4 508 683

3 998 577

4 076 392

4 140 492

30 005 249

DK

24 582 747

32 834 129

31 537 379

30 198 278

26 781 687

27 302 881

27 732 208

200 969 309

DE

25 908 996

34 605 542

33 238 833

31 827 487

28 226 569

28 775 883

29 228 372

211 811 682

EE

11 912 962

15 911 637

15 283 223

14 634 286

12 978 583

13 231 157

13 439 212

97 391 060

IE

17 414 773

23 260 170

22 341 533

21 392 895

18 972 532

19 341 754

19 645 895

142 369 552

EL

45 869 836

61 266 389

58 846 736

56 348 059

49 972 919

50 945 434

51 746 530

374 995 903

ES

137 053 465

183 056 482

175 826 854

168 361 115

149 312 971

152 218 730

154 612 307

1 120 441 924

FR

69 372 651

92 658 097

88 998 661

85 219 712

75 578 071

77 048 886

78 260 448

567 136 526

HR

29 808 019

39 813 303

38 240 917

36 617 179

32 474 362

33 106 342

33 626 925

243 687 047

IT

63 388 749

84 665 656

81 321 871

77 868 885

69 058 907

70 402 853

71 509 909

518 216 830

CY

4 685 786

6 258 605

6 011 428

5 756 178

5 104 932

5 204 279

5 286 114

38 307 322

LV

16 498 239

22 035 996

21 165 707

20 266 995

17 974 015

18 323 805

18 611 939

134 876 696

LT

7 484 030

9 996 101

9 601 315

9 193 636

8 153 481

8 312 155

8 442 859

61 183 577

LU

—

—

—

—

—

—

—

—

HU

4 612 763

6 161 072

5 917 747

5 666 475

5 025 378

5 123 176

5 203 735

37 710 346

MT

2 669 689

3 565 790

3 424 963

3 279 536

2 908 494

2 965 097

3 011 721

21 825 290

NL

11 978 187

15 998 755

15 366 900

14 714 410

13 049 642

13 303 600

13 512 794

97 924 288

AT

821 763

1 097 594

1 054 246

1 009 482

895 270

912 693

927 046

6 718 094

PL

62 675 756

83 713 340

80 407 168

76 993 019

68 282 136

69 610 965

70 705 569

512 387 953

PT

46 307 271

61 850 651

59 407 923

56 885 418

50 449 481

51 431 271

52 240 007

378 572 022

RO

19 871 141

26 541 038

25 492 826

24 410 382

21 648 625

22 069 926

22 416 967

162 450 905

SI

2 927 095

3 909 597

3 755 191

3 595 743

3 188 925

3 250 985

3 302 105

23 929 641

SK

1 862 388

2 487 512

2 389 271

2 287 821

2 028 980

2 068 465

2 100 991

15 225 428

FI

8 777 254

11 723 405

11 260 401

10 782 276

9 562 384

9 748 476

9 901 766

71 755 962

SE

14 176 567

18 935 038

18 187 218

17 414 975

15 444 669

15 745 235

15 992 823

115 896 525

---

| 7.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/48

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 31/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un groza Regulu (ES) 2017/1004

(2021/C 271/02)

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2018. gada 13. jūnijā iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014 (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 42. pants, 43. panta 2. punkts, 91. panta 1. punkts, 100. panta 2. punkts, 173. panta 3. punkts, 175. pants, 188. pants, 192. panta 1. punkts, 194. panta 2. punkts, 195. panta 2. punkts un 349. pants. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja nāca klajā ar atzinumiem attiecīgi 2018. gada 12. decembrī un 2018. gada 9. oktobrī. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eiropas Parlaments 2019. gada 4. aprīlī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā (2). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Iekšējās un ārējās zivsaimniecības jautājumu darba grupa Komisijas priekšlikumu izskatīja vairākās sanāksmēs kopš 2018. gada otrās puses. Padome vienojās par pirmo daļējo vispārējo pieeju 2019. gada 18. jūnijā (3), otro daļējo vispārējo pieeju – 2019. gada 14. un 15. oktobrī (4) un par trešo daļējo vispārējo pieeju – 2020. gada 19. oktobrī (5). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Padome un Eiropas Parlaments 2019. gada novembrī sāka sarunas, lai panāktu agrīnu otrā lasījuma vienošanos. 2020. gada 3. decembrī sarunas veiksmīgi noslēdzās, Eiropas Parlamentam un Padomei panākot provizorisku vienošanos par kompromisa tekstu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | PECH komitejas priekšsēdētājs 2021. gada 25. februārī nosūtīja vēstuli Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam, norādot, ka – ja Padome oficiāli nosūtīs Eiropas Parlamentam savu nostāju, par kuru ir panākta vienošanās un kuru būs pārskatījuši juristi lingvisti, viņš ieteikts plenārsēdei Padomes nostāju pieņemt bez grozījumiem Parlamenta otrajā lasījumā. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2021. gada 3. martā panāca politisku vienošanos par regulas tekstu, par ko abas minētās iestādes bija vienojušās. |
| --- | --- |

8.

II.   MĒRĶIS

| 9. | Regulas par Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu (EJZAF) mērķis ir virzīt Savienības budžeta finansējumu, lai atbalstītu kopējo zivsaimniecības politiku (KZP), Savienības integrēto jūrlietu politiku un ES starptautiskās saistības okeānu pārvaldības jomā. Tā būs svarīgs instruments, lai atbalstītu KZP mērķu īstenošanu, jo īpaši ilgtspējīgu ES zivsaimniecības nozari. Tā atbalstīs arī piekrastes un iekšzemes kopienas, kas ir atkarīgas no zvejas un akvakultūras darbībām. Tā būs vērtīgs instruments, ar ko veicina zilo ekonomiku zivsaimniecībā un akvakultūrā, tādējādi atbalstot izaugsmi un darbvietu radīšanu, vienlaikus aizsargājot jūras vidi. |
| --- | --- |

9.

III.   PADOMES NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ – ANALĪZE

A.   Vispārīga informācija

| 10. | Eiropas Parlaments un Padome risināja sarunas, lai panāktu vienošanos posmā, kad tiek apstiprināta Padomes nostāja pirmajā lasījumā (“agrīna otrā lasījuma vienošanās”). |
| --- | --- |

10.

B.   Galvenās problēmas

| 11. | Galvenie elementi kompromisā, kas panākts ar Eiropas Parlamentu, cita starpā ir šādi:






  — | EJZAF ir strukturēts tā, lai prioritātes būtu tuvas KZP mērķiem un lai katrai prioritātei būtu noteikts viens vai vairāki konkrēti mērķi, |
| --- | --- | --- |

11.

—

EJZAF ir strukturēts tā, lai prioritātes būtu tuvas KZP mērķiem un lai katrai prioritātei būtu noteikts viens vai vairāki konkrēti mērķi,

| — | attiecīgā gadījumā plānošanā tiek ņemtas vērā mazapjoma piekrastes zvejas vajadzības, |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā plānošanā tiek ņemtas vērā mazapjoma piekrastes zvejas vajadzības,

| — | rādītāji, kas dalībvalstīm jāizmanto uzraudzības un izvērtēšanas nolūkā, ir iekļauti regulas pielikumā, un Komisija tos nevar grozīt vai papildināt, |
| --- | --- |

—

rādītāji, kas dalībvalstīm jāizmanto uzraudzības un izvērtēšanas nolūkā, ir iekļauti regulas pielikumā, un Komisija tos nevar grozīt vai papildināt,

| — | ilgtspējīgas akvakultūras veicināšana ir viens no EJZAF konkrētajiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgas akvakultūras veicināšana ir viens no EJZAF konkrētajiem mērķiem,

| — | darbības, kas palielina zvejas kapacitāti, principā nav tiesīgas saņemt finansējumu, lai gan pastāv dažas atkāpes ar ļoti labi izstrādātiem noteikumiem un stingriem nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

darbības, kas palielina zvejas kapacitāti, principā nav tiesīgas saņemt finansējumu, lai gan pastāv dažas atkāpes ar ļoti labi izstrādātiem noteikumiem un stingriem nosacījumiem,

| — | ieguldījumi flotē (piemēram, dzinēju nomaiņa un modernizācija) un zvejas darbību pagaidu un galīga pārtraukšana ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar ļoti stingriem nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

ieguldījumi flotē (piemēram, dzinēju nomaiņa un modernizācija) un zvejas darbību pagaidu un galīga pārtraukšana ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar ļoti stingriem nosacījumiem,

| — | atbalsts ir iespējams tādu ārkārtēju notikumu gadījumos, kas rada ievērojamus traucējumus tirgos, |
| --- | --- |

—

atbalsts ir iespējams tādu ārkārtēju notikumu gadījumos, kas rada ievērojamus traucējumus tirgos,

| — | vienota maksimālā līdzfinansējuma likme katram konkrētajam mērķim ir 70 %, izņemot vienlīdzīgu konkurences apstākļu veicināšanu zvejas un akvakultūras produktiem no tālākajiem reģioniem, kurai maksimālā līdzfinansējuma likme ir 100 %. |
| --- | --- |

—

vienota maksimālā līdzfinansējuma likme katram konkrētajam mērķim ir 70 %, izņemot vienlīdzīgu konkurences apstākļu veicināšanu zvejas un akvakultūras produktiem no tālākajiem reģioniem, kurai maksimālā līdzfinansējuma likme ir 100 %.

IV.   NOBEIGUMS

| 12. | Padome uzskata, ka tās nostāja pirmajā lasījumā ir labs līdzsvars, lai jaunā regula pēc tās pieņemšanas sasniegtu mērķi – atbalstīt KZP mērķu sasniegšanu, veicināt Savienības jūrlietu politikas īstenošanu un stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Padomes nostāja atspoguļo taisnīgo kompromisu, kas tika panākts Eiropas Parlamenta un Padomes sarunās, kuras sekmēja Komisija. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Dokuments ST 9627/18 + ADD 1 + ADD 2.

(2)  Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014, PE 625.439v03-00, A8-0176/2019.

(3)  Dokuments ST 10297/19.

(4)  Dokuments ST 12660/1/19 REV 1.

(5)  Dokuments ST 10050/20 + COR 1.

---