# Az Európai Unió C 283/2021

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 283 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 64. évfolyam2021. július 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 283

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

64. évfolyam2021. július 15.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Tanács |
| 2021/C 283/01 | A Tanács ajánlása (2021. július 13.) az euróövezet gazdaságpolitikájáról | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

2021/C 283/01

A Tanács ajánlása (2021. július 13.) az euróövezet gazdaságpolitikájáról

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 283/02 | Euroátváltási árfolyamok — 2021. július 14. | 8 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 283/02

Euroátváltási árfolyamok — 2021. július 14.

8

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 283/03 | Pályázati felhívások és kapcsolódó tevékenységek az Európai Kutatási Tanács 2022. évi munkaprogramja alapján a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramon (2021–2027) belül | 9 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 283/04 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10283 – MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 10 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2021/C 283/05 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 12 |
| 2021/C 283/06 | (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírásstandard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 15 |
| 2021/C 283/07 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele. | 20 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 283/03

Pályázati felhívások és kapcsolódó tevékenységek az Európai Kutatási Tanács 2022. évi munkaprogramja alapján a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramon (2021–2027) belül

9

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2021/C 283/04

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10283 – MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

10

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2021/C 283/05

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

12

2021/C 283/06

(EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírásstandard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

15

2021/C 283/07

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 2021.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/1

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2021. július 13.)

az euróövezet gazdaságpolitikájáról

(2021/C 283/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikkére, összefüggésben annak 121. cikke (2) bekezdésével,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményére,

tekintettel a Gazdaságpolitikai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A Covid19-világjárvány okozta válság következtében az euróövezet gazdasága 2020 első felében hirtelen és mély recesszióba süllyedt. A 2020 harmadik negyedévében bekövetkezett erős gazdasági fellendülés ellenére, amely a járvány megfékezésére irányuló intézkedések feloldását kísérte, 2020 negyedik negyedévében a Covid19 terjedésének növekedése és a járvány megfékezésére irányuló, új intézkedések tovább növelték a bizonytalanságot, és megmutatták, hogy az euróövezet továbbra is sérülékeny a tartós egészségügyi válsággal szemben. A Covid19-válság egy sor jelentős keresleti és kínálati oldali sokkot eredményezett, ami – a bizottsági szolgálatok 2020. őszi gazdasági előrejelzése szerint – 2020-ban a bruttó hazai termék (GDP) 7,8 %-os várható csökkenését okozza. Ennek megfelelően 2021-ben a fellendülés az előrejelzések szerint a korábban vártnál lassúbb lesz, és a 2020. évi potenciális euróövezeti GDP közel -7,0 %-ának megfelelő, számottevő kibocsátási rés az előrejelzések szerint nem fog bezárulni 2021 végére. Jelentős bizonytalanság uralkodik a gazdasági kilátásokat illetően a Covid19-világjárványnak és a gazdasági szereplők változó magatartásának az alakulásával összefüggésben. A nemzeti és uniós szintű azonnali intézkedések – többek között az Európai Tanács által a Next Generation EU helyreállítási eszközről elért megállapodás – jelentősen segítettek a keresleti és kínálati oldali sokkok negatív következményeinek egy részét ellensúlyozni és a piacokat stabilizálni. Mind a lakossági fogyasztás, mind a befektetés komoly csapást szenvedett, ami viszont negatív hatást gyakorolt az árakra és a bérekre. A munkaerőpiaci kilátások is rosszabbra fordultak, hét éve tartó javuló tendenciát szakítva meg. A munkanélküliség növekedését eddig ellensúlyozta az ambiciózus szakpolitikai intézkedések valamennyi tagállamban történt sikeres végrehajtása – így például a csökkentett munkaidős foglalkoztatás, valamint a tömeges elbocsátások és a nagy jövedelemkiesések elkerülését célzó egyéb támogatási politikák –, továbbá az összes ledolgozott munkaórában bekövetkezett csökkenés és az aktivitási ráták visszaesése. |
| --- | --- |

(1)

A Covid19-világjárvány okozta válság következtében az euróövezet gazdasága 2020 első felében hirtelen és mély recesszióba süllyedt. A 2020 harmadik negyedévében bekövetkezett erős gazdasági fellendülés ellenére, amely a járvány megfékezésére irányuló intézkedések feloldását kísérte, 2020 negyedik negyedévében a Covid19 terjedésének növekedése és a járvány megfékezésére irányuló, új intézkedések tovább növelték a bizonytalanságot, és megmutatták, hogy az euróövezet továbbra is sérülékeny a tartós egészségügyi válsággal szemben. A Covid19-válság egy sor jelentős keresleti és kínálati oldali sokkot eredményezett, ami – a bizottsági szolgálatok 2020. őszi gazdasági előrejelzése szerint – 2020-ban a bruttó hazai termék (GDP) 7,8 %-os várható csökkenését okozza. Ennek megfelelően 2021-ben a fellendülés az előrejelzések szerint a korábban vártnál lassúbb lesz, és a 2020. évi potenciális euróövezeti GDP közel -7,0 %-ának megfelelő, számottevő kibocsátási rés az előrejelzések szerint nem fog bezárulni 2021 végére. Jelentős bizonytalanság uralkodik a gazdasági kilátásokat illetően a Covid19-világjárványnak és a gazdasági szereplők változó magatartásának az alakulásával összefüggésben. A nemzeti és uniós szintű azonnali intézkedések – többek között az Európai Tanács által a Next Generation EU helyreállítási eszközről elért megállapodás – jelentősen segítettek a keresleti és kínálati oldali sokkok negatív következményeinek egy részét ellensúlyozni és a piacokat stabilizálni. Mind a lakossági fogyasztás, mind a befektetés komoly csapást szenvedett, ami viszont negatív hatást gyakorolt az árakra és a bérekre. A munkaerőpiaci kilátások is rosszabbra fordultak, hét éve tartó javuló tendenciát szakítva meg. A munkanélküliség növekedését eddig ellensúlyozta az ambiciózus szakpolitikai intézkedések valamennyi tagállamban történt sikeres végrehajtása – így például a csökkentett munkaidős foglalkoztatás, valamint a tömeges elbocsátások és a nagy jövedelemkiesések elkerülését célzó egyéb támogatási politikák –, továbbá az összes ledolgozott munkaórában bekövetkezett csökkenés és az aktivitási ráták visszaesése.

| (2) | A Covid19-válság növeli az euróövezeti tagállamok közötti gazdasági divergenciát. Ezen divergenciát több tényező okozza, beleértve a következőket: a Covid19-sokk intenzitása és időtartama; a kapcsolatintenzív ágazatok – mint például turizmus, üzleti utazás és vendéglátás – relatív mérete és gazdasági jelentősége; és a költségvetési mozgástérben meglévő különbségek. Az említett különbségek hatással vannak a bizalomra, a befektetésre és a növekedési kilátásokra, valamint azon regionális különbségekre, amelyek a Covid19-válság előtt is léteztek, de amelyek most súlyosbodhatnak. Hosszabb távon a jelenlegi válság tartósan negatív hatást gyakorolhat a potenciális növekedésre és a jövedelmi résekre a lecsökkent humán- és fizikai – mind tárgyi, mind immateriális – tőke miatt. Az említett potenciális negatív hatások a munkatermelékenység és a jövedelmek még alacsonyabb mértékű növekedését és nagyobb egyenlőtlenséget eredményezhetnek. |
| --- | --- |

(2)

A Covid19-válság növeli az euróövezeti tagállamok közötti gazdasági divergenciát. Ezen divergenciát több tényező okozza, beleértve a következőket: a Covid19-sokk intenzitása és időtartama; a kapcsolatintenzív ágazatok – mint például turizmus, üzleti utazás és vendéglátás – relatív mérete és gazdasági jelentősége; és a költségvetési mozgástérben meglévő különbségek. Az említett különbségek hatással vannak a bizalomra, a befektetésre és a növekedési kilátásokra, valamint azon regionális különbségekre, amelyek a Covid19-válság előtt is léteztek, de amelyek most súlyosbodhatnak. Hosszabb távon a jelenlegi válság tartósan negatív hatást gyakorolhat a potenciális növekedésre és a jövedelmi résekre a lecsökkent humán- és fizikai – mind tárgyi, mind immateriális – tőke miatt. Az említett potenciális negatív hatások a munkatermelékenység és a jövedelmek még alacsonyabb mértékű növekedését és nagyobb egyenlőtlenséget eredményezhetnek.

| (3) | Az Unió gyors és erőteljes reakciója – beleértve az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt magában foglaló Next Generation EU-t – fokozta a piaci bizalmat, és megmutatta a tagállamok szolidaritását és egyöntetű szándékát a gazdasági növekedés újraindítását, valamint a gazdasági és társadalmi reziliencia megerősítését célzó erőfeszítéseik koordinálása terén. Az Unió és az euróövezet számára több új eszközről született megállapodás nagyon rövid időn belül. Az említett eszközök már most biztonsági hálót nyújtanak a munkavállalók számára az (EU) 2020/672 tanácsi rendelettel (4) létrehozott szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) révén, a vállalkozások számára az Európai Beruházási Bank páneurópai garanciarendszere révén, és a tagállamok számára az egészségügyi ellátás, kezelés és megelőzés Covid19-válságból fakadó közvetlen és közvetett költségei belföldi finanszírozásának támogatása érdekében, az Európai Stabilitási Mechanizmus Kormányzótanácsa által 2020. május 15-én elfogadott, az európai stabilizációs mechanizmusnak a járvány okozta válság során támogatást nyújtó eszköze révén. Az uniós szakpolitikai válasz szintén magában foglalta a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválását és a rugalmasságnak az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok alapján történő igénybevételét biztosító ideiglenes keretet. A kohéziós politika pénzeszközeit az (EU) 2020/460 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés révén és az (EU) 2020/558 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) alapján a koronavírusra való reagálást célzó, kiterjesztett beruházási kezdeményezés révén átcsoportosították az e pénzeszközökre leginkább rászoruló területekre. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió gyors és erőteljes reakciója – beleértve az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) által létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt magában foglaló Next Generation EU-t – fokozta a piaci bizalmat, és megmutatta a tagállamok szolidaritását és egyöntetű szándékát a gazdasági növekedés újraindítását, valamint a gazdasági és társadalmi reziliencia megerősítését célzó erőfeszítéseik koordinálása terén. Az Unió és az euróövezet számára több új eszközről született megállapodás nagyon rövid időn belül. Az említett eszközök már most biztonsági hálót nyújtanak a munkavállalók számára az (EU) 2020/672 tanácsi rendelettel (4) létrehozott szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) révén, a vállalkozások számára az Európai Beruházási Bank páneurópai garanciarendszere révén, és a tagállamok számára az egészségügyi ellátás, kezelés és megelőzés Covid19-válságból fakadó közvetlen és közvetett költségei belföldi finanszírozásának támogatása érdekében, az Európai Stabilitási Mechanizmus Kormányzótanácsa által 2020. május 15-én elfogadott, az európai stabilizációs mechanizmusnak a járvány okozta válság során támogatást nyújtó eszköze révén. Az uniós szakpolitikai válasz szintén magában foglalta a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválását és a rugalmasságnak az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok alapján történő igénybevételét biztosító ideiglenes keretet. A kohéziós politika pénzeszközeit az (EU) 2020/460 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alapján a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés révén és az (EU) 2020/558 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) alapján a koronavírusra való reagálást célzó, kiterjesztett beruházási kezdeményezés révén átcsoportosították az e pénzeszközökre leginkább rászoruló területekre.

| (4) | A jól megtervezett szakpolitikáknak a Next Generation EU és fő eszköze, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz összefüggésében történő végrehajtása új lendületet fog adni a tagállamoknak a növekedést ösztönző reformok beindításához, valamint a befektetés szintjének és minőségének fokozásához, összhangban a reziliencia, valamint a zöld és a digitális átállás célkitűzéseivel. Az említett végrehajtásnak segítenie kell a humán tőke fejlesztését, támogatnia a munkavállalók sikeres pályamódosításait, ami a kohéziós politikai pénzeszközök mellett elengedhetetlen lesz a kohézió biztosításához, a foglalkoztatás és a termelékenység ösztönzéséhez, valamint a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozásához. Kulcsfontosságúak e tekintetben az uniós növekedési célkitűzések és a nemzeti strukturális kihívások, beleértve a 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlásokban azonosítottakat is. Az említett növekedési célkitűzéseket előmozdító, a 2020. szeptember 17-i bizottsági közleményben meghatározott 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia hét kiemelt kezdeményezést terjeszt elő: 1. megújulás; 2. korszerűsítés; 3. töltés; 4. kapcsolódás; 5. modernizálás; 6. kapacitásbővítés; és 7. átképzés és továbbképzés. Az említett kiemelt területek olyan közös kihívásokat jelentenek, amelyek koordinált befektetést és reformot tesznek szükségessé. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy irányítsanak befektetést, hajtsanak végre reformot, és integrálják tovább értékláncaikat ezen kiemelt területeken. Az (EU) 2021/241 rendelet úgy rendelkezik, hogy az euróövezeti tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveinek konzisztensnek kell lenniük az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásban azonosított kihívásokkal és prioritásokkal. Az ilyen következetességet figyelembe kell venni a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelésekor. |
| --- | --- |

(4)

A jól megtervezett szakpolitikáknak a Next Generation EU és fő eszköze, a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz összefüggésében történő végrehajtása új lendületet fog adni a tagállamoknak a növekedést ösztönző reformok beindításához, valamint a befektetés szintjének és minőségének fokozásához, összhangban a reziliencia, valamint a zöld és a digitális átállás célkitűzéseivel. Az említett végrehajtásnak segítenie kell a humán tőke fejlesztését, támogatnia a munkavállalók sikeres pályamódosításait, ami a kohéziós politikai pénzeszközök mellett elengedhetetlen lesz a kohézió biztosításához, a foglalkoztatás és a termelékenység ösztönzéséhez, valamint a gazdasági és társadalmi reziliencia fokozásához. Kulcsfontosságúak e tekintetben az uniós növekedési célkitűzések és a nemzeti strukturális kihívások, beleértve a 2019. és 2020. évi országspecifikus ajánlásokban azonosítottakat is. Az említett növekedési célkitűzéseket előmozdító, a 2020. szeptember 17-i bizottsági közleményben meghatározott 2021. évi éves fenntartható növekedési stratégia hét kiemelt kezdeményezést terjeszt elő: 1. megújulás; 2. korszerűsítés; 3. töltés; 4. kapcsolódás; 5. modernizálás; 6. kapacitásbővítés; és 7. átképzés és továbbképzés. Az említett kiemelt területek olyan közös kihívásokat jelentenek, amelyek koordinált befektetést és reformot tesznek szükségessé. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy irányítsanak befektetést, hajtsanak végre reformot, és integrálják tovább értékláncaikat ezen kiemelt területeken. Az (EU) 2021/241 rendelet úgy rendelkezik, hogy az euróövezeti tagállamok helyreállítási és rezilienciaépítési terveinek konzisztensnek kell lenniük az euróövezet gazdaságpolitikájáról szóló tanácsi ajánlásban azonosított kihívásokkal és prioritásokkal. Az ilyen következetességet figyelembe kell venni a helyreállítási és rezilienciaépítési tervek értékelésekor.

| (5) | A Covid19-világjárvány hatásának enyhítése érdekében az euróövezet olyan gazdaságpolitikai keveréket igényel, amely támogató, koordinált, átfogó és következetes, teljes mértékben megfelelve a Szerződés egyes intézményekre vonatkozó biztosítékainak. A cél korlátozni bármely, a munkaerőpiacot sújtó, hosszú távú negatív hatást, csökkenteni a jelentős gazdasági és társadalmi különbségeket, kezelni az egyensúlyhiányokat és más makrojelentőségű kockázatokat, és tágabb értelemben elkerülni a negatív következményeket a potenciális növekedésre és az árstabilitásra nézve, valamint középtávon biztosítani a fenntartható államháztartást. Az euróövezeti szakpolitikai keverék három fő – monetáris, költségvetési és strukturális – dimenziójának kölcsönös következetessége, a pénzügyi stabilitással együtt, elengedhetetlen az euróövezet számára egy összességében támogató politikai irányvonal biztosításához. |
| --- | --- |

(5)

A Covid19-világjárvány hatásának enyhítése érdekében az euróövezet olyan gazdaságpolitikai keveréket igényel, amely támogató, koordinált, átfogó és következetes, teljes mértékben megfelelve a Szerződés egyes intézményekre vonatkozó biztosítékainak. A cél korlátozni bármely, a munkaerőpiacot sújtó, hosszú távú negatív hatást, csökkenteni a jelentős gazdasági és társadalmi különbségeket, kezelni az egyensúlyhiányokat és más makrojelentőségű kockázatokat, és tágabb értelemben elkerülni a negatív következményeket a potenciális növekedésre és az árstabilitásra nézve, valamint középtávon biztosítani a fenntartható államháztartást. Az euróövezeti szakpolitikai keverék három fő – monetáris, költségvetési és strukturális – dimenziójának kölcsönös következetessége, a pénzügyi stabilitással együtt, elengedhetetlen az euróövezet számára egy összességében támogató politikai irányvonal biztosításához.

| (6) | Az Európai Központi Bank (EKB) időben végrehajtott monetáris politikai beavatkozásainak célja érintetlenül tartani a monetáris transzmissziós csatornákat és megőrizni a középtávú árstabilitást. Az EKB köz- és magánszektorbeli eszközök jelentős vásárlását jelentette be az (EU) 2020/440 európai központi banki határozattal (7) létrehozott pandémiás vészhelyzeti vásárlási programja keretében, amelynek összege 1 850 milliárd EUR lesz legalább 2022. március végéig, valamint az (EU) 2016/948 európai központi banki határozattal (8) létrehozott vállalati szektort érintő vásárlási program keretében, havonta 20 milliárd EUR értékű nettó vásárlással és 2020 végéig további 120 milliárd EUR összegű kiegészítő kerettel. Emellett az EKB nagyon kedvező feltételek mellett kínál célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveleteket, támogatva a vállalatoknak és a háztartásoknak történő banki hitelezést. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Központi Bank (EKB) időben végrehajtott monetáris politikai beavatkozásainak célja érintetlenül tartani a monetáris transzmissziós csatornákat és megőrizni a középtávú árstabilitást. Az EKB köz- és magánszektorbeli eszközök jelentős vásárlását jelentette be az (EU) 2020/440 európai központi banki határozattal (7) létrehozott pandémiás vészhelyzeti vásárlási programja keretében, amelynek összege 1 850 milliárd EUR lesz legalább 2022. március végéig, valamint az (EU) 2016/948 európai központi banki határozattal (8) létrehozott vállalati szektort érintő vásárlási program keretében, havonta 20 milliárd EUR értékű nettó vásárlással és 2020 végéig további 120 milliárd EUR összegű kiegészítő kerettel. Emellett az EKB nagyon kedvező feltételek mellett kínál célzott, hosszabb lejáratú refinanszírozási műveleteket, támogatva a vállalatoknak és a háztartásoknak történő banki hitelezést.

| (7) | A költségvetési irányvonal 2020-ban erősen expanzív volt, és az előrejelzés szerint 2021-ben is támogató marad mind euróövezeti, mind nemzeti szinten, a szükséghelyzeti intézkedéseket nem számítva, és néhány, már bejelentett helyreállítási intézkedésnek köszönhetően is. A nemzeti költségvetési politikák koordinációja – a Stabilitási és Növekedési Paktum maradéktalan tiszteletben tartása mellett – döntő fontosságú a Covid19-válságra való hatékony válaszadás, a fenntartható fellendülés, valamint a gazdasági és monetáris unió (GMU) megfelelő működése szempontjából. A Bizottság 2020. március 20-án arra a következtetésre jutott, hogy az Unió gazdasága súlyos gazdasági visszaesést tapasztalt, és teljesültek a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásához szükséges feltételek. Ezen következtetést jóváhagyták a tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án. A tagállamok nagyszabású költségvetési intézkedéseket vezettek be a Covid19-válság megfékezésére és a különösen érintett egyének és vállalkozások támogatására, valamint rendkívüli likviditási támogatást vezettek be elsősorban vállalatoknak és bankoknak a hiteláramlás biztosítása érdekében nyújtott garanciák útján. További koordinált költségvetési támogatás nyújtására fog sor kerülni uniós szinten – különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön keresztül –, és az általános mentesítési rendelkezés 2021-ben is érvényben fog maradni. Az aktualizált makrogazdasági előrejelzések figyelembevételével a Bizottság 2021 tavaszán újra fogja értékelni a helyzetet, és mérlegelni fogja az általános mentesítési rendelkezés alkalmazását. |
| --- | --- |

(7)

A költségvetési irányvonal 2020-ban erősen expanzív volt, és az előrejelzés szerint 2021-ben is támogató marad mind euróövezeti, mind nemzeti szinten, a szükséghelyzeti intézkedéseket nem számítva, és néhány, már bejelentett helyreállítási intézkedésnek köszönhetően is. A nemzeti költségvetési politikák koordinációja – a Stabilitási és Növekedési Paktum maradéktalan tiszteletben tartása mellett – döntő fontosságú a Covid19-válságra való hatékony válaszadás, a fenntartható fellendülés, valamint a gazdasági és monetáris unió (GMU) megfelelő működése szempontjából. A Bizottság 2020. március 20-án arra a következtetésre jutott, hogy az Unió gazdasága súlyos gazdasági visszaesést tapasztalt, és teljesültek a Stabilitási és Növekedési Paktum általános mentesítési rendelkezésének aktiválásához szükséges feltételek. Ezen következtetést jóváhagyták a tagállamok pénzügyminiszterei 2020. március 23-án. A tagállamok nagyszabású költségvetési intézkedéseket vezettek be a Covid19-válság megfékezésére és a különösen érintett egyének és vállalkozások támogatására, valamint rendkívüli likviditási támogatást vezettek be elsősorban vállalatoknak és bankoknak a hiteláramlás biztosítása érdekében nyújtott garanciák útján. További koordinált költségvetési támogatás nyújtására fog sor kerülni uniós szinten – különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközön keresztül –, és az általános mentesítési rendelkezés 2021-ben is érvényben fog maradni. Az aktualizált makrogazdasági előrejelzések figyelembevételével a Bizottság 2021 tavaszán újra fogja értékelni a helyzetet, és mérlegelni fogja az általános mentesítési rendelkezés alkalmazását.

| (8) | A Covid19-válság gazdasági következményei jelentős negatív hatást gyakorolnak az államháztartásra. Amennyiben az egészségügyi és a gazdasági feltételek lehetővé teszik, a költségvetési politikáknak a prudens középtávú költségvetési pozíciók elérésére való összpontosítása – többek között a szükséghelyzeti intézkedések fokozatos kivezetése révén – hozzá fog járulni a költségvetési fenntarthatóság középtávú biztosításához. Az ilyen összpontosítást oly módon kell megvalósítani, amely enyhíti a válság szociális hatását és a munkaerőpiacra gyakorolt hatását, és hozzájárul a társadalmi fenntarthatósághoz. Különösen relevánsnak tűnnek a nemzeti költségvetések összetételének javítását és a költségvetési fenntarthatóság hosszabb távú biztosítását célzó reformok, többek között az éghajlatváltozással és az egészségüggyel kapcsolatos kihívások fényében. A nemzeti költségvetések összetételének javítása – különösen a kiadások felülvizsgálata és a hatékony közbeszerzési keretek révén – megteremtheti az olyannyira szükséges költségvetési mozgásteret. A környezetbarát költségvetés-tervezés segíthet kezelni az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, valamint a környezetvédelemmel kapcsolatos kihívásokat is. A megfelelő, hatékony és inkluzív egészségügyi és szociális védelmi rendszerek biztosítják az olyannyira szükséges védelmet a rászorulóknak, automatikus stabilizátorként kulcsszerepet játszanak, és meg kell őrizniük a költségvetési fenntarthatóságot. Hasonlóképpen, a munkaerő-, tőke-, termék- és szolgáltatási piacok működését – megfelelő végrehajtás és ütemezés révén – erősítő reformok növelik a potenciális kibocsátást, elkerülve ugyanakkor a negatív rövid távú hatást az aggregált keresletre nézve. |
| --- | --- |

(8)

A Covid19-válság gazdasági következményei jelentős negatív hatást gyakorolnak az államháztartásra. Amennyiben az egészségügyi és a gazdasági feltételek lehetővé teszik, a költségvetési politikáknak a prudens középtávú költségvetési pozíciók elérésére való összpontosítása – többek között a szükséghelyzeti intézkedések fokozatos kivezetése révén – hozzá fog járulni a költségvetési fenntarthatóság középtávú biztosításához. Az ilyen összpontosítást oly módon kell megvalósítani, amely enyhíti a válság szociális hatását és a munkaerőpiacra gyakorolt hatását, és hozzájárul a társadalmi fenntarthatósághoz. Különösen relevánsnak tűnnek a nemzeti költségvetések összetételének javítását és a költségvetési fenntarthatóság hosszabb távú biztosítását célzó reformok, többek között az éghajlatváltozással és az egészségüggyel kapcsolatos kihívások fényében. A nemzeti költségvetések összetételének javítása – különösen a kiadások felülvizsgálata és a hatékony közbeszerzési keretek révén – megteremtheti az olyannyira szükséges költségvetési mozgásteret. A környezetbarát költségvetés-tervezés segíthet kezelni az éghajlatváltozás mérséklésével és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, valamint a környezetvédelemmel kapcsolatos kihívásokat is. A megfelelő, hatékony és inkluzív egészségügyi és szociális védelmi rendszerek biztosítják az olyannyira szükséges védelmet a rászorulóknak, automatikus stabilizátorként kulcsszerepet játszanak, és meg kell őrizniük a költségvetési fenntarthatóságot. Hasonlóképpen, a munkaerő-, tőke-, termék- és szolgáltatási piacok működését – megfelelő végrehajtás és ütemezés révén – erősítő reformok növelik a potenciális kibocsátást, elkerülve ugyanakkor a negatív rövid távú hatást az aggregált keresletre nézve.

| (9) | A Covid19-válság megerősíti a hatékonyabb és méltányosabb állami bevételi rendszereket célzó reformok fontosságát. Mivel az euróövezeti tagállamok többségében továbbra is magas a munkát terhelő adóék, az említett reformok közé tartozik az adóteher olyan adóalapokra való áthelyezése, amelyek kevésbé károsak a munkaerő-kínálatra és -keresletre, a termelékenységre, a befektetésre és a növekedésre nézve, figyelembe véve ugyanakkor a kapcsolódó elosztási hatást is. A környezetvédelmi adózás és/vagy az externáliák egyéb árazási formáinak fokozott alkalmazása – a „zöldebb” magatartás ösztönzése révén – hozzájárulhat a fenntartható növekedéshez. Az agresszív adótervezéssel és adókikerüléssel foglalkozó intézkedések, mind nemzetközileg, mind az Unióban, hatékonyabbá és méltányosabbá tehetik az adórendszereket. Emellett a globalizáció szükségessé tette az adózási keret kiigazítását – mind uniós, mind globális szinten –, hogy illeszkedjen a modern és fokozottan digitalizált gazdasághoz. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) keretében zajlik a munka a gazdaság digitalizációjából eredő adózási kihívások kezelését célzó, globális konszenzusalapú megoldás elérése érdekében. |
| --- | --- |

(9)

A Covid19-válság megerősíti a hatékonyabb és méltányosabb állami bevételi rendszereket célzó reformok fontosságát. Mivel az euróövezeti tagállamok többségében továbbra is magas a munkát terhelő adóék, az említett reformok közé tartozik az adóteher olyan adóalapokra való áthelyezése, amelyek kevésbé károsak a munkaerő-kínálatra és -keresletre, a termelékenységre, a befektetésre és a növekedésre nézve, figyelembe véve ugyanakkor a kapcsolódó elosztási hatást is. A környezetvédelmi adózás és/vagy az externáliák egyéb árazási formáinak fokozott alkalmazása – a „zöldebb” magatartás ösztönzése révén – hozzájárulhat a fenntartható növekedéshez. Az agresszív adótervezéssel és adókikerüléssel foglalkozó intézkedések, mind nemzetközileg, mind az Unióban, hatékonyabbá és méltányosabbá tehetik az adórendszereket. Emellett a globalizáció szükségessé tette az adózási keret kiigazítását – mind uniós, mind globális szinten –, hogy illeszkedjen a modern és fokozottan digitalizált gazdasághoz. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) keretében zajlik a munka a gazdaság digitalizációjából eredő adózási kihívások kezelését célzó, globális konszenzusalapú megoldás elérése érdekében.

| (10) | Tekintve a Covid19-válság által előidézett nagy fokú bizonytalanságot és annak a befektetésre gyakorolt káros hatását, különös relevanciával bír a befektetési szűk keresztmetszetek és a kínálati oldali korlátok kezelését célzó reformok előreütemezése. Alapvető fontosságúak azon intézkedések, amelyek felgyorsítják az uniós pénzeszközök lehívását és a források hatékony és eredményes felhasználását, különösen azon tagállamokban, ahol az említett területeken lemaradás tapasztalható, és ahol uniós alapok finanszírozzák a befektetések jelentős részét. A vállalkozások adminisztratív terheit csökkentő reformok – így például a közigazgatás digitalizálása, ideértve az elektronikus azonosítást is – vagy az igazságügyi reformok és a pénzeszközökkel való visszaélést – például korrupció, csalás vagy pénzmosás révén – megelőző reformok, javíthatják az üzleti környezetet, és segíthetik ösztönözni a magánbefektetést, valamint a munkahelyteremtést és a cégalapítást. |
| --- | --- |

(10)

Tekintve a Covid19-válság által előidézett nagy fokú bizonytalanságot és annak a befektetésre gyakorolt káros hatását, különös relevanciával bír a befektetési szűk keresztmetszetek és a kínálati oldali korlátok kezelését célzó reformok előreütemezése. Alapvető fontosságúak azon intézkedések, amelyek felgyorsítják az uniós pénzeszközök lehívását és a források hatékony és eredményes felhasználását, különösen azon tagállamokban, ahol az említett területeken lemaradás tapasztalható, és ahol uniós alapok finanszírozzák a befektetések jelentős részét. A vállalkozások adminisztratív terheit csökkentő reformok – így például a közigazgatás digitalizálása, ideértve az elektronikus azonosítást is – vagy az igazságügyi reformok és a pénzeszközökkel való visszaélést – például korrupció, csalás vagy pénzmosás révén – megelőző reformok, javíthatják az üzleti környezetet, és segíthetik ösztönözni a magánbefektetést, valamint a munkahelyteremtést és a cégalapítást.

| (11) | A Covid19-válság számos vállalkozás számára jelentős bevételkiesést okozott, és az egész euróövezetben kockázatot jelent a társaságok fizetőképességére nézve. A hatékony fizetésképtelenségi keretek létfontosságú szerepet játszanak az átmeneti problémákkal küzdő életképes vállalkozások támogatásában és a nem életképes vállalkozások rendezett megszűnésének biztosításában. A fizetésképtelenségi keretek javítása segíthet a nemteljesítő hitelek valószínűsíthető növekedésének kezelésében és a gazdaság hitelezésének fenntartásában is azáltal, hogy elősegíti a banki mérlegek megtisztítását, és hosszú távon ösztönzi a határon átnyúló befektetést. Ezzel összefüggésben elfogadták az (EU) 2019/1023 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (9), hogy a fizetőképességre vonatkozó nemzeti jogszabályaikban minimumkövetelményeket vezessenek be a tagállamokban annak biztosítása érdekében, hogy megelőző szerkezetátalakítási keretek álljanak a pénzügyi nehézségekkel küzdő adósok rendelkezésére, hogy a túlzottan eladósodott vállalkozók adósságainak elengedését lehetővé tevő eljárásokat biztosítsanak, továbbá hogy növeljék a fizetésképtelenségi eljárások valamennyi típusának hatékonyságát. Fontos folytatni az (EU) 2019/1023 irányelv átültetését és végrehajtását. A Bizottság a „Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára – új cselekvési terv” című, 2020. szeptember 24-i közleményében meghatározott, tőkepiaci unióról szóló cselekvési tervben bejelentette a nem banki fizetésképtelenség fő területeit érintő minimális harmonizációra vagy fokozott konvergenciára irányuló munkát is. Ezen túlmenően a tagállamoknak lehetőségük van a legjobb nemzetközi gyakorlatokkal összhangban folytatni fizetésképtelenségi keretrendszerük hatékonyságának és eredményességének értékelését, és kezelni a fennmaradó hiányosságokat. |
| --- | --- |

(11)

A Covid19-válság számos vállalkozás számára jelentős bevételkiesést okozott, és az egész euróövezetben kockázatot jelent a társaságok fizetőképességére nézve. A hatékony fizetésképtelenségi keretek létfontosságú szerepet játszanak az átmeneti problémákkal küzdő életképes vállalkozások támogatásában és a nem életképes vállalkozások rendezett megszűnésének biztosításában. A fizetésképtelenségi keretek javítása segíthet a nemteljesítő hitelek valószínűsíthető növekedésének kezelésében és a gazdaság hitelezésének fenntartásában is azáltal, hogy elősegíti a banki mérlegek megtisztítását, és hosszú távon ösztönzi a határon átnyúló befektetést. Ezzel összefüggésben elfogadták az (EU) 2019/1023 európai parlamenti és tanácsi irányelvet (9), hogy a fizetőképességre vonatkozó nemzeti jogszabályaikban minimumkövetelményeket vezessenek be a tagállamokban annak biztosítása érdekében, hogy megelőző szerkezetátalakítási keretek álljanak a pénzügyi nehézségekkel küzdő adósok rendelkezésére, hogy a túlzottan eladósodott vállalkozók adósságainak elengedését lehetővé tevő eljárásokat biztosítsanak, továbbá hogy növeljék a fizetésképtelenségi eljárások valamennyi típusának hatékonyságát. Fontos folytatni az (EU) 2019/1023 irányelv átültetését és végrehajtását. A Bizottság a „Tőkepiaci unió a polgárok és a vállalkozások számára – új cselekvési terv” című, 2020. szeptember 24-i közleményében meghatározott, tőkepiaci unióról szóló cselekvési tervben bejelentette a nem banki fizetésképtelenség fő területeit érintő minimális harmonizációra vagy fokozott konvergenciára irányuló munkát is. Ezen túlmenően a tagállamoknak lehetőségük van a legjobb nemzetközi gyakorlatokkal összhangban folytatni fizetésképtelenségi keretrendszerük hatékonyságának és eredményességének értékelését, és kezelni a fennmaradó hiányosságokat.

| (12) | Az áruk és a szolgáltatások egységes piacának további elmélyítése, valamint az euróövezetnek a digitális korhoz való igazítása a növekedés, a konvergencia és a reziliencia fő motorja lehet. A közös valuta és az egységes piac tandemben dolgozik a gazdasági stabilizáció és a hosszú távú növekedés jobb feltételeinek megteremtéséért. A Covid19-válság ösztönözte a digitális eszközök használatát, rávilágított a digitális egységes piac fontosságára, valamint felgyorsította a digitális és készpénzmentes fizetési módszerek elterjedését. Az egységes piac azonban továbbra sem teljes, különösen nem az a szolgáltatások, illetve konkrétabban a kiskereskedelem és a szakmai szolgáltatások területén. Az egységes piac rendelkezik az ármerevségeket korlátozó potenciállal, elősegítve ezáltal a monetáris politikai transzmissziót és a gazdasági rezilienciát. Az egységes piac a termelési tényezők mobilitásán keresztül is segít, ami lehetővé teszi az ágazatok, a régiók és a tagállamok számára, hogy a sokkhatásokra válaszul minimalizálják a gazdasági költségeket, így például a munkanélküliséget. Az áruk és a szolgáltatások egységes piaca további integrációjának eléréséhez szükséges megszüntetni valamennyi fennmaradó szükségtelen korlátozást, fokozni a piacfelügyeleti mechanizmusokat, és intézkedéseket hozni az ilyen célkitűzések elérése érdekében szükséges igazgatási kapacitás biztosítására. |
| --- | --- |

(12)

Az áruk és a szolgáltatások egységes piacának további elmélyítése, valamint az euróövezetnek a digitális korhoz való igazítása a növekedés, a konvergencia és a reziliencia fő motorja lehet. A közös valuta és az egységes piac tandemben dolgozik a gazdasági stabilizáció és a hosszú távú növekedés jobb feltételeinek megteremtéséért. A Covid19-válság ösztönözte a digitális eszközök használatát, rávilágított a digitális egységes piac fontosságára, valamint felgyorsította a digitális és készpénzmentes fizetési módszerek elterjedését. Az egységes piac azonban továbbra sem teljes, különösen nem az a szolgáltatások, illetve konkrétabban a kiskereskedelem és a szakmai szolgáltatások területén. Az egységes piac rendelkezik az ármerevségeket korlátozó potenciállal, elősegítve ezáltal a monetáris politikai transzmissziót és a gazdasági rezilienciát. Az egységes piac a termelési tényezők mobilitásán keresztül is segít, ami lehetővé teszi az ágazatok, a régiók és a tagállamok számára, hogy a sokkhatásokra válaszul minimalizálják a gazdasági költségeket, így például a munkanélküliséget. Az áruk és a szolgáltatások egységes piaca további integrációjának eléréséhez szükséges megszüntetni valamennyi fennmaradó szükségtelen korlátozást, fokozni a piacfelügyeleti mechanizmusokat, és intézkedéseket hozni az ilyen célkitűzések elérése érdekében szükséges igazgatási kapacitás biztosítására.

| (13) | A munkaerőpiaci integrációt és átmeneteket javító reformok és befektetés – különös figyelemmel a digitális és zöld munkahelyekre – elengedhetetlenek a gazdasági és társadalmi reziliencia növeléséhez és a fellendülés támogatásához. Az azonnal meghozott nemzeti és uniós válságintézkedések korlátozták a munkavállalókra gyakorolt negatív gazdasági és szociális hatásokat. Ugyanakkor több, régóta tartó reform most még sürgetőbbé vált, így: a hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedések, beleértve az egyénre szabott támogatást; az oktatási és képzési rendszerek minőségének és befogadó jellegének javítása az oktatási eredmények korai életkortól kezdődő erősítése érdekében; erőteljes át- és továbbképzési intézkedések, valamint befektetés a felnőttoktatásba és -képzésbe és az online tanulási platformokba; a készséghiányok kezelése; és a munkaképes népesség legsérülékenyebb szegmensei – többek között a fiatalok és a tartósan munkanélküliek – foglalkoztatási kilátásainak javítása, valamint a nemek közötti rések bezárása. A minőségi munkahelyek teremtésének előmozdítása és a munkakörülmények javítása – különösen megfelelő minimálbérek biztosítása, valamint a munkaerőpiaci szegmentáció és a munkaerőmobilitási akadályok kezelése révén – kulcsfontosságú a fenntartható és inkluzív fellendülés támogatásához. A szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalások fontos szerepet játszanak a szakpolitikák sikeres kialakításában és végrehajtásában. |
| --- | --- |

(13)

A munkaerőpiaci integrációt és átmeneteket javító reformok és befektetés – különös figyelemmel a digitális és zöld munkahelyekre – elengedhetetlenek a gazdasági és társadalmi reziliencia növeléséhez és a fellendülés támogatásához. Az azonnal meghozott nemzeti és uniós válságintézkedések korlátozták a munkavállalókra gyakorolt negatív gazdasági és szociális hatásokat. Ugyanakkor több, régóta tartó reform most még sürgetőbbé vált, így: a hatékony aktív munkaerőpiaci intézkedések, beleértve az egyénre szabott támogatást; az oktatási és képzési rendszerek minőségének és befogadó jellegének javítása az oktatási eredmények korai életkortól kezdődő erősítése érdekében; erőteljes át- és továbbképzési intézkedések, valamint befektetés a felnőttoktatásba és -képzésbe és az online tanulási platformokba; a készséghiányok kezelése; és a munkaképes népesség legsérülékenyebb szegmensei – többek között a fiatalok és a tartósan munkanélküliek – foglalkoztatási kilátásainak javítása, valamint a nemek közötti rések bezárása. A minőségi munkahelyek teremtésének előmozdítása és a munkakörülmények javítása – különösen megfelelő minimálbérek biztosítása, valamint a munkaerőpiaci szegmentáció és a munkaerőmobilitási akadályok kezelése révén – kulcsfontosságú a fenntartható és inkluzív fellendülés támogatásához. A szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalások fontos szerepet játszanak a szakpolitikák sikeres kialakításában és végrehajtásában.

| (14) | A megfelelő, inkluzív és fenntartható egészségügyi és szociális védelmi rendszerekhez való hozzáférés – amelyek automatikus stabilizátorokként működnek a Covid19-válság során – fontos a gazdasági és társadalmi reziliencia szempontjából. Az említett rendszerekhez való hozzáférés segít fenntartani a társadalmi kohéziót, a tisztességes életszínvonalat és a lakosság jó egészségi állapotát – ami egy produktív munkaerővel rendelkező gazdaság számára alapvető fontosságú – a teljes gazdasági ciklusban, valamint kezelni a szegénységet és a társadalmi kirekesztést. Az egészségügyi reformokat és a reziliens egészségügyi rendszereket támogató befektetések továbbra is prioritást kell, hogy jelentsenek a tagállamok számára. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017-ben kihirdetett szociális jogok európai pillérének végrehajtása kulcsfontosságú a szakpolitikák irányítása szempontjából. A Covid19-válsággal szembesülve, még fontosabbá vált annak szükségessége, hogy mindenki számára megfelelő szociális védelmet biztosítsanak, mind a minőségi egészségügyi ellátás, mind a hosszú távú ápolási-gondozási ellátás tekintetében, és valamennyi munkavállaló – köztük az atipikus szerződéssel rendelkezők és az önfoglalkoztatók – jövedelempótlása tekintetében. Számos tagállam ideiglenes jövedelemtámogatási és szociális támogatási intézkedéseket fogadott el a nagyon alacsony jövedelmű kiszolgáltatott csoportok és a munkanélküli ellátásra nem jogosult munkavállalók javára. Intézkedéseket hoztak az ellátások, a jogosultsági feltételek és a kiegészítő természetbeni szolgáltatások tekintetében. A szociális védelmi rendszerek megfelelőségét és hatókörét oly módon szükséges megerősíteni, hogy az biztosítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát és a generációk közötti méltányosságot. |
| --- | --- |

(14)

A megfelelő, inkluzív és fenntartható egészségügyi és szociális védelmi rendszerekhez való hozzáférés – amelyek automatikus stabilizátorokként működnek a Covid19-válság során – fontos a gazdasági és társadalmi reziliencia szempontjából. Az említett rendszerekhez való hozzáférés segít fenntartani a társadalmi kohéziót, a tisztességes életszínvonalat és a lakosság jó egészségi állapotát – ami egy produktív munkaerővel rendelkező gazdaság számára alapvető fontosságú – a teljes gazdasági ciklusban, valamint kezelni a szegénységet és a társadalmi kirekesztést. Az egészségügyi reformokat és a reziliens egészségügyi rendszereket támogató befektetések továbbra is prioritást kell, hogy jelentsenek a tagállamok számára. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2017-ben kihirdetett szociális jogok európai pillérének végrehajtása kulcsfontosságú a szakpolitikák irányítása szempontjából. A Covid19-válsággal szembesülve, még fontosabbá vált annak szükségessége, hogy mindenki számára megfelelő szociális védelmet biztosítsanak, mind a minőségi egészségügyi ellátás, mind a hosszú távú ápolási-gondozási ellátás tekintetében, és valamennyi munkavállaló – köztük az atipikus szerződéssel rendelkezők és az önfoglalkoztatók – jövedelempótlása tekintetében. Számos tagállam ideiglenes jövedelemtámogatási és szociális támogatási intézkedéseket fogadott el a nagyon alacsony jövedelmű kiszolgáltatott csoportok és a munkanélküli ellátásra nem jogosult munkavállalók javára. Intézkedéseket hoztak az ellátások, a jogosultsági feltételek és a kiegészítő természetbeni szolgáltatások tekintetében. A szociális védelmi rendszerek megfelelőségét és hatókörét oly módon szükséges megerősíteni, hogy az biztosítsa az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát és a generációk közötti méltányosságot.

| (15) | Az elmúlt években jelentős haladás történt, de a Covid19-válság gazdasági következményei megújult nyomást gyakorolnak a pénzügyi ágazatra. Az euróövezeti bankok a globális pénzügyi válság bekövetkeztét megelőző időszakhoz képest erősebb veszteségviselő képességekkel felvértezve léptek a jelenlegi válságba. Monetáris és költségvetési intézkedésekkel kombinálva, ez lehetővé tette a piaci finanszírozási feltételek szigorításának elkerülését a válság kezdeti szakaszán túlmenően, és biztosította a magánszektor számára történő folyamatos hitelnyújtás. A válság valószínűleg további nyomást gyakorol a bankok már amúgy is alacsony jövedelmezőségi szintjére és a nemteljesítő hitelek arányára. E fejlemények hátráltathatják a gazdaságnak történő hitelnyújtást, amely elengedhetetlen a fellendüléshez. Az e területen történő haladás megtételéhez különösen fontos a nemteljesítő hitelek másodlagos piacának fejlesztése, adott esetben a nemzeti eszközkezelő társaságok hatékony bevezetése és a fizetésképtelenségi keretek reformja, az alacsony jövedelmezőség strukturális kérdéseinek kezelésével együtt. A gyors és nagyszabású szakpolitikai beavatkozások erősítették a bizalmat, és segítették megőrizni a makroszintű pénzügyi stabilitást. A kormányzati hitelgarancia-programok segítenek fenntartani a gazdaságnak történő hitelnyújtást, védeni a vállalkozásokat és enyhíteni a bankszektorhoz kapcsolódó visszacsatolási spirált, de függő kötelezettségeket is képeznek a tagállamok költségvetése számára. A fizetésképtelenségi moratóriumok meghosszabbítása és a nemteljesítő hitelek átstrukturálása nehéz egyensúly megteremtéséhez vezet egyrészről az életképes vállalkozásoknak való folyamatos támogatás biztosítása, másrészről a pénzeszközök nem megfelelő elosztásának, egy potenciális csőd esetén a megnövekedett veszteségeknek és a mögöttes hitelminőséget illető csökkentett tisztánlátásnak a kockázatai között. |
| --- | --- |

(15)

Az elmúlt években jelentős haladás történt, de a Covid19-válság gazdasági következményei megújult nyomást gyakorolnak a pénzügyi ágazatra. Az euróövezeti bankok a globális pénzügyi válság bekövetkeztét megelőző időszakhoz képest erősebb veszteségviselő képességekkel felvértezve léptek a jelenlegi válságba. Monetáris és költségvetési intézkedésekkel kombinálva, ez lehetővé tette a piaci finanszírozási feltételek szigorításának elkerülését a válság kezdeti szakaszán túlmenően, és biztosította a magánszektor számára történő folyamatos hitelnyújtás. A válság valószínűleg további nyomást gyakorol a bankok már amúgy is alacsony jövedelmezőségi szintjére és a nemteljesítő hitelek arányára. E fejlemények hátráltathatják a gazdaságnak történő hitelnyújtást, amely elengedhetetlen a fellendüléshez. Az e területen történő haladás megtételéhez különösen fontos a nemteljesítő hitelek másodlagos piacának fejlesztése, adott esetben a nemzeti eszközkezelő társaságok hatékony bevezetése és a fizetésképtelenségi keretek reformja, az alacsony jövedelmezőség strukturális kérdéseinek kezelésével együtt. A gyors és nagyszabású szakpolitikai beavatkozások erősítették a bizalmat, és segítették megőrizni a makroszintű pénzügyi stabilitást. A kormányzati hitelgarancia-programok segítenek fenntartani a gazdaságnak történő hitelnyújtást, védeni a vállalkozásokat és enyhíteni a bankszektorhoz kapcsolódó visszacsatolási spirált, de függő kötelezettségeket is képeznek a tagállamok költségvetése számára. A fizetésképtelenségi moratóriumok meghosszabbítása és a nemteljesítő hitelek átstrukturálása nehéz egyensúly megteremtéséhez vezet egyrészről az életképes vállalkozásoknak való folyamatos támogatás biztosítása, másrészről a pénzeszközök nem megfelelő elosztásának, egy potenciális csőd esetén a megnövekedett veszteségeknek és a mögöttes hitelminőséget illető csökkentett tisztánlátásnak a kockázatai között.

| (16) | A GMU-szerkezet kiteljesítése továbbra is alapvető fontosságú. A fennmaradó hiányosságok megszüntetése tovább fokozhatja az euróövezet stabilitását és rezilienciáját, és következésképpen megerősítené az euro nemzetközi szerepét, amely az elmúlt években nagyjából stabil maradt. A további lépéseknek tekintetbe kell venniük Európának a Covid19-válságra adott átfogó gazdaságpolitikai válaszából levont tanulságokat. A rövid távú stabilizáló hatásán és a fellendülés támogatásában betöltött szerepén túl, a Next Generation EU rendelkezik azon potenciállal, hogy hosszú távon is hatást gyakoroljon a GMU-ra a növekedést fokozó befektetések és strukturális reformok ösztönzése, valamint az euróövezet jövőbeli sokkhatásokkal szembeni rezilienciájának növelése révén. Az euróban denominált adósság – többek között zöld és szociális beruházási kötvények – nagyvolumenű kibocsátása mélységét és likviditását fog biztosítani a kiváló minőségű, euróban denominált hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok piacának, és hozzájárulhat az euro nemzetközi szerepének megerősítéséhez. Mindazonáltal fontos elemek továbbra is hiányoznak a GMU-ban, így például a teljes bankunió és az elmélyített tőkepiaci unió. A bankunió megerősítése továbbra is kulcsfontosságú. Ez igényli valamennyi elem – köztük az európai betétbiztosítási rendszerrel foglalkozó magas szintű munkacsoport által tárgyalt elemek – tekintetében a munka folytatását haladéktalanul és változatlan ambíciószint mellett, konszenzusos alapon. Az európai felügyeleti mechanizmus reformcsomag folytatása, valamint – tekintettel a kockázatcsökkentés terén elért haladásra és az eurócsoport 2020. november 30-i nyilatkozatában körvonalazott további intézkedésekre – a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott (10) Egységes Szanálási Alap közös védőhálója hatálybalépésének 2022 elejére történő előrehozatala újabb fontos lépést jelent a bankunió kiteljesítésének és a GMU megerősítésének irányába. További munkára van szükség a szanálás során történő likviditásnyújtás jelenlegi formáját érintő korlátozások megszüntetésére irányuló megoldásokat illetően. A 2020. szeptemberi új cselekvési terv által jelzetteknek megfelelően a tőkepiaci unió elmélyítése kulcsfontosságú prioritás. Egy erős és reziliens GMU fontos lesz az euro nemzetközi szerepének megerősítése és az Uniónak „Az európai gazdasági és pénzügyi rendszer: a nyitottság, az erő és a reziliencia előmozdítása” című, 2021. január 19-i bizottsági közleményben meghatározottak szerinti gazdasági és pénzügyi autonómiájának biztosítása szempontjából is, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja az Unió belső piacát, és az euróövezeten kívüli tagállamok felé nyitott és átlátható módon folyik a megvalósítása, |
| --- | --- |

(16)

A GMU-szerkezet kiteljesítése továbbra is alapvető fontosságú. A fennmaradó hiányosságok megszüntetése tovább fokozhatja az euróövezet stabilitását és rezilienciáját, és következésképpen megerősítené az euro nemzetközi szerepét, amely az elmúlt években nagyjából stabil maradt. A további lépéseknek tekintetbe kell venniük Európának a Covid19-válságra adott átfogó gazdaságpolitikai válaszából levont tanulságokat. A rövid távú stabilizáló hatásán és a fellendülés támogatásában betöltött szerepén túl, a Next Generation EU rendelkezik azon potenciállal, hogy hosszú távon is hatást gyakoroljon a GMU-ra a növekedést fokozó befektetések és strukturális reformok ösztönzése, valamint az euróövezet jövőbeli sokkhatásokkal szembeni rezilienciájának növelése révén. Az euróban denominált adósság – többek között zöld és szociális beruházási kötvények – nagyvolumenű kibocsátása mélységét és likviditását fog biztosítani a kiváló minőségű, euróban denominált hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok piacának, és hozzájárulhat az euro nemzetközi szerepének megerősítéséhez. Mindazonáltal fontos elemek továbbra is hiányoznak a GMU-ban, így például a teljes bankunió és az elmélyített tőkepiaci unió. A bankunió megerősítése továbbra is kulcsfontosságú. Ez igényli valamennyi elem – köztük az európai betétbiztosítási rendszerrel foglalkozó magas szintű munkacsoport által tárgyalt elemek – tekintetében a munka folytatását haladéktalanul és változatlan ambíciószint mellett, konszenzusos alapon. Az európai felügyeleti mechanizmus reformcsomag folytatása, valamint – tekintettel a kockázatcsökkentés terén elért haladásra és az eurócsoport 2020. november 30-i nyilatkozatában körvonalazott további intézkedésekre – a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott (10) Egységes Szanálási Alap közös védőhálója hatálybalépésének 2022 elejére történő előrehozatala újabb fontos lépést jelent a bankunió kiteljesítésének és a GMU megerősítésének irányába. További munkára van szükség a szanálás során történő likviditásnyújtás jelenlegi formáját érintő korlátozások megszüntetésére irányuló megoldásokat illetően. A 2020. szeptemberi új cselekvési terv által jelzetteknek megfelelően a tőkepiaci unió elmélyítése kulcsfontosságú prioritás. Egy erős és reziliens GMU fontos lesz az euro nemzetközi szerepének megerősítése és az Uniónak „Az európai gazdasági és pénzügyi rendszer: a nyitottság, az erő és a reziliencia előmozdítása” című, 2021. január 19-i bizottsági közleményben meghatározottak szerinti gazdasági és pénzügyi autonómiájának biztosítása szempontjából is, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartja az Unió belső piacát, és az euróövezeten kívüli tagállamok felé nyitott és átlátható módon folyik a megvalósítása,

AJÁNLJA, hogy az euróövezeti tagállamok a 2021–2022-es időszakban– többek között helyreállítási és rezilienciaépítési terveik révén – egyénileg, illetve az eurócsoporton belül kollektíven tegyenek intézkedést a következők érdekében:

| 1. | A gazdaság Covid19-válságból történő helyreállítását támogató szakpolitikai irányvonal biztosítása. Mivel az egészségügyi szükséghelyzet továbbra is fennáll, olyan költségvetési politikákat fogadjanak el, amelyek 2021-ben mindvégig támogató jellegűek maradnak valamennyi euróövezeti tagállamban. Fogadjanak el olyan szakpolitikai intézkedéseket, amelyek az országspecifikus körülményekhez szabottak, valamint időszerűek, átmenetiek és célzottak. Folytassák a Covid19-világjárvány eredményes kezelésére, a gazdaság működésének fenntartására és a fenntartható fellendülés támogatására irányuló intézkedések koordinálását. Amennyiben a járványügyi és gazdasági feltételek lehetővé teszik, fokozatosan vezessék ki a szükséghelyzeti intézkedéseket, ugyanakkor küzdjenek a válság társadalmi és munkaerőpiaci hatásai ellen. Folytassanak olyan költségvetési politikákat, amelyek prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására törekednek, a befektetés fokozása mellett. Folytassanak olyan reformokat, amelyek megerősítik az egészségügyi és szociális védelmi rendszerek mindenki számára garantált hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát. Fordítsanak különös figyelmet a költségvetési intézkedések minőségére. Javítsák a közbeszerzési kereteket és az államháztartási gazdálkodást, ideértve különösen a befektetési kereteket és a zöld költségvetés-tervezési eszközök alkalmazását. Vegyék igénybe a kiadások felülvizsgálatát, hogy a közkiadásokat jobban összpontosítsák a helyreállítási és a rezilienciával kapcsolatos szükségletekre. |
| --- | --- |

1.

A gazdaság Covid19-válságból történő helyreállítását támogató szakpolitikai irányvonal biztosítása. Mivel az egészségügyi szükséghelyzet továbbra is fennáll, olyan költségvetési politikákat fogadjanak el, amelyek 2021-ben mindvégig támogató jellegűek maradnak valamennyi euróövezeti tagállamban. Fogadjanak el olyan szakpolitikai intézkedéseket, amelyek az országspecifikus körülményekhez szabottak, valamint időszerűek, átmenetiek és célzottak. Folytassák a Covid19-világjárvány eredményes kezelésére, a gazdaság működésének fenntartására és a fenntartható fellendülés támogatására irányuló intézkedések koordinálását. Amennyiben a járványügyi és gazdasági feltételek lehetővé teszik, fokozatosan vezessék ki a szükséghelyzeti intézkedéseket, ugyanakkor küzdjenek a válság társadalmi és munkaerőpiaci hatásai ellen. Folytassanak olyan költségvetési politikákat, amelyek prudens középtávú költségvetési pozíció elérésére és az adósság fenntarthatóságának biztosítására törekednek, a befektetés fokozása mellett. Folytassanak olyan reformokat, amelyek megerősítik az egészségügyi és szociális védelmi rendszerek mindenki számára garantált hatókörét, megfelelőségét és fenntarthatóságát. Fordítsanak különös figyelmet a költségvetési intézkedések minőségére. Javítsák a közbeszerzési kereteket és az államháztartási gazdálkodást, ideértve különösen a befektetési kereteket és a zöld költségvetés-tervezési eszközök alkalmazását. Vegyék igénybe a kiadások felülvizsgálatát, hogy a közkiadásokat jobban összpontosítsák a helyreállítási és a rezilienciával kapcsolatos szükségletekre.

| 2. | A konvergencia, a reziliencia, valamint a fenntartható és inkluzív növekedés további javítása. Enyhítsék a további divergencia kockázatát, és fokozzák az euróövezetben a gazdasági és társadalmi rezilienciát a strukturális kihívások kezelésének folytatásával, olyan reformok végrehajtásával, amelyek erősítik a termelékenységet és a foglalkoztatást, biztosítják a források zökkenőmentes újraelosztását, valamint javítják a piacok és a közigazgatás működését, a közbefektetés szintjének növelésével, továbbá a magánbefektetés ösztönzésével a zöld és a digitális átállással összhangban lévő méltányos és inkluzív fellendülés támogatása érdekében. Folytassák az áruk és a szolgáltatások egységes piacának – köztük a digitális egységes piac –integrálását a szükségtelen korlátozások megszüntetése, a piacfelügyelet fokozása és az elegendő igazgatási kapacitás biztosítása révén. Biztosítsanak hatékony aktív munkaerőpiaci szakpolitikákat és támogatást a foglalkozásváltásokhoz, különösen a zöld és a digitális gazdaság irányába. Mozdítsák elő a méltányos munkafeltételeket, kezeljék a munkaerőpiaci szegmentációt, és erősítsék a befogadó megközelítést. Biztosítsák a szociális partnerek érdemi bevonását a szakpolitikai döntéshozatalba, valamint erősítsék a szociális párbeszédet és a kollektív tárgyalások rendszerét. Erősítsék az inkluzív oktatási és képzési rendszereket és a készségfejlesztésbe irányuló befektetést, kezelve a szakemberhiányt. A Tanács keretében folytassák a gazdaság digitalizációjából eredő adóügyi kihívásoknak az OECD-nek az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással foglalkozó inkluzív keretében történő kezelését célzó, globális konszenzusalapú megoldásra irányuló munkát azzal a várakozással, hogy 2021 közepére megállapodás fog születni az említett fórumon. Vegyenek részt az annak céljából folyó releváns előkészítő munkában a digitális gazdaságból fakadó említett adóügyi kihívások kezelése érdekében akkor is, ha 2021 közepéig nincs nemzetközi konszenzus. Érjenek el további haladást az agresszív adótervezés elleni küzdelem terén, csökkentsék az adóék mértékét, valamint támogassák a szén-dioxid-árazás és a környezetvédelmi adóztatás felé történő elmozdulást. |
| --- | --- |

2.

A konvergencia, a reziliencia, valamint a fenntartható és inkluzív növekedés további javítása. Enyhítsék a további divergencia kockázatát, és fokozzák az euróövezetben a gazdasági és társadalmi rezilienciát a strukturális kihívások kezelésének folytatásával, olyan reformok végrehajtásával, amelyek erősítik a termelékenységet és a foglalkoztatást, biztosítják a források zökkenőmentes újraelosztását, valamint javítják a piacok és a közigazgatás működését, a közbefektetés szintjének növelésével, továbbá a magánbefektetés ösztönzésével a zöld és a digitális átállással összhangban lévő méltányos és inkluzív fellendülés támogatása érdekében. Folytassák az áruk és a szolgáltatások egységes piacának – köztük a digitális egységes piac –integrálását a szükségtelen korlátozások megszüntetése, a piacfelügyelet fokozása és az elegendő igazgatási kapacitás biztosítása révén. Biztosítsanak hatékony aktív munkaerőpiaci szakpolitikákat és támogatást a foglalkozásváltásokhoz, különösen a zöld és a digitális gazdaság irányába. Mozdítsák elő a méltányos munkafeltételeket, kezeljék a munkaerőpiaci szegmentációt, és erősítsék a befogadó megközelítést. Biztosítsák a szociális partnerek érdemi bevonását a szakpolitikai döntéshozatalba, valamint erősítsék a szociális párbeszédet és a kollektív tárgyalások rendszerét. Erősítsék az inkluzív oktatási és képzési rendszereket és a készségfejlesztésbe irányuló befektetést, kezelve a szakemberhiányt. A Tanács keretében folytassák a gazdaság digitalizációjából eredő adóügyi kihívásoknak az OECD-nek az adóalap-erózióval és nyereségátcsoportosítással foglalkozó inkluzív keretében történő kezelését célzó, globális konszenzusalapú megoldásra irányuló munkát azzal a várakozással, hogy 2021 közepére megállapodás fog születni az említett fórumon. Vegyenek részt az annak céljából folyó releváns előkészítő munkában a digitális gazdaságból fakadó említett adóügyi kihívások kezelése érdekében akkor is, ha 2021 közepéig nincs nemzetközi konszenzus. Érjenek el további haladást az agresszív adótervezés elleni küzdelem terén, csökkentsék az adóék mértékét, valamint támogassák a szén-dioxid-árazás és a környezetvédelmi adóztatás felé történő elmozdulást.

| 3. | A nemzeti intézményi keretek megerősítése. Folytassák és ütemezzék előre a befektetést akadályozó szűk keresztmetszetek kezelését, valamint az uniós pénzeszközök hatékony és időben történő felhasználását célzó reformokat, többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz révén. Erősítsék a közigazgatás – ideértve az igazságszolgáltatást és az egészségügyi rendszereket, valamint az állami foglalkoztatási szolgálatokat – hatékonyságát és digitalizációját. Csökkentsék a vállalkozások adminisztratív terheit, és javítsák az üzleti környezetet. Folytassák a csalás és a korrupció felszámolására, valamint a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzésére vonatkozó keretek javítását. Mozdítsanak elő konkrét intézkedéseket a fizetésképtelenségi keretek hatékonyságának, eredményességének és arányosságának növelése, a nemteljesítő kitettségek kezelése és a hatékony tőkeallokáció biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

3.

A nemzeti intézményi keretek megerősítése. Folytassák és ütemezzék előre a befektetést akadályozó szűk keresztmetszetek kezelését, valamint az uniós pénzeszközök hatékony és időben történő felhasználását célzó reformokat, többek között a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz révén. Erősítsék a közigazgatás – ideértve az igazságszolgáltatást és az egészségügyi rendszereket, valamint az állami foglalkoztatási szolgálatokat – hatékonyságát és digitalizációját. Csökkentsék a vállalkozások adminisztratív terheit, és javítsák az üzleti környezetet. Folytassák a csalás és a korrupció felszámolására, valamint a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzésére vonatkozó keretek javítását. Mozdítsanak elő konkrét intézkedéseket a fizetésképtelenségi keretek hatékonyságának, eredményességének és arányosságának növelése, a nemteljesítő kitettségek kezelése és a hatékony tőkeallokáció biztosítása érdekében.

| 4. | A makroszintű pénzügyi stabilitás biztosítása. Mindaddig tartsák fenn a gazdaságba irányuló hitelcsatornákat és az életképes vállalkozások támogatását célzó intézkedéseket, amíg ez a precedens nélküli Covid19-válság okozta szükséghelyzet során szükséges. Tartsanak fenn rendezett bankszektorbeli mérlegeket, beleértve oly módon is, hogy folytatják a nemteljesítő hitelek kezelését többek között a nemteljesítő hitelek másodlagos piacainak fejlesztése révén. |
| --- | --- |

4.

A makroszintű pénzügyi stabilitás biztosítása. Mindaddig tartsák fenn a gazdaságba irányuló hitelcsatornákat és az életképes vállalkozások támogatását célzó intézkedéseket, amíg ez a precedens nélküli Covid19-válság okozta szükséghelyzet során szükséges. Tartsanak fenn rendezett bankszektorbeli mérlegeket, beleértve oly módon is, hogy folytatják a nemteljesítő hitelek kezelését többek között a nemteljesítő hitelek másodlagos piacainak fejlesztése révén.

| 5. | A GMU kiteljesítése és az euró nemzetközi szerepének megerősítése. Érjenek el haladást a GMU elmélyítése terén az euróövezet rezilienciájának növelése érdekében a bankunió kiteljesítésével, a munka folytatásával haladéktalanul és ugyanazon ambíciószinttel valamennyi elem – köztük az európai betétbiztosítási rendszerrel foglalkozó magas szintű munkacsoport által tárgyalt elemek – tekintetében, továbbá a tőkepiaci unió elmélyítésével, valamint a digitális pénzügyeket, a lakossági pénzügyeket és a fenntartható pénzügypolitikákat végrehajtó kezdeményezések támogatása révén. Dolgozzanak tovább a szanálás során történő likviditásnyújtás jelenlegi formáját érintő korlátozások megszüntetésére irányuló megoldásokon, valamint az Unió szabályozási és felügyeleti keretének megerősítésén, többek között a következetes és hatékony felügyeletnek és a pénzmosás elleni szabályok érvényesítésének a biztosítása révén. |
| --- | --- |

5.

A GMU kiteljesítése és az euró nemzetközi szerepének megerősítése. Érjenek el haladást a GMU elmélyítése terén az euróövezet rezilienciájának növelése érdekében a bankunió kiteljesítésével, a munka folytatásával haladéktalanul és ugyanazon ambíciószinttel valamennyi elem – köztük az európai betétbiztosítási rendszerrel foglalkozó magas szintű munkacsoport által tárgyalt elemek – tekintetében, továbbá a tőkepiaci unió elmélyítésével, valamint a digitális pénzügyeket, a lakossági pénzügyeket és a fenntartható pénzügypolitikákat végrehajtó kezdeményezések támogatása révén. Dolgozzanak tovább a szanálás során történő likviditásnyújtás jelenlegi formáját érintő korlátozások megszüntetésére irányuló megoldásokon, valamint az Unió szabályozási és felügyeleti keretének megerősítésén, többek között a következetes és hatékony felügyeletnek és a pénzmosás elleni szabályok érvényesítésének a biztosítása révén.

A GMU elmélyítését célzó további lépéseknek tekintetbe kell venniük az Uniónak a Covid19-válságra adott átfogó gazdaságpolitikai válaszából levont tanulságokat. A GMU elmélyítése terén az Unió belső piacának teljes mértékű tiszteletben tartásával, és az euróövezeten kívüli tagállamok felé nyitott és átlátható módon folytatott haladás hozzá fog járulni az euro nemzetközi szerepének fokozásához, és elő fogja mozdítani az Unió gazdasági érdekeit globális szinten.

Kelt Brüsszelben, 2021 július 13-án.

a Tanács részéről

pénzügyminiszter

Andrej ŠIRCELJ

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2020/672 rendelete (2020. május 19.) a Covid19-világjárvány miatt felmerülő szükséghelyzeti munkanélküliségi kockázatokat mérséklő ideiglenes támogatást nyújtó európai eszköz (SURE) létrehozásáról (HL L 159., 2020.5.20., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/460 rendelete (2020. március 30.) az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU és az 508/2014/EU rendeletnek a COVID-19 járványra adott válaszként a tagállamok egészségügyi rendszereibe és gazdaságuk más ágazataiba történő beruházások mozgósítását célzó különös intézkedések tekintetében történő módosításáról (A koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés) (HL L 99., 2020.3.31., 5. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/558 rendelete (2020. április 23.) az 1301/2013/EU és az 1303/2013/EU rendeletnek az európai strukturális és beruházási alapok COVID-19-járványra adott válaszlépésekre történő felhasználásához kivételes rugalmasságot biztosító egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Központi Bank (EU) 2020/440 határozata (2020. március 24.) az átmeneti pandémiás vészhelyzeti vásárlási programról (EKB/2020/17) (HL L 91., 2020.3.25., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/948 határozata (2016. június 1.) a vállalati szektort érintő vásárlási program végrehajtásáról (EKB/2016/16) (HL L 157., 2016.6.15., 28. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1023 irányelve (2019. június 20.) a megelőző szerkezetátalakítási keretekről, az adósság alóli mentesítésről és az eltiltásokról, valamint a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és adósság alóli mentesítési eljárások hatékonyságának növelését célzó intézkedésekről, és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról (Szerkezetátalakítási és fizetésképtelenségi irányelv) (HL L 172., 2019.6.26., 18. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 806/2014/EU rendelete (2014. július 15.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 225, 2014.7.30., 1. o).

10

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/8

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2021. július 14.

(2021/C 283/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1812 |
| JPY | Japán yen | 130,30 |
| DKK | Dán korona | 7,4376 |
| GBP | Angol font | 0,85158 |
| SEK | Svéd korona | 10,2050 |
| CHF | Svájci frank | 1,0840 |
| ISK | Izlandi korona | 146,30 |
| NOK | Norvég korona | 10,3320 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,646 |
| HUF | Magyar forint | 358,08 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5736 |
| RON | Román lej | 4,9287 |
| TRY | Török líra | 10,1485 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5817 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4732 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,1742 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6819 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5990 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 355,24 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 17,2975 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6268 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4928 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 107,91 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9616 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,365 |
| RUB | Orosz rubel | 87,4789 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,525 |
| BRL | Brazil real | 6,0591 |
| MXN | Mexikói peso | 23,5734 |
| INR | Indiai rúpia | 87,9885 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1812

JPY

Japán yen

130,30

DKK

Dán korona

7,4376

GBP

Angol font

0,85158

SEK

Svéd korona

10,2050

CHF

Svájci frank

1,0840

ISK

Izlandi korona

146,30

NOK

Norvég korona

10,3320

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,646

HUF

Magyar forint

358,08

PLN

Lengyel zloty

4,5736

RON

Román lej

4,9287

TRY

Török líra

10,1485

AUD

Ausztrál dollár

1,5817

CAD

Kanadai dollár

1,4732

HKD

Hongkongi dollár

9,1742

NZD

Új-zélandi dollár

1,6819

SGD

Szingapúri dollár

1,5990

KRW

Dél-Koreai won

1 355,24

ZAR

Dél-Afrikai rand

17,2975

CNY

Kínai renminbi

7,6268

HRK

Horvát kuna

7,4928

IDR

Indonéz rúpia

17 107,91

MYR

Maláj ringgit

4,9616

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,365

RUB

Orosz rubel

87,4789

THB

Thaiföldi baht

38,525

BRL

Brazil real

6,0591

MXN

Mexikói peso

23,5734

INR

Indiai rúpia

87,9885

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/9

---

Pályázati felhívások és kapcsolódó tevékenységek az Európai Kutatási Tanács 2022. évi munkaprogramja alapján a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogramon (2021–2027) belül

(2021/C 283/03)

Ezúton értesítjük az érdeklődőket az Európai Kutatási Tanács (EKT) 2022. évi munkaprogramja (a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram [2021–2027] végrehajtását szolgáló egyedi program létrehozásáról szóló, 2021. május 12-én elfogadott (EU) 2021/764 tanácsi határozat), valamint a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram céljára az Európai Kutatási Tanács létrehozásáról, továbbá a C(2013)8915 határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. május 12-én elfogadott 2021/C 234 I/03 bizottsági határozat alapján közzétett, pályázatok benyújtására és a kapcsolódó tevékenységek elvégzésére irányuló felhívásokról.

A Bizottság a 2021. július 14-i C(2021) 4860 határozattal elfogadta az EKT 2022. évi munkaprogramját.

Ennek alapján pályázatokat lehet benyújtani.

Az EKT 2022. évi munkaprogramjának a határidőket és a költségvetést is tartalmazó szövege a „Funding & tender opportunities” (Finanszírozás és pályázati lehetőségek) weboldalon olvasható, a felhívásokkal és a kapcsolódó tevékenységekkel kapcsolatos részletes tudnivalókkal, valamint a pályázatok benyújtására vonatkozó útmutatóval együtt: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2021.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/10

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10283 – MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2021/C 283/04)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Mirova-Eurofideme 4 (a továbbiakban: MEF 4, Franciaország), amelyet a Mirova (Franciaország) kezel, és végső soron a BPCE (Franciaország) irányítása alá tartozik |
| --- | --- |

—

Mirova-Eurofideme 4 (a továbbiakban: MEF 4, Franciaország), amelyet a Mirova (Franciaország) kezel, és végső soron a BPCE (Franciaország) irányítása alá tartozik

| — | Caisse des Dépôts et Consignations (a továbbiakban: CDC, Franciaország), |
| --- | --- |

—

Caisse des Dépôts et Consignations (a továbbiakban: CDC, Franciaország),

| — | a 3i Group plc (a továbbiakban: 3i, Egyesült Királyság) irányítása alá tartozó 3i EOPF France Topc S.à.r.l (a továbbiakban: 3i EOPF Topco, Luxemburg), |
| --- | --- |

—

a 3i Group plc (a továbbiakban: 3i, Egyesült Királyság) irányítása alá tartozó 3i EOPF France Topc S.à.r.l (a továbbiakban: 3i EOPF Topco, Luxemburg),

| — | a Mitsubishi Corporation, az EDF Pulse Croissance és a CDC irányítása alá tartozó NeoT Green Mobility (a továbbiakban: NGM, Franciaország). |
| --- | --- |

—

a Mitsubishi Corporation, az EDF Pulse Croissance és a CDC irányítása alá tartozó NeoT Green Mobility (a továbbiakban: NGM, Franciaország).

A 3i EOPF Topco, az MEF 4 és a CDC az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek az NGM egésze felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a MEF 4 esetében: a Mirova francia alapkezelő társaság által kezelt, végső soron a BPCE irányítása alá tartozó francia vállalkozás; a Mirova finanszírozási és beruházási tevékenységei fenntartható fejlesztési megoldásokra irányulnak a mobilitás, az energia, az épületek és a városok, a fogyasztás, az erőforrások, az egészség, az információs és kommunikációs technológiák és a pénzügy területén. A BPCE a banki és biztosítási ágazatban tevékenykedik. |
| --- | --- |

—

a MEF 4 esetében: a Mirova francia alapkezelő társaság által kezelt, végső soron a BPCE irányítása alá tartozó francia vállalkozás; a Mirova finanszírozási és beruházási tevékenységei fenntartható fejlesztési megoldásokra irányulnak a mobilitás, az energia, az épületek és a városok, a fogyasztás, az erőforrások, az egészség, az információs és kommunikációs technológiák és a pénzügy területén. A BPCE a banki és biztosítási ágazatban tevékenykedik.

| — | a CDC esetében: a francia code monétaire et financier (monetáris és pénzügyi kódex) L. 518-2 és azt követő cikkei által szabályozott, különleges jogállású francia állami intézmény, amely általános érdekű feladatokat lát el az állam és a helyi hatóságok által folytatott közpolitikák támogatása érdekében és leányvállalatain keresztül a verseny számára nyitott tevékenységeket végez a következő területeken: i. környezetvédelem és energia, ii. lakhatás és ingatlanok, iii. beruházások és tőkebefektetések, valamint iv. szolgáltatások (személyszállítás, infrastruktúra-építés, síparadicsomok és szabadidőhelyek üzemeltetése, postai szolgáltatások, banki és biztosítási szolgáltatások), |
| --- | --- |

—

a CDC esetében: a francia code monétaire et financier (monetáris és pénzügyi kódex) L. 518-2 és azt követő cikkei által szabályozott, különleges jogállású francia állami intézmény, amely általános érdekű feladatokat lát el az állam és a helyi hatóságok által folytatott közpolitikák támogatása érdekében és leányvállalatain keresztül a verseny számára nyitott tevékenységeket végez a következő területeken: i. környezetvédelem és energia, ii. lakhatás és ingatlanok, iii. beruházások és tőkebefektetések, valamint iv. szolgáltatások (személyszállítás, infrastruktúra-építés, síparadicsomok és szabadidőhelyek üzemeltetése, postai szolgáltatások, banki és biztosítási szolgáltatások),

| — | a 3i EOPF Topco esetében: a végső soron a 3i. vállalat, a londoni értéktőzsdén jegyzett (FTSE 100), Európában, Ázsiában és Észak-Amerikában infrastruktúrával és a magántőkével kapcsolatos portfóliókezelésre szakosodott társaság ellenőrzése alatt álló luxemburgi vállalkozás, |
| --- | --- |

—

a 3i EOPF Topco esetében: a végső soron a 3i. vállalat, a londoni értéktőzsdén jegyzett (FTSE 100), Európában, Ázsiában és Észak-Amerikában infrastruktúrával és a magántőkével kapcsolatos portfóliókezelésre szakosodott társaság ellenőrzése alatt álló luxemburgi vállalkozás,

| — | az NGM esetében: elsősorban Franciaországban elektromos mobilitási projektek fejlesztésével, finanszírozásával és irányításával foglalkozó francia vállalat. |
| --- | --- |

—

az NGM esetében: elsősorban Franciaországban elektromos mobilitási projektek fejlesztésével, finanszírozásával és irányításával foglalkozó francia vállalat.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faxszám +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2021.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/12

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2021/C 283/05)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra, amely a közzététel napjától számított három hónapon belül tehető meg.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„FERTŐD VIDÉKI SÁRGARÉPA”

EU-szám: PGI-HU-02493 – 2019.3.8.

OEM ( ) OFJ (X)

1.   Elnevezés (OEM vagy OFJ)

„Fertőd vidéki sárgarépa”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Magyarország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

Az oltalom alatt álló földrajzi jelzésű „Fertőd vidéki sárgarépa” a Daucus carota L. faj termesztésével előállított sárgarépa. A felhasznált fajták a Fertődi vörös, valamint a Nantes típusú Napa és Napoli sárgarépa.

Forgalomba hozatalakor a „Fertőd vidéki sárgarépa” hengeres-kúpos alakú, hossza 150–250 mm, átmérője 15 és 40 mm, tömege 50 és 150 g között van, másodlagos gyökérzete és csúcsgyökere nincs. A gyökértest élénkvörös színű, hosszú, sima, elágazás- és repedésmentes. A „Fertőd vidéki sárgarépa” jellegzetessége az édeskés íz. A „Fertőd vidéki sárgarépa” más sárgarépáktól abban különbözik, hogy vörösebb színű, édeskésebb, intenzív ízű, hosszú, sima és elágazásmentes.

A „Fertőd vidéki sárgarépa” termék kémiai paraméterei a következők:

| — | cukortartalom: legalább 5 mg/100 g friss termékre vonatkoztatva |
| --- | --- |

—

cukortartalom: legalább 5 mg/100 g friss termékre vonatkoztatva

| — | kalciumtartalom: legalább 40 mg/100 g friss termékre vonatkoztatva |
| --- | --- |

—

kalciumtartalom: legalább 40 mg/100 g friss termékre vonatkoztatva

| — | foszfortartalom: legalább 30 mg/100 g friss termékre vonatkoztatva |
| --- | --- |

—

foszfortartalom: legalább 30 mg/100 g friss termékre vonatkoztatva

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

| | – |
| --- | --- |

–

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Fertőd vidéki sárgarépa” termesztése és betakarítása a 4. pontban meghatározott földrajzi területen történik.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

| | – |
| --- | --- |

–

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

| | – |
| --- | --- |

–

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

Magyarország Nyugat-Dunántúli régiójában, Győr-Moson-Sopron megyében található Hegykő és Fertőhomok községek közigazgatási határain belül, a településeket átszelő főúttól északra és a Fertő-tótól délre elterülő terület.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A termék és a földrajzi terület közötti kapcsolat a termék minőségén alapul.

A Fertő tó mentén termesztett sárgarépa immár 200 éve ismert és keresett termék. Az ország különböző tájain termelt sárgarépától abban különbözik, hogy vörösebb színű, édeskésebb, intenzív ízű, hosszú, sima és elágazásmentes. Mindez a talajok hatásának, valamint a Fertő-tó és az Alpokalja éghajlatának köszönhető. A vízszabályozás után a szárazra került tómeder laza, mélyrétegű és üde talaja teszi lehetővé, hogy ez a gyökérzöldség mélyre hatoló, sima, elágazás nélküli gyökeret neveljen.

Hegykő és Fertőhomok határa a Fertő-táj része, talajainak közös jellemzői a heterogén, mozaikos elhelyezkedés, alluviálisan rétegzett szelvényfelépítés, az igen változatos mechanikai összetétel, a nagy CaCO3-tartalom és a lúgos, néha erősen lúgos kémhatás.

A Fertő-medencében a talajképződést mindig a víz természetes mozgása alakította. A mélyebben fekvő részeket a tó magas vízállása idején vagy tartós északi szél hatására gyakran elárasztja a Fertő-tó vize, amely oldott sókat, szuszpendált homok-, iszap- és agyagrészecskéket visz az elborított részekre. A területen érvényesülő főbb talajképző tényezők tehát az üledék-lerakódás és a láposodás, a rétitalaj-képződés, valamint a sófelhalmozódás és a szikesedés. A talaj jellemzően szürkés színű, mivel a tófenékről származó üledéket, durva homokot tartalmaz. Könnyen művelhető, mégis jó vízháztartású talaj, amely a gyökérzöldségek, így a „Fertőd vidéki sárgarépa” termesztésére különösen alkalmas.

A sárgarépa gyökér kalcium- és foszfortartalmának magasabb értéke a Fertő táj területén érvényesülő főbb talajképző tényezőknek (üledéklerakódás és láposodás, rétitalaj-képződés, sófelhalmozódás és szikesedés) köszönhető.

A helyi éghajlati viszonyok is igen kedvezőek a „Fertőd vidéki sárgarépa” termesztésére. Ez a terület Magyarország leghűvösebb, legcsapadékosabb síkvidéke. Csapadékeloszlás a teljes vegetációs idő alatt kiegyensúlyozott, a „Fertőd vidéki sárgarépa” fejlődése szempontjából ideális. A sárgarépának csírázáskor és a répatest formálódása idején sok egyenletes nedvességre van szüksége, amelyet a térség évi 650–700 mm körüli csapadékmennyisége biztosít. A termésszintek kiegyensúlyozottak, köszönhetően a talaj víztartalmának és a mintegy 1 200–1 500 méter távolságban lévő hatalmas Fertő-tavi vízfelületnek, amely az uralkodó északi, északnyugati szelek hatására kellő páratartalmat biztosít.

A januári középhőmérséklet –2, a júliusi +22, az évi +10 °C körül mozog. A nyári alacsonyabb hőmérséklet kedvez a „Fertőd vidéki sárgarépa” termesztésének, mert a sárgarépa termésképzés idején a legjobban 16 °C körüli hőmérsékleten fejlődik. A nagy meleg, a lombozat növekedését ugyan fokozza, de a gyökérképződésre káros. A mérsékelt meleg ugyanakkor a karotin képződésének is kedvez, ezért lesz a „Fertőd vidéki sárgarépa” érzékszervileg látható módon vörösebb színű, mint a máshol termesztett sárgarépa (Némethy Zoltánné Uzoni Hanna, 2001).

A terület tavasztól őszig sok napsütésnek örvendhet, a napsütéses órák száma eléri az évi 2 000 órát. Az érés időszakában a magas napsütéses órák száma a cukor beépülését segíti, ezért lesz a répa édeskés ízű.

A helyi szakértelemmel alkalmazott bakhátas művelés során 75 cm koronaközép távolságú, 30 cm magasságú földet töltésszerűen halmoznak fel, úgynevezett bakhátakat alakítanak ki, amelyeknek tetejére ikersoros vetéssel méterenként és soronként 25-30 szem magot, juttatnak ki 1-2 cm mélyre. A vetésmélység ugyanis nagy hatással van az egyenletes kelésre.

A bakhátas művelési mód hozzájárul a sima, elágazásmentes gyökérzet kialakulásához, amint azt Némethy Zoltánné Uzoni Hanna doktori értekezésében (2001) bizonyította.

Tehát mind a térség középkötött, homokos vályogtalaja, mind pedig éghajlata ideális a gyökérzöldségek, így a „Fertőd vidéki sárgarépa” számára is. A bakhátas termesztési kultúra másfél évszázada, generációkon keresztül öröklődik, ami a sikeres termesztés zálogát jelenti.

A „Fertőd vidéki sárgarépa” a fogyasztók körében ismert és elismert, keresett termék. Jelentőségét Sándor Dénes is kiemeli a Pécsi Tudományegyetem doktori iskolájában 2012-ben készült, „A gasztronómia szerepe Magyarország idegenforgalmi földrajzában” c. PhD értekezésében, amelyben a „Fertőd vidéki sárgarépát” a nyugat-dunántúli területre jellemző helyi alapanyagok között említi.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---

| 2021.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/15

---

(EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
  17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás
  standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2021/C 283/06)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 (1) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT ÉRINTŐ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„Graves”

PDO-FR-A1012-AM02

Az értesítés időpontja: 2021.5.7.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Hivatalos földrajzi kódex

A települések jegyzéke a 2020. évi hivatalos földrajzi kódex figyelembevételével frissült.

Ez a módosítás kizárólag szövegezésbeli módosítást jelent, a földrajzi terület nem változott.

Az egységes dokumentum 6. és 9. pontja ennek megfelelően módosult.

2.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A mellékletben a parcellákra osztott körülhatárolt terület határainak jóváhagyása tekintetében illetékes nemzeti bizottság üléseinek felsorolása kiegészült a 2021. február 11-i dátummal.

E módosítás célja, hogy a termékleírásba bekerüljön a termelés földrajzi területének a parcellákra osztott körülhatárolt területét érintő módosítás illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátuma. A parcellákra történő felosztás azoknak a parcelláknak a termelés földrajzi területén belüli azonosítására szolgál, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor termelésére.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

3.   Hivatkozás az ellenőrző szervre

Átírták az ellenőrző szervre vonatkozó hivatkozást, hogy annak megszövegezése összhangban legyen a megjelöléshez tartozó többi termékleírással. Ez a módosítás csak szövegezésbeli módosítást jelent.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés(ek)

Graves

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

1.   Csendes vörösbor

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A vörösborok különböző szőlőfajták kiegyensúlyozott házasításával készülnek, amelyek közül a cabernet sauvignon N szőlőfajta aromákat és megfelelő struktúrát biztosít számukra, míg a merlot N sajátos illatjegyeket és simulékonyságot kölcsönöz nekik. E szőlőfajtákat a cabernet franc N, a petit-verdot N, a malbec N és a carmenère N fajták egészítik ki. A fiatal borokban gyakran fejlődnek ki piros gyümölcsökre jellemző aromák, amelyeket fűszeres, pörkölt ízjegyek kísérnek. E borok elegánsak, strukturáltak, lekerekítettek és zamatosak, harmonikus érésük során bukéjukban enyhén füstös jegyek jelenhetnek meg. Az évjárattól és a származási helytől függően a borok minősége 5–10 év alatt éri el csúcspontját.

A térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 11 %.

A térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően 13,5 %.

A vörösborok esetében kötelező a malolaktikus fermentáció.

Az almasavtartalom legfeljebb 0,3 g/l.

Az erjeszthetőcukor-tartalom legfeljebb 3 g/l.

ÁLTALÁNOS ANALITIKAI JELLEMZŐK

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék): | |
| Minimális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom: | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter): | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék):

Minimális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom:

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter):

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter):

2.   Csendes száraz fehérbor

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A fehérborok elegánsak és testesek. A sémillon B szőlőfajtából készülő borokban általában virágos jegyek fejlődnek ki, valamint egyfajta természetes olajosság, amely nem zárja ki a friss jelleg megmaradását. A bornak élénkséget és markánsságot kölcsönző sauvignon B szőlőfajtával és az enyhén muskotályos jegyeket biztosító muscadelle B szőlőfajtával való házasítás útján készített borokat gyakran jellemzik virág- és citrusaromák, amelyeket néha egzotikus vagy mentolos jegyek kísérnek. Az időnként alkalmazott hordós érlelés néhány év elteltével tartalmasabbá és összetettebbé teszi a borokat.

A térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom 10,5 %.

A térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően 13 %.

Az erjeszthetőcukor-tartalom legfeljebb 4 g/l.

ÁLTALÁNOS ANALITIKAI JELLEMZŐK

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék): | |
| Minimális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom: | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): | 13,27 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter): | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék):

Minimális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom:

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter):

13,27

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter):

5.   Borkészítési eljárások

5.1.   
  Különleges borászati eljárások

1.   Tőkesűrűség és -távolság

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 5 000 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 2 méter lehet, míg az ugyanazon soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 0,8 méternek kell lennie.

2.   Szőlőmetszési szabályok

Művelési gyakorlat

A metszést legkésőbb az első levelek kifejlődésének szakaszában (a Lorenz-féle felosztás szerinti 9. szakasz) kell elvégezni. A szőlőtőkék metszése a következő technikák alkalmazásával történik, tőkénként legfeljebb 12 rügyet hagyva meg:

| — | egy-két szemre történő visszametszés (avagy rövidcsapos metszés) vagy szálvesszős (avagy hosszúcsapos) metszés, |
| --- | --- |

—

egy-két szemre történő visszametszés (avagy rövidcsapos metszés) vagy szálvesszős (avagy hosszúcsapos) metszés,

| — | rövidcsapos metszés kétkarú kordon alkalmazásával vagy négyvesszős legyezőművelés. |
| --- | --- |

—

rövidcsapos metszés kétkarú kordon alkalmazásával vagy négyvesszős legyezőművelés.

3.   Öntözés

Művelési gyakorlat

A szőlőnövény vegetációs időszakában az öntözés csak tartós szárazság esetén engedélyezett, amennyiben az gátolja a növény rendes fiziológiai fejlődését és a szőlő megfelelő érését.

4.   Alkoholtartalom-növelés

Különleges borászati eljárás

A kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák (techniques soustractives d’enrichissement, TSE) alkalmazása 15 %-os koncentrációs mértékig engedélyezett a vörösborok esetében.

A vörösborok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot.

A fehérborok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13 %-ot.

5.2.   
  Maximális hozamok

Vörösbor

Hektáronként 65 hektoliter

Fehérbor

Hektáronként 68 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A szüret, valamint a borok erjesztése, készítése és érlelése Gironde megye következő településeinek területén történik a 2020. február 26-i hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján: Arbanats, Ayguemorte-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade, valamint Coimères település területének egy részén, amely a kataszteri lapok aktualizált számítógépes adatbázisában (Plan Minute de Conservation) 2010. november 5-én hitelesített 1. kataszteri lap (1934-es felülvizsgált térkép) A. szakaszában szereplő „Herrères” elnevezésű területnek felel meg.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A „Graves” oltalom alatt álló eredetmegjelölés földrajzi területe egy, a Garonne bal partján, Bordeaux északi részétől Langon délkeleti területéig húzódó, megközelítőleg tíz kilométer széles sávot képez.

Ahogy arra az eredetmegjelölés neve is utal, a „Graves” területét murvából, kavicsból, finomabb vagy durvább szemű sóderből, valamint iszappal és agyaggal keveredő homokból álló talajok borítják, amelyek helyenként mészkő, de többnyire tisztán homok vagy homokkő (vasrészecskéket tartalmazó, összetapadt homok), illetve agyag alkotta altalajon fekszenek. A földrajzi terület Gironde megye 43 településére terjed ki.

A talajok hosszú és összetett földtani fejlődés eredményeként jöttek létre, amely szorosan kapcsolódik a Garonne kialakulásához, medrének változásaihoz és a negyedidőszak egymást követő glaciális szakaszaihoz. E szakaszok során a Pireneusok gleccserei völgyeket vájtak a hegyekbe és létrehozták azokat a kőhalmokat, amelyeket később a folyók egészen Bordeaux vidékéig sodortak. Ezekből az egymás után érkező hordalékokból mára már csak különféle méretű és típusú kavicsdombok maradtak fenn.

Az ezeken időközben kialakult talajok közös tulajdonsága a nagy vízáteresztő képesség, amely e talajok sóderben és kavicsban való gazdagságának tudható be. Noha a „Graves” minőségi jegyei nem kizárólag e talajokra vezethetők vissza, ezek a szóban forgó eredetmegjelöléssel ellátott borok kiválósága szempontjából központi szerepet játszanak, sőt megtestesítik azt. A vizek megfelelő elfolyását elősegítő lejtők biztosítják a felszín tökéletes lecsapolását. A vízelvezetéshez hozzájárul a Garonne-ba torkolló kisebb vízfolyások alkotta jelentős vízhálózat is. E talajok esetében a szőlőnövények vízellátása igen nagy mértékben szabályozott.

A szőlőültetvények különleges és kedvező éghajlat előnyeit élvezik, mivel nyugaton a fontos hőmérsékletszabályozó szerepet betöltő fenyőerdők az időjárási viszontagságoktól, a Garonne közelségének köszönhetően érzékelhető légjárás és természetes szellőzés pedig a nagy hőségtől és a túlzott párásságtól óvják meg őket, míg az óceáni hatások enyhítik a tavaszi fagyokat. E vidék szőlőültetvényei a folyó és a fenyőerdők között, enyhe lejtésű dombokon helyezkednek el, ahol a világos színű, sima felszínű kavicsokról visszaverődik a napfény a szőlőkre.

Graves régiója kiváló bordeaux-i fehér- és vörösborok hazája, és emellett számos, ma is használatban lévő eljárás bölcsője. Az óceáni éghajlaton termesztett szőlőfajták a XVII-XVIII. századtól szükségessé tették a szőlőkarók alkalmazását, majd a kordonos művelés elterjedését és a szigorú szabályok szerint végzett metszést; mindezek biztosítják a termés megfelelő eloszlását, valamint a fotoszintézishez és ezáltal az optimális érettség eléréséhez szükséges levélfelületet.

A már a „Graves” ellenőrzött eredetmegjelölést meghatározó 1937. március 4-i rendeletben is leírt hagyományokat tiszteletben tartva a szőlőtermés tekintetében parcellákra osztott körülhatárolt terület azon parcellái, amelyeken a vízelvezetés természetes úton történik, vagy vízelvezetési minőségük, vagy dombon, illetve lejtőn való elhelyezkedésük alapján kerülnek osztályozásra. Nem képezik az eredetmegjelölés területének részét az olyan földrajzi vagy topográfiai helyzetű területek, amelyek amiatt, hogy távol vannak a Garonne-tól, vagy mert az erdőbe ékelődnek (ahol megrekedhetnek a hideg légtömegek) ki vannak téve a tavaszi fagyoknak.

A pontosan körülhatárolt parcellák lehetővé teszik azoknak a helyi szőlőfajtáknak az optimális érvényesülését, amelyeket az idők folyamán tartósságuknak és érési képességüknek köszönhetően választottak ki, figyelemmel annak szükségességére, hogy az érintett termékeknek a nagy távolságokra történő szállítást is ki kellett bírniuk.

Az eredetmegjelöléshez tartozó terület kavicsos, meleg és kevéssé termékeny talajai egyfelől természetes korlátokat szabnak a vörösborok termelésének, másfelől ugyanakkor lehetővé teszik a cabernet sauvignon N és a merlot szőlőfajták optimális érését, amit a Garonne folyó közelsége által biztosított hőszabályozás is elősegít. Az ilyen körülmények között készült, jól strukturált borok a fogyasztók számára történő értékesítés előtt a megfelelő érettség eléréséhez és a legjobb íz- és illataromák kifejezésre jutásához szükséges érlelésen mennek keresztül.

A homokosabb vagy agyagos mátrix alapú talajok inkább az eredetmegjelölés hatálya alá tartozó fehérborok termelésének kedveznek, amelyek elsősorban a sauvignon B és a sémillon B szőlőfajtákból készülnek, és e szőlőfajtáknak köszönhetik frissességüket, zamatosságukat, valamint virágos és gyümölcsös jegyeiket.

Annak érdekében, hogy kielégítő hozamot lehessen biztosítani, méghozzá elkerülve az egyes tőkék túlterhelését, és egyben a gyümölcsök érését és optimális koncentrációját is biztosítva, a minimális ültetési sűrűség meglehetősen nagy.

A „Graves” ellenőrzött eredetmegjelölés nemzetközi ismertségét két tényező együttese alapozta meg: egyfelől a bordeaux-i kikötőhöz való közelség, ugyanis a múltban egy jelentős kereskedőcég e kikötőben telepedett le a szóban forgó borok világszerte történő forgalmazása céljából; másfelől az eredetmegjelöléshez tartozó terület egyedi földrajzi-talajtani helyzete.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület Gironde megye következő településeinek területét foglalja magában a 2020. február 26-i hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján: Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont, Sauternes, valamint Castets és Castillon településeknek az a része, amely az egykori Castets-en-Dorthe területének felel meg, a Castillon-de-Castets községgel való, 2017. január 1-jei egyesülést megelőzően.

Nagyobb földrajzi egység

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok címkéjén a „Vin de Graves” jelöléssel megadható a nagyobb földrajzi egység. Az említett nagyobb földrajzi egység nevének feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét feltüntető karakterek méretének kétharmadát.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f819edf9-40af-4f73-9357-def82d1a30d2

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 2021.7.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.7.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/20

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele.

(2021/C 283/07)

Ez az értesítés a (EU) 2019/33 (1) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT ÉRINTŐ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„Béarn”

PDO-FR-A0597-AM02

Az értesítés időpontja: 2021.5.7.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

Leírás és indokolás: A termékleírás IV. szakaszának 1. pontjában Cannet település helyébe Riscle település lép (az egykori Cannet település területén), miután a két települést egyesítették. A termékleírás módosítására irányuló kérelem lehetőséget ad a földrajzi területhez tartozó egyik településnév helyesírásának javítására: Corbères-Abères.

Az egységes dokumentum földrajzi területre vonatkozó 1.6. pontja ennek megfelelően módosul.

2.   Szőlőfajták

A termékleírás V. szakaszának 2. pontjában a gazdaságban feldolgozott szőlőfajták arányának megváltoztatására irányuló kérelem a termékleírás következő módosítását eredményezte a vörösborokra vonatkozóan: „A Tannat N szőlőfajta aránya 50 % lehet.” A rozé borokra vonatkozóan a szöveg a következő rendelkezéssel egészül ki: „A Tannat N szőlőfajta aránya legalább 20 %.” A vörösborokra vonatkozó következő szabályt a rozé borokra is kiterjesztették: „Ezek a kötelezettségek nem vonatkoznak azokra a szőlőtermesztőkre, akik nem készítenek bort termésükből, akik 1,5 hektárnál kisebb területet művelnek meg az ellenőrzött eredetmegjelölés céljára, és akiknek a gazdaságában legalább 50 %-ot tesz ki a fő szőlőfajták aránya.” A szöveg kiegészült a rozé borokhoz felhasználható Tannat szőlőfajta minimális arányával annak érdekében, hogy az továbbra is összhangban legyen a házasításra vonatkozó szabályokkal, amelyek legalább 25 %-ban határozzák meg a Tannat arányát.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   Házasítás

Az I. fejezet IX. szakasza 1. pontjának b) alpontja a következőképpen módosul: „A rozé borok esetében a fő szőlőfajták legalább 70 %-ot, a Tannat N pedig legalább 25 %-ot tesz ki a házasításban.” Ezt a módosítást a többi fő szőlőfajta, vagyis a Cabernet Franc és a Cabernet-Sauvignon arányának növekedése indokolja, amelyek az érdekvédelmi és irányító szervezet szerint szintén egyre nagyobb arányban fordulnak elő a „Béarn” ellenőrzött eredetmegjelölés fajtaösszetételében. Ezek mind a vegetatív és környezeti viselkedésük, mind az érzékszervi tulajdonságaik tekintetében érdekes szőlőfajtáknak számítanak, és gyümölcsös és viszonylag strukturált borokat adnak. A „Béarn” rozé borok karakterét nem változtatja meg az, hogy a Tannat arányát 25 %-ra csökkentették a rozék házasításában.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

4.   A szőlőültetvény művelése

A teraszosan telepített szőlőkre vonatkozóan a VI. szakasz 1. pontjának c) alpontja külön rendelkezéssel egészül ki, amely a 2011 végén jóváhagyott termékleírás „ültetési sűrűség” pontjába kerül be, viszont kikerül a „lombmagasság” pontból: „A teraszosan telepített szőlők esetében a támrendszerre felfuttatott lombállomány magassága legalább 1,55 méter.” A teraszos művelésnél ugyanis a szőlősorok közötti távolság a domborzati adottságoktól függően és egy parcellán belül is gyakran változó, és jóval nagyobb, mint a hagyományos szőlőültetvényeken.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

5.   A borok szállítása

A termékleírást úgy módosították, hogy a rozé borok érlelési idejét egy hónappal lerövidítették, azaz december 1-jére hozták előre. Ez azt jelenti, hogy a bort december 15-én hozzák forgalomba a fogyasztók számára. A rozé boroknak a szüretelés évének december 15-étől történő forgalomba hozatala lehetővé teszi az érdekvédelmi és irányító szervezet számára, hogy lendületben tartsa a kereskedelmet. A „további” érlelési hónap törlésre kerül. Az előbbre (decemberre) hozott palackozás ugyanis kedvezően hat e rozé borok érzékszervi jellemzőire, vagyis az ízleléskor érezhető üdeségükre és virágos ízjegyeikre.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

6.   Analitikai előírások

A IX. szakasz 1. pontjának d) alpontja a következő rendelkezéssel egészül ki: „A rozé borok esetében az ömlesztve vagy kiszerelve forgalmazott bortételek erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz- és fruktóztartalma) legfeljebb 4 g/l.” Ez az érték literenként 5 grammra növelhető, ha a H2SO4-ben kifejezett összes savtartalom literenként legalább 81,6 milliekvivalens (vagy 4 g H2SO4). Ezzel kiegyensúlyozottabbá lehet tenni a rozé borok élénkségét, mivel ízleléskor jobb lenne a savasság és a gyümölcsösség egyensúlya, így a borok lágyabbak és aromásabbak lesznek.

A rozé borok cukortartalmának módosítása következtében az egységes dokumentum 1.4. pontja megfelelően módosul.

7.   Átmeneti intézkedések

Az átmeneti intézkedéseket törölték, mivel lejártak.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

8.   Kapcsolat az eredettel

A kapcsolatra vonatkozó rész a következőképpen módosult: „A vörös-, rozé- és fehérborok főként házasítással készülnek”, ami annak kiemelését szolgálja, hogy a borok nem kizárólag házasítással készülnek, ami már a módosítás előtt is érvényes volt.

A kapcsolatra vonatkozó részben a rozé borok leírása is változott. A kevésbé élénk színű borok figyelembevétele érdekében pontosabban meghatározták a rozé borok színét, és a leírást további aromákkal egészítették ki, ami a következőket eredményezi: „A rozé borok színe általában halvány rózsaszíntől élénkebb rózsaszínig terjed. Ezeket az üde és lágy, kellemes szerkezetű borokat piros bogyós gyümölcsöket és citrusféléket idéző aromajegyek jellemzik.”

Az aroma kiegészítése, illetve a szín és a fajtaborok módosítása következtében az egységes dokumentum 1.8. pontja megfelelően módosul.

9.   Ellenőrző szerv

Átírták az ellenőrző szervre vonatkozó hivatkozást, hogy annak megszövegezése összhangban legyen a megjelöléshez tartozó többi termékleírással. Ez a módosítás csak szövegezésbeli módosítást jelent.

Ez a módosítás nem vonta maga után az egységes dokumentum módosítását.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés(ek)

Béarn

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

1.   Vörösborok

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 11 %.

Minden, ömlesztve vagy kiszerelve történő forgalmazásra kész bortételnek az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie:

| — | a térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot; |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot;

| — | az almasavtartalom legfeljebb 0,4 g/l (gramm/liter); |
| --- | --- |

—

az almasavtartalom legfeljebb 0,4 g/l (gramm/liter);

| — | az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb: |
| --- | --- |

—

az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb:

3 g/l a 14 térfogatszázaléknál alacsonyabb természetes alkoholtartalmú vörösborok esetében;

4 g/l a 14 térfogatszázaléknál magasabb természetes alkoholtartalmú vörösborok esetében.

Az összes savtartalom, az illósavtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékei a jogszabályokban megállapított értékek. A vörösborok házasítással is készíthetők. Megjegyzendő, hogy a felhasznált fő szőlőfajták helyi eredetűek, amelyek jól alkalmazkodnak a térség talaj- és éghajlati viszonyaihoz. Részben ennek is köszönhető az eredetmegjelölés borainak eredetisége.

A vörösborok jó tanninpotenciállal rendelkeznek. Gyakran a gyümölcsös aromák dominálnak bennük, amelyek az érlelés során még összetettebbé alakulhatnak.

ÁLTALÁNOS ANALITIKAI JELLEMZŐK

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

2.   Fehérborok

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 11 %.

Minden, ömlesztve vagy kiszerelve történő forgalmazásra kész bortételnek az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie:

| — | a térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot; |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot;

| — | az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb 4 g/l. |
| --- | --- |

—

az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb 4 g/l.

Az összes savtartalom, az illósavtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékei a jogszabályokban megállapított értékek. A borok házasítással is készíthetők. Megjegyzendő, hogy a felhasznált fő szőlőfajták helyi eredetűek, amelyek jól alkalmazkodnak a térség talaj- és éghajlati viszonyaihoz. Részben ennek is köszönhető az eredetmegjelölés borainak eredetisége.

A fehérborokban egyensúlyt alkot az üdeség és az olajosság, illatuk bizonyos komplexitást mutat, amelyben a gyümölcsös és virágos aromajegyek dominálnak.

ÁLTALÁNOS ANALITIKAI JELLEMZŐK

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

3.   Rozé borok

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 11 %.

Minden, ömlesztve vagy kiszerelve történő forgalmazásra kész bortételnek az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie:

| — | a térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot; |
| --- | --- |

—

a térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot;

| — | a rozé borok esetében az erjeszhetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb 4 gramm/liter. Ez az érték literenként 5 grammra növelhető, ha a H2SO4-ben kifejezett összes savtartalom literenként legalább 81,6 milliekvivalens (vagy 4 gramm H2SO4). |
| --- | --- |

—

a rozé borok esetében az erjeszhetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb 4 gramm/liter. Ez az érték literenként 5 grammra növelhető, ha a H2SO4-ben kifejezett összes savtartalom literenként legalább 81,6 milliekvivalens (vagy 4 gramm H2SO4).

Az összes savtartalom, az illósavtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékei a jogszabályokban megállapított értékek. A borok házasítással is készíthetők. Megjegyzendő, hogy a felhasznált fő szőlőfajták helyi eredetűek, amelyek jól alkalmazkodnak a térség talaj- és éghajlati viszonyaihoz. Részben ennek is köszönhető az eredetmegjelölés borainak eredetisége.

A rozé borok színe általában halvány rózsaszíntől élénkebb rózsaszínig terjed. Ezeket az üde és lágy, kellemes szerkezetű borokat piros bogyós gyümölcsöket és citrusféléket idéző aromajegyek jellemzik.

ÁLTALÁNOS ANALITIKAI JELLEMZŐK

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

5.1.   
  Különleges borászati eljárások

1.   Különleges borászati eljárás

| — | A fehér- és rozé borok közvetlen préseléssel készülnek. |
| --- | --- |

—

A fehér- és rozé borok közvetlen préseléssel készülnek.

| — | A rozé borok készítéséhez tilos borászati felhasználásra szánt aktív szenet használni, akár önmagában, akár különféle készítményekbe keverve. |
| --- | --- |

—

A rozé borok készítéséhez tilos borászati felhasználásra szánt aktív szenet használni, akár önmagában, akár különféle készítményekbe keverve.

| — | A térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot. |
| --- | --- |

—

A térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 13,5 %-ot.

A fenti rendelkezésen kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

2.   Művelési gyakorlat

Ültetési sűrűség

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4000 tőke, a sorok közötti távolság pedig legalább 2,50 méter.

A Pyrénées-Atlantiques megye következő településein található, vörös- és rozé borok előállítására szánt szőlőültetvényeken a sorok közötti távolság legfeljebb 2,80 méter lehet: Abos, Arbus, Artiguelouve, Aubertin, Bosdarros, Cardesse, Cuqueron, Estialesq, Gan, Gelos, Haut-de-Bosdarros, Jurançon, Lacommande, Lahourcade, Laroin, Lasseube, Lasseubétat, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Monein, Narcastet, Parbayse, Rontignon, Saint-Faust és Uzos.

Ezek a rendelkezések nem alkalmazandók a teraszosan telepített szőlőültetvényekre.

A metszésre vonatkozó szabályok

A szőlőtőkéket egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel művelik, tőkénként legfeljebb az alábbi számú rügyet hagyva meg:

16 rügy a Tannat N, Manseng N, Gros manseng B, Raffiat de Moncade B szőlőfajták esetében;

20 rügy a többi szőlőfajta esetében.

Az adott évi termőágak száma a virágzás után (a Lorenz-féle 23. fenológiai fázisban) tőkénként legfeljebb az alábbi számú lehet:

12 rügy a Tannat N, Manseng N, Gros manseng B, Raffiat de Moncade B szőlőfajták esetében;

16 rügy a többi szőlőfajta esetében.

| — | Az öntözés engedélyezhető. |
| --- | --- |

—

Az öntözés engedélyezhető.

5.2.   
  Maximális hozamok

| | Béarn – vörös-, rozé- és fehérborok |
| --- | --- |

Béarn – vörös-, rozé- és fehérborok

| | hektáronként 60 hektoliter |
| --- | --- |

hektáronként 60 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelése, a borok erjesztése, készítése és érlelése a következő települések területén történik:

| — | Gers megye: Riscle (az egykori Cannet település területén), Maumusson-Laguian, Viella; |
| --- | --- |

—

Gers megye: Riscle (az egykori Cannet település területén), Maumusson-Laguian, Viella;

| — | Hautes-Pyrénées megye: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint- Lanne és Soublecause; |
| --- | --- |

—

Hautes-Pyrénées megye: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint- Lanne és Soublecause;

| — | Pyrénées-Atlantiques megye: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Au- bertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Bu- rosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (Lembeye járás), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont- Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Ron- tignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq- Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer, Vielleségure. |
| --- | --- |

—

Pyrénées-Atlantiques megye: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Au- bertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Bu- rosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (Lembeye járás), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont- Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Ron- tignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq- Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer, Vielleségure.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

8.   A kapcsolat(ok) leírása

Béarn – vörös-, rozé- és fehérborok

A földrajzi terület Béarn tartomány három bortermelő központját foglalja magában. A Pireneusok lábánál húzódó dombvidéken elterülő földrajzi területen összességében nagyon eltérő talajokkal és topoklimatikus viszonyokkal találkozhatunk.

A szőlővidék diszkréten húzódik meg ebben a tájban, és nem alkot egybefüggő területet. Egy diverzifikált polikultúrás rendszer részét képezi. A domborzati elemeket alkotó kőzetek főként kontinentális üledékekből (molassz, márga, mészkő, agyag, vöröshomok és lapos kavicsos rétegek), helyenként pedig tengeri üledékekből (flis) állnak. A negyedidőszakban a domborzatot eolikus lösz borította be, amely elvétve még ma is megtalálható.

A kapcsolódó talajok is igen változatosak, bár többségük kilúgozott és savanyú. Néhány helyen mészkövön képződött talaj is látható. E talajok kövessége változó mértékű: a csúcson lévő lapos kavicsos rétegek következtében a lejtők sok kavicsot tartalmaznak, a flis pedig sarkos kavicsok formájában látható. A homok és a kavics javítja a vízelvezetést. A talajok összességében jó vízelvezető és felmelegedési képességgel rendelkeznek, többek között a kövességüknek köszönhetően. A domboldalak gyakran aszimmetrikusak. A rendkívül tagolt domborzat különféle tájolásokat, többek között sok déli, keleti vagy nyugati oldalt eredményez, amelyek melegek és kellő lejtéssel rendelkeznek az esővíz elvezetéséhez.

A túlnyomórészt óceáni, nedves és enyhe éghajlat a terület északi részén évi 1 000 mm, nyugaton pedig évi 1 300 mm csapadékot hoz, amely viszonylag egyenletesen oszlik el az év folyamán, nyáron és kora ősszel pedig szárazabb időszakot biztosít. Általában szintén ebben az időszakban (kb. 3 naponta) fúj dél felől a meleg és száraz, főn jellegű szél.

A helyi okiratgyűjtemények és levéltárak tanúsága szerint a terület egy részén már a XIII. században is volt szőlőültetvény.

A XIV. század közepén Béarn fehér- és vörösborait ezzel a névvel kezdték exportálni Hollandiába. A borkivitel a XIX. századig fejlődött.

Bigorre és a Pireneusok révén a XV. századtól egy másik felvevőpiac is kialakult. A XVI. századtól a fehér szőlők elsősorban a Petit Manseng B, Gros Manseng B, Arrufiac B, Courbu B és a Raffiat de Moncade B fajtákból álltak.

A XVIII. században kevés vörös fajtát használtak: a Fer N és a Bouchy (Cabernet Franc N) mellett egy nagyon színes és csersavas helyi szőlőfajta, a Tannat N volt jelen.

A borvidék rozé borai a XX. század elején nagyon ismertté váltak, ami a párizsi régióban lévő állandó piacokkal állt összefüggésben.

A rozé- és fehérborok esetében a „Béarn” eredetmegjelölést 1951-ben ismerték el mint meghatározott termőhelyről származó minőségi bort (Appellation d’Origine Vin Délimité de Qualité Supérieure).

A „Béarn” eredetmegjelölést 1975-ben ismerték el ellenőrzött eredetmegjelölésként (Appellation d’Origine Contrôlée) a vörös-, rozé- és fehérborok esetében.

A XX. században jelentősen csökkent a szőlőültetvény területe. A szőlővidék területe 1980 óta ismét nő. Az eredetmegjelölés használatához igényelt területek nagysága továbbra is 300 hektár körül mozog.

Napjainkban a béarni borok újra a régió imázsát előmozdító húzótermékeknek számítanak, köszönhetően a borászok erőfeszítéseinek, akik igyekeznek továbbadni és fejleszteni tudásukat.

A földrajzi terület dimbes-dombos domborzatú, részben erdős, nagyon változatos tájolású és talajú vidékén a szőlőt nem lehetett egybefüggően telepíteni, így az egy intarziás tájképet alkot. A domboldalak lejtői kedvező topoklimatikus feltételeket teremtenek, mivel lehetővé teszik a felesleges csapadékvíz elvezetését, és ha jó tájolásúak, a szőlő éréséhez kedvező napsütést és hőmérsékletet biztosítanak. A szőlő érési időszakában fújó meleg, száraz déli szél segítette elő a szőlőtermesztést ebben az általában párás térségben.

A szőlőtermő parcellaterületen pontosan körülhatárolták azokat a parcellákat, amelyek a legalkalmasabbak arra, hogy a szőlő jó egészségügyi körülmények között beérjen: ezek a jó fekvésű, viszonylag jó vízelvezetésű talajjal rendelkező parcellák.

A helyi szőlőfajtákra építő, híres borvidék a rendelkezésére álló piacokhoz igazodva fejlődött. Az, hogy a helyi szőlőfajták alkalmazkodni tudtak a meglehetősen párás éghajlathoz és a kései éréshez, az egyik kulcsa volt annak, hogy a borvidék az évszázadok során hírnevet szerzett. Ezek a szőlőfajták különleges szaktudást igényelnek, amely ezen a földrajzi területen alakult ki: a vörös szőlőfajták tanninpotenciáljának szakszerű szabályozása, a fehér szőlőfajták erős alkoholképző képességének kezelése, a szüret időpontjának megválasztása és a házasítás tudománya révén.

A vörös-, rozé- és fehérborok főként házasítással készülnek. Megjegyzendő, hogy a felhasznált fő szőlőfajták helyi eredetűek, amelyek jól alkalmazkodnak a térség talaj- és éghajlati viszonyaihoz. Részben ennek is köszönhető az eredetmegjelölés borainak eredetisége.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

| | Nagyobb földrajzi egység |
| --- | --- |

Nagyobb földrajzi egység

| | Jogi keret: |
| --- | --- |

Jogi keret:

| | Nemzeti jogszabályok |
| --- | --- |

Nemzeti jogszabályok

| | A további feltétel típusa: |
| --- | --- |

A további feltétel típusa:

| | A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések |
| --- | --- |

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A „Béarn” ellenőrzött eredetmegjelölés kiegészíthető a nagyobb földrajzi egységet jelölő „Sud-Ouest” kiegészítő földrajzi névvel.

A termékleíráshoz vezető link:

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b053abef-87b5-43bf-a8a5-f3afe4be0e75

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---