# Europeiska unionens C 286/16 j

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 286 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången16 juli 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 286

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången16 juli 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 560:e plenarsession (JDE) – Interactio, 27.4.2021–28.4.2021 |
| 2021/C 286/01 | Resolution av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En ny skildring av Europa EESK:s resolution om konferensen om Europas framtid | 1 |
| 2021/C 286/02 | Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det europeiska civila samhällets samarbete för vår hållbara framtid – EESK:s bidrag till det sociala toppmötet i Porto | 6 |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 560:e plenarsession (JDE) – Interactio, 27.4.2021–28.4.2021 |
| 2021/C 286/03 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Fria yrken 4.0 (Yttrande på eget initiativ) | 8 |
| 2021/C 286/04 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den sociala ekonomins roll för skapandet av arbetstillfällen och genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (Förberedande yttrande) | 13 |
| 2021/C 286/05 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén omYrkesutbildning: effektiviteten hos systemen för att förutse och matcha kompetens och arbetsmarknadens behov samt arbetsmarknadsparternas och de olika intressenternas roll (Förberedande yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet) | 20 |
| 2021/C 286/06 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur man, utifrån utbildning och inom ramen för livslångt lärande, kan främja de färdigheter som Europa behöver för att skapa ett mer rättvist, sammanhållet, hållbart, digitalt och motståndskraftigt samhälle (Förberedande yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet) | 27 |
| 2021/C 286/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur en harmonisering av marknadsinträdet för kosttillskott i EU kan genomföras: lösningar och bästa praxis (förberedande yttrande) | 33 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 560:e plenarsession (JDE) – Interactio, 27.4.2021–28.4.2021

2021/C 286/01

Resolution av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En ny skildring av Europa EESK:s resolution om konferensen om Europas framtid

1

2021/C 286/02

Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det europeiska civila samhällets samarbete för vår hållbara framtid – EESK:s bidrag till det sociala toppmötet i Porto

6

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 560:e plenarsession (JDE) – Interactio, 27.4.2021–28.4.2021

2021/C 286/03

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Fria yrken 4.0 (Yttrande på eget initiativ)

8

2021/C 286/04

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den sociala ekonomins roll för skapandet av arbetstillfällen och genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (Förberedande yttrande)

(Förberedande yttrande)

13

2021/C 286/05

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén omYrkesutbildning: effektiviteten hos systemen för att förutse och matcha kompetens och arbetsmarknadens behov samt arbetsmarknadsparternas och de olika intressenternas roll (Förberedande yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet)

20

2021/C 286/06

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur man, utifrån utbildning och inom ramen för livslångt lärande, kan främja de färdigheter som Europa behöver för att skapa ett mer rättvist, sammanhållet, hållbart, digitalt och motståndskraftigt samhälle (Förberedande yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet)

(Förberedande yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet)

27

2021/C 286/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur en harmonisering av marknadsinträdet för kosttillskott i EU kan genomföras: lösningar och bästa praxis (förberedande yttrande)

(förberedande yttrande)

33

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 560:e plenarsession (JDE) – Interactio, 27.4.2021–28.4.2021 |
| 2021/C 286/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om dataförvaltning (dataförvaltningsakten) [COM(2020) 767 final] | 38 |
| 2021/C 286/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Ny strategi för konsumentpolitiken – En hållbar återhämtning genom stärkt konsumentresiliens [COM(2020) 696 final] | 45 |
| 2021/C 286/10 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En läkemedelsstrategi för Europa [COM(2020) 761 final] | 53 |
| 2021/C 286/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att utnyttja EU:s innovationspotential – En handlingsplan för immateriella rättigheter till stöd för EU:s återhämtning och resiliens [COM(2020) 760 final] | 59 |
| 2021/C 286/12 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) [COM(2020) 842 final – 2020/0374(COD)] | 64 |
| 2021/C 286/13 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG [COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD)] | 70 |
| 2021/C 286/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet – EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium [JOIN(2020) 18 final] | 76 |
| 2021/C 286/15 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ett datoriserat system för kommunikation i gränsöverskridande civilrättsliga och straffrättsliga förfaranden (e-Codex-systemet) och om ändring av förordning (EU) 2018/1726 [COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD)] | 82 |
| 2021/C 286/16 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Digitalisering av rättskipningen i Europeiska unionen – En verktygslåda med möjligheter [COM(2020) 710 final] | 88 |
| 2021/C 286/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU [COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD)] | 95 |
| 2021/C 286/18 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller att tilldela kommissionen genomförandebefogenheter för att fastställa innebörden av termer som används i vissa bestämmelser i det direktivet [COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)] | 102 |
| 2021/C 286/19 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) nr 389/2012 om administrativt samarbete i fråga om punktskatter vad gäller innehållet i elektroniska register [COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS)] | 106 |
| 2021/C 286/20 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Skapande av en europeisk hälsounion – förstärkning av EU:s resiliens mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa [COM(2020) 724 final] om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en förstärkt roll för Europeiska läkemedelsmyndigheten vid krisberedskap och krishantering avseende läkemedel och medicintekniska produkter [COM(2020) 725 final – 2020/321 (COD)] — om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar [COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)] och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU [COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)] | 109 |
| 2021/C 286/21 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 [COM(2020) 565 final] | 121 |
| 2021/C 286/22 | Yttrande Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 [COM(2020) 698 final] | 128 |
| 2021/C 286/23 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för integration och inkludering för 2021–2027 [COM(2020) 758 final] | 134 |
| 2021/C 286/24 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att säkerställa rättvisa i EU – en strategi för europeisk rättslig utbildning 2021–2024 [COM(2020) 713 final] | 141 |
| 2021/C 286/25 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (digitalt grönt intyg) [COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)] | 146 |
| 2021/C 286/26 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid [COM(2020) 741 final] | 152 |
| 2021/C 286/27 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden [COM(2020) 789 final] | 158 |
| 2021/C 286/28 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, och om upphävande av direktiv (EU) 2016/1148, och Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kritiska entiteters motståndskraft [COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD); COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD)] | 170 |
| 2021/C 286/29 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europas medier i det digitala decenniet: En handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling [COM(2020) 784 final] | 176 |
| 2021/C 286/30 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö [COM(2020) 667 final] | 181 |
| 2021/C 286/31 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller undantag från mervärdesskatteplikt för import och vissa leveranser, med avseende på unionsåtgärder som vidtas av hänsyn till allmänintresset [COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)] | 190 |

III   Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 560:e plenarsession (JDE) – Interactio, 27.4.2021–28.4.2021

2021/C 286/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om dataförvaltning (dataförvaltningsakten) [COM(2020) 767 final]

[COM(2020) 767 final]

38

2021/C 286/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Ny strategi för konsumentpolitiken – En hållbar återhämtning genom stärkt konsumentresiliens [COM(2020) 696 final]

[COM(2020) 696 final]

45

2021/C 286/10

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En läkemedelsstrategi för Europa [COM(2020) 761 final]

[COM(2020) 761 final]

53

2021/C 286/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att utnyttja EU:s innovationspotential – En handlingsplan för immateriella rättigheter till stöd för EU:s återhämtning och resiliens [COM(2020) 760 final]

[COM(2020) 760 final]

59

2021/C 286/12

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader) [COM(2020) 842 final – 2020/0374(COD)]

[COM(2020) 842 final – 2020/0374(COD)]

64

2021/C 286/13

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG [COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD)]

[COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD)]

70

2021/C 286/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet – EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium [JOIN(2020) 18 final]

[JOIN(2020) 18 final]

76

2021/C 286/15

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ett datoriserat system för kommunikation i gränsöverskridande civilrättsliga och straffrättsliga förfaranden (e-Codex-systemet) och om ändring av förordning (EU) 2018/1726 [COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD)]

[COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD)]

82

2021/C 286/16

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Digitalisering av rättskipningen i Europeiska unionen – En verktygslåda med möjligheter [COM(2020) 710 final]

[COM(2020) 710 final]

88

2021/C 286/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU [COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD)]

[COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD)]

95

2021/C 286/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller att tilldela kommissionen genomförandebefogenheter för att fastställa innebörden av termer som används i vissa bestämmelser i det direktivet [COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)]

[COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)]

102

2021/C 286/19

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) nr 389/2012 om administrativt samarbete i fråga om punktskatter vad gäller innehållet i elektroniska register [COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS)]

[COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS)]

106

2021/C 286/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Skapande av en europeisk hälsounion – förstärkning av EU:s resiliens mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa [COM(2020) 724 final] om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en förstärkt roll för Europeiska läkemedelsmyndigheten vid krisberedskap och krishantering avseende läkemedel och medicintekniska produkter [COM(2020) 725 final – 2020/321 (COD)] — om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar [COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)] och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU [COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)]

[COM(2020) 724 final]

[COM(2020) 725 final – 2020/321 (COD)]

[COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)]

[COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)]

109

2021/C 286/21

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 [COM(2020) 565 final]

[COM(2020) 565 final]

121

2021/C 286/22

Yttrande Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 [COM(2020) 698 final]

[COM(2020) 698 final]

128

2021/C 286/23

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för integration och inkludering för 2021–2027 [COM(2020) 758 final]

[COM(2020) 758 final]

134

2021/C 286/24

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att säkerställa rättvisa i EU – en strategi för europeisk rättslig utbildning 2021–2024 [COM(2020) 713 final]

[COM(2020) 713 final]

141

2021/C 286/25

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (digitalt grönt intyg) [COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)]

[COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)]

146

2021/C 286/26

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid [COM(2020) 741 final]

[COM(2020) 741 final]

152

2021/C 286/27

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden [COM(2020) 789 final]

[COM(2020) 789 final]

158

2021/C 286/28

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, och om upphävande av direktiv (EU) 2016/1148, och Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kritiska entiteters motståndskraft [COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD); COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD)]

[COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD); COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD)]

170

2021/C 286/29

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europas medier i det digitala decenniet: En handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling [COM(2020) 784 final]

[COM(2020) 784 final]

176

2021/C 286/30

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö [COM(2020) 667 final]

[COM(2020) 667 final]

181

2021/C 286/31

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller undantag från mervärdesskatteplikt för import och vissa leveranser, med avseende på unionsåtgärder som vidtas av hänsyn till allmänintresset [COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)]

[COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)]

190

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 560:e plenarsession (JDE) – Interactio, 27.4.2021–28.4.2021

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/1

---

Resolution av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En ny skildring av Europa EESK:s resolution om konferensen om Europas framtid

(2021/C 286/01)

| Föredragande: | Stefano MALLIA (grupp I)

  Oliver RÖPKE (grupp II)

  Séamus BOLAND (grupp III) |
| --- | --- |

Föredragande:

Stefano MALLIA (grupp I)

Oliver RÖPKE (grupp II)

Séamus BOLAND (grupp III)

Vid sin plenarsession den 27–28 april 2021 (sammanträdet den 27 april) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande resolution med 226 röster för, 1 röst emot och 5 nedlagda röster.

| 1.1 | Konferensen om Europas framtid (nedan kallad ”konferensen”) ger EU en unik möjlighet att återknyta kontakten med och engagera EU-medborgarna, bland annat genom aktörer i det civila samhället, för att ge dem ett meningsfullt inflytande över sin gemensamma framtid. Det är nu dags att förverkliga löftet i artikel 11 i EU-fördraget om att ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden samt att föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att konferensens framgång också kommer att bero på förmågan att utarbeta en ny skildring av Europa, som bygger på verkligheten i det dagliga livet och som EU-medborgarna kan göra till sin egen. En sådan skildring ska vara mer än en förteckning över uppnådda resultat. Den ska i stället vara ett konkret rationellt och känslomässigt band mellan EU och dess medborgare. Strategiska teman bör sättas in i ett gemensamt perspektiv för att undvika ett hotande Europa à la carte. Målet är att återupptäcka och förnya en välbehövlig känsla av gemenskap som bygger på gemensamma värden och skapa en ny europeisk dynamik för att möta nuvarande och framtida utmaningar. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK har djupt rotade kopplingar till alla delar av samhället (arbetsgivare, fackföreningar, det civila samhället i stort) i alla medlemsstater. Således är kommittén bäst lämpad att på ett ändamålsenligt sätt involvera det organiserade civila samhället, eftersom den har respektive nätverk för detta. Detta är dess obestridda know-how och existensberättigande. EESK:s ständiga deltagande under hela konferensprocessen, inklusive i styrelsen, är avgörande. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén måste vara fullt förankrad i styrningen av konferensen. Den är fast beslutet att lägga fram kraftfulla och tydliga förslag på grundval av sin skildring av och vision för EU under de kommande årtiondena. Kommittén upprepar sin fasta övertygelse om att konferensen måste lägga fram förslag och lösningar som kommer att göra en verklig och konkret skillnad för EU-medborgarna. Därför är det mycket viktigt att konferensen gör konkreta och mätbara framsteg och inte bara ger upphov till icke-bindande diskussioner med medborgarna som inte leder någonstans. Förslaget från kommissionens vice ordförande Maroš Šefčovič om att inkludera slutsatserna från konferensen i kommissionens arbetsprogram 2022 pekar därför i rätt riktning. Detta är en avgörande punkt som stärker trovärdigheten och ambitionsnivån för hela denna politiska process. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Styrningen av konferensen bör fastställa omfattningen av och syftet med medborgarnas och det civila samhällets engagemang, vilket bör anges redan från början. Att känna till deltagandeinstrumentens syfte kan också bidra till att anpassa målen till de tillgängliga medlen, när det gäller både processutformning och budget. Styrningen kommer säkerligen att behöva utnyttja olika format och metoder för deltagande, beroende på fas och nivå vid varje given tidpunkt, och hitta sätt att nå ut till de européer som inte på egen hand är motiverade att engagera sig. Medborgarnas och det civila samhällets bidrag bör tas upp av politiker och institutioner eller återspeglas i besluten, annars riskerar deras förtroende för dessa förfaranden att avta. Alltför höga förväntningar måste undvikas. En återkopplingsmekanism ska garantera att de idéer som uttrycks vid evenemang under konferensen utmynnar i konkreta rekommendationer till åtgärder från EU:s sida. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Konferensens korta tidsram innebär begränsningar för alla deltagare. Konferensen bör därför ses som en utgångspunkt för en fortlöpande process för ökade kontakter med EU:s medborgare, som bygger på denna inledande period. Denna möjlighet bör utnyttjas för att ändra paradigm och ambitionsnivå inom alla politikområden, bl.a. den ekonomiska politiken, socialpolitiken och miljöpolitiken. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Överläggningarna vid konferensen måste följas upp och hanteras på ett öppensinnat sätt av alla aktörer, utan föregripna slutsatser om nästa steg, med alla alternativ på bordet. I detta avseende har vissa EU-initiativ och EU-instrument lanserats under de senaste åren, vilka nu måste genomföras. Regelbunden övervakning av genomförandet bör främjas, liksom en uppdatering om de framsteg som gjorts på EU-nivå när det gäller antagna åtgärder och tillgängliga instrument. |
| --- | --- |

1.7

2.   En ny skildring av Europa – Europa: en fantastisk plats att leva och blomstra på

| 2.1 | Mot denna bakgrund föreslår EESK en ny skildring av Europa som kopplar Europas avlägsna och nyare historia till nutiden och tillhandahåller en vision för framtiden som bygger på samarbete över gränserna och stärkta band mellan Europas folk och är förankrad i värdena solidaritet, social rättvisa, samarbete mellan generationerna, jämställdhet, hållbart välstånd samt rättvisa gröna och digitala omställningar. Det är absolut nödvändigt att öka allmänhetens stöd för dessa värden för att se över våra modeller för tillväxt och styrning i riktning mot hållbarhet, bygga ett mer jämlikt samhälle och sätta det civila samhällets organisationer i centrum för denna återuppbyggnad och återhämtning.
  Det Europa som våra medborgare behöver är ett som






  — | erkänner att det civila samhället är väktare av det gemensamma bästa och väsentligt i arbetet med att hitta lösningar på Europas gemensamma utmaningar, |
| --- | --- | --- |

2.1

Det Europa som våra medborgare behöver är ett som

—

erkänner att det civila samhället är väktare av det gemensamma bästa och väsentligt i arbetet med att hitta lösningar på Europas gemensamma utmaningar,

| — | är inriktat på en rättvis och hållbar återhämtning från covid-19-krisen som banar väg för ett mer inkluderande samhälle och bygger upp långsiktig konkurrenskraft, med full hänsyn tagen till de sammanflätade sociala, ekonomiska, demokratiska, demografiska och klimatrelaterade kriserna i EU-medlemsstaterna, behovet av gröna och digitala omställningar samt de mer långsiktiga strukturförändringar som pandemin håller på att utlösa; Europas ekonomi måste få fullt stöd för att återta den förlorade marken, med beaktande av behovet av uppåtgående konvergens, förstärkt sammanhållning, socialt skydd, ökade investeringar i offentliga tjänster, målen för hållbar utveckling och fattigdomsminskning, |
| --- | --- |

—

är inriktat på en rättvis och hållbar återhämtning från covid-19-krisen som banar väg för ett mer inkluderande samhälle och bygger upp långsiktig konkurrenskraft, med full hänsyn tagen till de sammanflätade sociala, ekonomiska, demokratiska, demografiska och klimatrelaterade kriserna i EU-medlemsstaterna, behovet av gröna och digitala omställningar samt de mer långsiktiga strukturförändringar som pandemin håller på att utlösa; Europas ekonomi måste få fullt stöd för att återta den förlorade marken, med beaktande av behovet av uppåtgående konvergens, förstärkt sammanhållning, socialt skydd, ökade investeringar i offentliga tjänster, målen för hållbar utveckling och fattigdomsminskning,

| — | stöder ekonomisk och social återhämtning, entreprenörskap, en rättvis omställning, skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet, utbildning och kompetensutveckling, innovation, infrastrukturinvesteringar och sociala investeringar, minskade koldioxidutsläpp, digitalisering, fullbordandet av den inre marknaden samt ekonomisk och monetär integration, |
| --- | --- |

—

stöder ekonomisk och social återhämtning, entreprenörskap, en rättvis omställning, skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet, utbildning och kompetensutveckling, innovation, infrastrukturinvesteringar och sociala investeringar, minskade koldioxidutsläpp, digitalisering, fullbordandet av den inre marknaden samt ekonomisk och monetär integration,

| — | skyddar alla sina medborgare, även de mest marginaliserade, och tryggar deras hälsa, säkerhet och välbefinnande, miljön och den biologiska mångfalden, |
| --- | --- |

—

skyddar alla sina medborgare, även de mest marginaliserade, och tryggar deras hälsa, säkerhet och välbefinnande, miljön och den biologiska mångfalden,

| — | respekterar och främjar mångfald, jämställdhet, grundläggande rättigheter, demokrati, social dialog och inkluderande styrelseformer, samt |
| --- | --- |

—

respekterar och främjar mångfald, jämställdhet, grundläggande rättigheter, demokrati, social dialog och inkluderande styrelseformer, samt

| — | främjar fred, säkerhet och framsteg i världen genom multilateralism, främjande av demokrati och rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, social dialog, målen för hållbar utveckling, diplomati samt öppen, rättvis och hållbar handel. |
| --- | --- |

—

främjar fred, säkerhet och framsteg i världen genom multilateralism, främjande av demokrati och rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, social dialog, målen för hållbar utveckling, diplomati samt öppen, rättvis och hållbar handel.

| 2.2 | EESK erkänner enhälligt att den dubbla gröna och digitala omställningen är av yttersta vikt för att stärka Europas hållbara konkurrenskraft, solidaritet och resiliens i syfte att hantera framtida kriser. Covid-19-pandemin har varit den svåraste kris som EU har ställts inför sedan unionen grundades. Pandemin har ökat behovet av att EU kan tillhandahålla kraftfulla och konsekventa svar för att förbättra EU:s politiska, hälsomässiga, ekonomiska och sociala dimensioner. Konferensen ger EU en unik möjlighet att uppnå detta resultat.
  Behovet av en gemensam europeisk strategi har belysts av effekterna av covid-19 på våra medborgare, samhällen och ekonomier. Pandemin har visat att det finns starka skäl att agera tillsammans, men den har också avslöjat brister i hur EU hanterar sådana grundläggande utmaningar. I en tid av ständig kris kommer EU att behöva stärka sin kapacitet att hantera kriser för att uppnå de resultat som EU-medborgarna vill ha och förtjänar. |
| --- | --- |

2.2

Behovet av en gemensam europeisk strategi har belysts av effekterna av covid-19 på våra medborgare, samhällen och ekonomier. Pandemin har visat att det finns starka skäl att agera tillsammans, men den har också avslöjat brister i hur EU hanterar sådana grundläggande utmaningar. I en tid av ständig kris kommer EU att behöva stärka sin kapacitet att hantera kriser för att uppnå de resultat som EU-medborgarna vill ha och förtjänar.

| 2.3 | Denna kris har också tydliggjort att EU bör göra större ansträngningar för att se till att företag, arbetstagare och människor som lever i fattigdom och social utestängning skyddas ordentligt från konsekvenserna av de senaste och kommande utmaningarna. Covid-19 tydliggjorde också att hållbar konkurrenskraft måste stödjas och att investeringarna i hälso- och sjukvård, omsorg, utbildning och sociala tjänster av hög kvalitet måste öka i hela EU. Det kommer att vara avgörande att ytterligare förbättra samordningen på hälsoområdet på EU-nivå, bättre ta itu med gränsöverskridande hot mot hälsan samt stärka hälso- och sjukvårdssystemen i EU. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EU kan räkna med viktiga starka sidor, såsom sin inre marknad, som är en av världens största marknader, en uppsättning grundläggande, icke förhandlingsbara värden (1) som är en integrerad del av Europas samhälle och demokrati, samt solidaritet, såsom framgår av en ambitiös facilitet för återhämtning och resiliens, som förutsätter ett effektivt genomförande av de nationella återhämtningsplanerna. EU:s yttersta mål måste vara att stärka vår sociala marknadsekonomiska modell, där en hållbar, konkurrenskraftig ekonomi och en välutvecklad socialpolitik går hand i hand. Vägen framåt är således att uppnå den europeiska gröna given – som EESK har välkomnat från första början. Den gröna given är EU:s nya tillväxtstrategi, med välstånd, hållbarhet och social rättvisa i centrum. Att åstadkomma en rättvis omställning till ett klimatneutralt levnadssätt, främja arbetstillfällen av hög kvalitet samt främja hållbart företagande och hållbar innovation, inklusive den cirkulära ekonomin och den sociala ekonomin, kommer att vara avgörande för ett välmående Europa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU står dock inför stora utmaningar: Pandemin kommer att skapa ökad och inte minskad ojämlikhet både mellan och inom medlemsstaterna. Det är därför som man måste gå vidare med båda sidor av myntet: Den hållbara konkurrenskraften hos den europeiska ekonomin och företag av alla storlekar, särskilt små och medelstora företag, måste stärkas ytterligare. Samtidigt bör Europa anamma en mer ambitiös och konkret social dimension där ingen lämnas på efterkälken. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | För att skydda sina värden och förverkliga sina prioriteringar måste EU också spela en positiv roll på den internationella ekonomiska arenan. I en värld som kännetecknas av stark konkurrens och friktion, inte bara på ekonomisk utan även på politisk nivå, måste EU bli en global aktör som kan försvara sina intressen och värden på ett mer ändamålsenligt sätt. Att uppnå en viss grad av öppet strategiskt oberoende, för att upprätthålla EU:s förmåga att agera på viktiga ekonomiska områden, måste balanseras av en vilja att samarbeta för att främja lösningar på gemensamma utmaningar såsom klimatförändringarna och stärka det regelbaserade multilaterala systemet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Pandemin har belyst vikten av en stark och resilient europeisk industriell bas. Europa måste ha en ambitiös industripolitik som driver på de två omställningarna – digitalisering och hållbarhet – och samtidigt stärker Europas globala konkurrenskraft. I en ny industripolitik där man utnyttjar en rad olika politikområden (bl.a. handel, kompetens, investeringar, forskning och energi) måste man ständigt förutse de viktigaste framtida ekonomiska sektorerna och drivkrafterna och skapa ramvillkor, inklusive nödvändiga kompetensprofiler, så att den europeiska industrin kan fortsätta att ligga i framkant när det gäller global teknik och innovation samt skapa arbetstillfällen av hög kvalitet och hållbar tillväxt för Europa. Att samtidigt uppnå konkurrenskraft, hållbarhet och social rättvisa kommer att trygga Europas socioekonomiska modell för framtiden. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Det är mycket viktigt att EU utnyttjar denna möjlighet för att modernisera och omvandla sina industrisektorer och deras leveranskedjor så att de förblir konkurrenskraftiga i en värld med lägre utsläpp. För att ta itu med de utmaningar som är förknippade med långsiktiga omvandlingar måste beslutsfattare, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer och viktiga intressenter i dessa länder och regioner planera för förändringar och aktivt hantera omställningen. Social dialog, information, samråd och deltagande av arbetstagare och deras representativa organisationer spelar en viktig roll när det gäller att hantera omställningar på ett framåtblickande sätt. Detta kommer att vara helt avgörande för Europa, eftersom det enbart är genom att sätta både företag och arbetstagare i det absoluta centrum för återhämtningen och den framtida politiken som Europa kan bli framgångsrikt. Konkurrenskraft och inkludering måste gå hand i hand: de medlemsstater som uppvisar bäst resultat ur ekonomisk synvinkel är de som har de högsta sociala standarderna, inte tvärtom. |
| --- | --- |

2.8

3.   EESK:s roll

| 3.1 | För att stärka EESK:s egen roll måste dess relevans och mervärde som rådgivande organ bevisas, på grundval av kommitténs unika roll att överbrygga klyftan 1) mellan beslutsfattarna och det civila samhället, 2) mellan olika aktörer i det civila samhället, och 3) mellan aktörer på både nationell och europeisk nivå. I synnerhet, att skapa en transnationell debatt som kopplar samman de europeiska debatterna på medlemsstatsnivå med varandra. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK:s ståndpunkt bör vara resultatet av en verklig diskussion, med utgångspunkt i bidragen från det civila samhällets aktörer, och utvecklas nedifrån och upp. Detta tillvägagångssätt är det enda som säkerställer att alla synpunkter beaktas och ger tydliga och effektiva resultat. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Att upprätta samarbete med Regionkommittén (ReK) och organisera Going Local-uppdrag tillsammans med full respekt för de båda institutionernas olika men kompletterande ansvarsområden. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK uppmanas att, via sina ledamöter i konferensens plenarförsamling och via sina observatörer i styrelsen, agera som institutionell mellanhand mellan konferensen och nationella organisationer som företräder det civila samhället. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK har en tillfällig arbetsgrupp, som har beslutat om en färdplan med följande mål:






  — | Att förbättra sätten att engagera och knyta kontakter med aktörer i det civila samhället, särskilt genom att samverka med och aktivera EESK-ledamöternas organisationer på fältet. |
| --- | --- | --- |

3.5

—

Att förbättra sätten att engagera och knyta kontakter med aktörer i det civila samhället, särskilt genom att samverka med och aktivera EESK-ledamöternas organisationer på fältet.

| — | Att uppgradera och stärka EESK:s egen roll och inflytande. |
| --- | --- |

—

Att uppgradera och stärka EESK:s egen roll och inflytande.

| — | Att ge ett strukturerat bidrag från det civila samhället till EU:s beslutsfattande genom att lägga fram relevanta förslag för rådet, Europaparlamentet och kommissionen om hur man kan förbättra EU:s funktionssätt och EESK:s arbete i lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

—

Att ge ett strukturerat bidrag från det civila samhället till EU:s beslutsfattande genom att lägga fram relevanta förslag för rådet, Europaparlamentet och kommissionen om hur man kan förbättra EU:s funktionssätt och EESK:s arbete i lagstiftningsprocessen.

| 3.6 | Att rapportera tillbaka om debatterna och dialogerna i medlemsstaterna och inom konferensen till EESK:s plenarförsamling med deltagande av ledamöter av Europaparlamentet, ReK-ledamöter, kommissionsledamöter och ministrar i rådet. |
| --- | --- |

3.6

4.   Slutsatser

Den framtid vi vill ha: det civila samhället i förarsätet

| 4.1 | EESK anser att det behövs en stark och gemensam skildring av Europeiska unionen.
  I detta avseende måste Europa betraktas som 1) en väktare av gemensamma grundläggande värden såsom frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, 2) en global förespråkare av hållbarhet, öppen och rättvis handel samt multilateralism, 3) en fristad för en unik ekonomisk och social modell som bygger på rättvis konkurrens och solidaritet inom ett område utan inre gränser, och 4) en drivkraft för hållbart välstånd, med ett starkt europeiskt civilt samhälle i centrum. |
| --- | --- |

4.1

I detta avseende måste Europa betraktas som 1) en väktare av gemensamma grundläggande värden såsom frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, 2) en global förespråkare av hållbarhet, öppen och rättvis handel samt multilateralism, 3) en fristad för en unik ekonomisk och social modell som bygger på rättvis konkurrens och solidaritet inom ett område utan inre gränser, och 4) en drivkraft för hållbart välstånd, med ett starkt europeiskt civilt samhälle i centrum.

| 4.2 | Konferensen om Europas framtid bör bli det verktyg genom vilket vi kan åstadkomma varaktiga förändringar i EU, inklusive ett ökat och mer meningsfullt deltagande av medborgarna och det organiserade civila samhället i det europeiska offentliga rummet. Som ett första steg i denna process måste det civila samhället arbeta i partnerskap, samarbeta nära och i nätverk, utbyta god praxis och sträva efter samförstånd. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Det civila samhällets organisationer är avgörande för att hitta lösningar på dagens utmaningar. EESK uppmanar EU och de nationella myndigheterna att erkänna det organiserade civila samhällets avgörande roll när det gäller att skapa förtroende och forma den allmänna opinionen och som positiva aktörer för förändring. Det är också mycket viktigt att EU stöder den centrala roll som det civila samhällets organisationer spelar när det gäller att främja och försvara europeiska värden, demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen mot ökande antiliberalism och populism samt ”krympande medborgerligt utrymme”. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Nyckeln till EU:s förnyelse och socioekonomiska återuppbyggnad kommer att vara att se till att alla delar av samhället verkligen är delaktiga i den gemensamma utformningen, det gemensamma deltagandet, det gemensamma genomförandet och den gemensamma bedömningen av EU:s politik, särskilt de nationella planerna för återhämtning och resiliens samt de framtida nationella reformprogrammen, med hjälp av befintliga samrådsstrukturer, såsom den europeiska planeringsterminen, och uttryckligen erkänna det civila samhället som viktiga genomförandepartner och mottagare. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Att föreställa sig och bygga upp dessa resilienta, jämlika och hållbara samhällen kommer att kräva nedifrån och upp-initiativ som anammar nya definitioner av välfärd och utveckling bortom bruttonationalprodukten (BNP), samtidigt som medborgarnas åsikter och rättigheter respekteras. Dessutom är det absolut nödvändigt att de begränsningar av rättigheter som införts under pandemin inte behålls efter covid-19. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Slutligen anser EESK också att det är mycket viktigt att fortlöpande bedöma de föreslagna insatserna och politiska åtgärderna. EESK kommer att ge ett gediget bidrag till denna process genom den erfarenhet och kunskap som kommittén har av att föra dialog med medborgare i hela samhället i alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Artikel 2 i EU-fördraget.

1

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/6

---

Resolution från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det europeiska civila samhällets samarbete för vår hållbara framtid – EESK:s bidrag till det sociala toppmötet i Porto

(2021/C 286/02)

| Föredragande: | Stefano MALLIA (Grupp I)

  Oliver RÖPKE (Grupp II)

  Séamus BOLAND (Grupp III) |
| --- | --- |

Föredragande:

Stefano MALLIA (Grupp I)

Oliver RÖPKE (Grupp II)

Séamus BOLAND (Grupp III)

Vid sin plenarsession den 27–28 april 2021 (sammanträdet den 28 april) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande resolution med 225 röster för, 1 röst emot och 6 nedlagda röster.

Det sociala toppmötet i Porto den 7 maj 2021 utgör ett unikt tillfälle för EU att verkligen sätta medborgarna i centrum för det europeiska projektet. Det är ett tillfälle att visa att EU och medlemsstaterna samarbetar med sina medborgare och för deras välbefinnande och inte lämnar någon på efterkälken. Det är kulmen på de europeiska ambitionerna om hållbara, nyskapande, konkurrenskraftiga och sammanhållna samhällen, som kommer att föra EU fram till 2030 och vidare och ge unionen möjlighet att både möta och dra nytta av den gröna och digitala omställningens utmaningar. Toppmötet bör också hjälpa vår ekonomi och vårt samhälle att uppnå hållbarhet, genom att fästa lika stor vikt vid de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna.

En strategi som lägger lika stort fokus på våra samhällens och ekonomiers sociala aspekter som deras ekonomiska har blivit ännu mer angelägen i och med covid-19-pandemin. Människor har upplevt covid-19 som en människocentrerad pandemi, och när Europa långsamt rör sig mot en socioekonomisk återuppbyggnad och genomför den europeiska pelaren för sociala rättigheter måste människorna och samhällena fortsätta att stå i centrum. I detta avseende kunde handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter knappast komma lägligare.

En Portodeklaration bör engagera alla institutionella, ekonomiska och sociala aktörer i genomförandet av handlingsplanen på grundval av civil och social dialog. Den utgör en milstolpe som markerar Europas nästa viktiga steg mot en livskraftig och hållbar union.

Europeiska sociala och ekonomiska kommittén (EESK) uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att vidta följande åtgärder:

| 1. | Handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter måste bli ett effektivt verktyg, som låter alla aktörer samarbeta och bygga upp mer jämlika, hållbara, inkluderande och motståndskraftiga europeiska samhällen. Alla aspekter av det civila samhället, såsom det företräds inom EESK, bidrar på ett avgörande sätt till att göra denna process framgångsrik. Alla medborgare, även personer med funktionsnedsättning, etniska grupper eller andra minoritetsgrupper, de mest sårbara och marginaliserade, måste kunna delta i, identifiera sig med och finna hopp i den europeiska pelarens vision och framtida genomförande genom det europeiska civila samhällets aktiva deltagande. I synnerhet bör man uppmärksamma och stödja den sociala ekonomin, som har en avgörande roll när det gäller att ta itu med icke tillgodosedda sociala behov, samt minska fattigdomen och ojämlikheten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Endast genom ett övertygande civilsamhällesengagemang och en verklig dialog med arbetsmarknadens parter och det civila samhället kommer det att vara möjligt att skapa mer jämlika, hållbara, inkluderande och motståndskraftiga europeiska samhällen. Det är av största betydelse att mäta och rapportera om det civila samhällets genomslagskraft, informera om dess positiva bidrag och skapa en gynnsam rättslig miljö och policymix. |
| --- | --- |

2.

| 3. | För att tänka ut och bygga upp motståndskraftiga, inkluderande, jämlika och hållbara samhällen krävs gräsrotsinitiativ som omfattar nya definitioner av välfärd och utveckling bortom BNP och investerar i social innovation, samtidigt som medborgarnas åsikter och rättigheter respekteras. Dessutom är det absolut nödvändigt att de begränsningar av rättigheter som införts under pandemin inte behålls efter covid-19. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europa måste även fortsättningsvis stå enat och röra sig framåt i solidaritet med stöd av en kultur av civil och social dialog, såsom skett under pandemin. Den europeiska pelaren för sociala rättigheter stöder en social marknadsekonomi som trappar upp och anpassar sin sociala modell till framtida förändringar. För att bygga upp social motståndskraft och hållbarhet måste handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter säkerställa en bred välfärd och en inkluderande arbetsmarknad där diskriminering är förbjuden och arbetstillfällena är stabila och väl avlönade. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I pandemins efterdyningar måste institutionerna och arbetsmarknadens parter genom social dialog ta fram lösningar som ökar våra ekonomiers sociala motståndskraft med ett nytt och öppet tankesätt, som är inställt på förändring. Samtidigt måste man eftersträva minimiskyddsnormer och lika möjligheter, med särskilt fokus på lönernas tillräcklighet, könsdiskriminering, stöd till unga arbetstagare och skydd för arbetstagare med otrygga anställningar och för migranter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | En av de viktigaste ekonomiska och sociala utmaningarna i Europa är att främja ekonomisk tillväxt, skapande av arbetstillfällen och deltagande på arbetsmarknaden (inbegripet äldre och yngre personer, kvinnor, personer som befinner sig längre från arbetsmarknaden och inaktiva personer). Man måste också minska arbetslösheten, i synnerhet bland unga människor, och stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. För att allt detta ska ske är det viktigt att säkerställa en konkurrenskraftig bas för investeringar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Konkurrenskraft och högre produktivitet på grundval av färdigheter och kunskaper är ett sunt recept för att bevara välfärden i de europeiska samhällena. Ekonomisk tillväxt och en välfungerande inre marknad är av central betydelse för att stärka EU:s sociala dimension. Vi behöver förstärka de starka sidorna hos det europeiska systemet för social marknadsekonomi och undanröja dess svagheter, för att anpassa det till framtida utmaningar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Alla viktiga delar i vår ekonomi och våra samhällen behöver stå redo att utnyttja potentialen hos digitaliseringen och omställningen till en grön ekonomi. En förutsättning för detta är en vilja och förmåga till strukturella förändringar: oavsett om det gäller arbetsmarknader, social trygghet, utbildning eller beskattning. Detta förutsätter att medlemsstaterna verkligen tar på sig ansvaret för reformerna, som samordnas och underlättas av ramverk och åtgärder på EU-nivå såsom den europeiska planeringsterminen. Detta är avgörande för att uppmuntra företag att investera i Europa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kombinationen av en ständigt åldrande befolkning och en krympande arbetskraft innebär att ett ökande antal äldre personer kommer att bli ekonomiskt beroende om vi inte lyckas utöka arbetskraften genom mer inkluderande arbetsmarknader, vilket bl.a. innebär att aktivera grupper som för närvarande är uteslutna från eller underrepresenterade på arbetsmarknaden. Det krävs åtgärder för att ta itu med utmaningarna för medlemsstaternas system för social trygghet och hälso- och sjukvård. Demografiska förändringar kommer också att innebära att vi behöver anpassningsbara och flexibla nationella utbildningssystem, arbetsmarknader och välfärdssystem. Dessa utmaningar behöver inte nödvändigtvis medföra problem, utan kan ses som möjligheter som kan leda till positiva resultat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Handlingsplanen bör vara konkret och handgriplig, med mätbara åtgärder i kombination med övervakningsramar, som de berörda parterna gemensamt kommit överens om och som omfattar sociala, miljömässiga och ekonomiska kriterier. EESK välkomnar de överordnade mål som kommissionen föreslagit och uppmanar medlemsstaterna att vara ambitiösa när de sätter sina egna mål, så att alla medlemsstater faktiskt bidrar till att de europeiska målen uppnås. |
| --- | --- |

10.

| 11. | När Europa rör sig från krisinsatser till återhämtning spelar social dialog, information, samråd och medverkan av arbetstagarna, via lämpliga kanaler, en viktig roll för att forma den ekonomiska omställningen och främja innovation på arbetsplatsen, i synnerhet vad gäller den dubbla omställning som pågår och förändringarna i arbetslivet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Covid-19-krisens följder för de europeiska hälso- och sjukvårdssystemen på medellång till lång sikt beaktas inte i tillräckligt hög grad i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Pandemin har tydligt visat att hälsa kan ha en direkt inverkan på den ekonomiska och sociala stabiliteten, också i EU. Vid genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter måste medlemsstaterna göra ökade och hållbara insatser för att uppgradera tjänsterna och infrastrukturen inom den offentliga hälso- och sjukvården, samt förbättra samordningen av folkhälsan inom och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Det föreligger höga förväntningar på ett starkt engagemang från alla berörda parter vid toppmötet för att upprätthålla och utveckla den europeiska sociala modellen på grundval av en väl avvägd kombination av rättigheter och skyldigheter. Vi uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att visa ambition och beslutsamhet. |
| --- | --- |

13.

Bryssel den 28 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 560:e plenarsession (JDE) – Interactio, 27.4.2021–28.4.2021

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/8

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Fria yrken 4.0

(Yttrande på eget initiativ)

(2021/C 286/03)

| Föredragande: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Föredragande:

Rudolf KOLBE

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 31.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 233/0/3 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

20.2.2020

Rättslig grund

Artikel 32 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

31.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

233/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Inom de fria yrkena använder man sig redan i dag i stor utsträckning och framgångsrikt av digitala tillämpningar och tillämpningar som bygger på artificiell intelligens (AI) till förmån för uppdragsgivarna, och man är ledande inom den tekniska utvecklingen av dessa tillämpningar, t.ex. inom ingenjörsbranschen. Yrkesutövarna måste även i framtiden involveras i högre grad i utvecklings- och valideringsprocessen för att säkerställa tillämpningarnas användbarhet och ändamålsenlighet i praktiken. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Digitala tillämpningar bör inte ses som konkurrens mot eller som ett substitut för tjänster som tillhandahålls av fria yrkesutövare. De är snarare hjälpmedel som redan i dag förbättrar och utvidgar tillhandahållandet av dessa tjänster. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det är viktigt att man inom de fria yrkena kan upptäcka och bedöma de risker som uppstår till följd av användningen av digital teknik i klienternas, patienternas och uppdragsgivarnas intresse. Det följer av den särskilda förtroendeaspekt som kännetecknar detta förhållande och som kommer att förbli en central faktor även när digitala distributionskanaler används. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Patienter, klienter och uppdragsgivare måste i samband med digitala tillämpningar kunna lita på att yrkesutövarna tillhandahåller tjänsterna under eget ansvar, på ett professionellt sätt och oberoende av externa intressen. Lämplig yrkesreglering som är anpassad till den digitala utvecklingen är en viktig förutsättning för detta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | De fria yrkesutövarna måste konsekvent garantera uppgiftsskyddet och försvara det gentemot tredje man. För att undvika missbruk av uppgifter behövs en säker digital infrastruktur i EU. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Inom de fria yrkena måste utbildningens och fortbildningens innehåll aktualiseras för att säkerställa att såväl yrkesutövarnas som deras anställdas it-kompetens och digitala kompetens håller högsta möjliga kvalitet. EU uppmanas att låta dessa processer åtföljas av lämpliga finansieringsprogram. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | De fria yrkesutövarna måste anpassa sin självreglering till den digitala utvecklingen och aktivt vara med och utforma processen. Detta kan innebära att yrkesetiska regler måste anpassas. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Uppkomsten av nya fria yrken som möjliggjorts genom digitaliseringen bör uppmuntras på grundval av de kriterier och principer som fastställs i Rommanifestet. |
| --- | --- |

1.8

2.   Covid-19 och de fria yrkena

| 2.1 | Pandemin har utlöst en massiv digitaliseringsprocess även inom de fria yrkena. Det ökade behovet av tjänster från fria yrkesutövare och restriktionerna till följd av pandemin har lett till en kraftig expansion av digitala tjänster. Krisen har tydligt åskådliggjort hur beroende vårt samhälle är av de goda yrkeskunskaperna hos utövarna av samhällsviktiga fria yrken. I egenskap av viktiga partner till de styrande i samband med krishantering och tryggande av befolkningens grundläggande behov måste de fria yrkena i framtiden integreras ännu bättre i arbetsmarknadsparternas system, och deras tjänster måste säkras genom lämpliga yrkesetiska regler som är anpassade till den digitala utvecklingen. Det är oroväckande att många egenföretagare och fria yrkesutövare helt saknar eller endast har en bristande tillgång till statligt stöd under pandemin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | En förstärkt digitalisering av de fria yrkesutövarnas tjänster kan varaktigt förbättra tillgången till dem även i avlägsna regioner. I samband med detta måste man se till att den för närvarande alltför djupa klyftan mellan stad och landsbygd när det gäller snabbt bredbandsinternet minskas så snabbt som möjligt och att digitaliserade tjänster tillgängliggörs i samma utsträckning för människor från alla regioner. De fria yrkena har under krisen investerat i digitalisering och dataskydd för att fullgöra sin roll som tillhandahållare av tjänster av allmänt intresse på samhälleliga nyckelpositioner. Det är därför viktigt att uttryckligen inkludera de fria yrkena som en samhällsviktig grupp i samband med alla åtgärder för ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

2.2

3.   Rommanifestet – definition av de fria yrkena

| 3.1 | De fria yrkena har en väsentlig roll i EU:s sociala och ekonomiska utveckling. De ingår i det breda spektrumet av reglerade yrken som förutsätter särskilda kvalifikationer och som omfattar 22 % av alla arbetstagare i Europa. År 2013 kom mer än en tiondel av bruttoförädlingsvärdet i EU från sektorn för fria yrken. Covid-19-krisen har blottlagt vårt samhälles existentiella beroende av de högkvalificerade tjänster som fria yrkesutövare tillhandahåller. Arbetsgivare och företag inom de fria yrkena är kriståliga och erbjuder en betydande sysselsättningspotential. De utför också viktiga uppgifter av allmänt intresse. De tjänster som de tillhandahåller är nära kopplade till människors grundläggande behov, såsom liv, arbete, hälsa, säkerhet eller egendom. Mot denna bakgrund är det viktigt att den demokratiska tillgången till de fria yrkenas tjänster garanteras, t.ex. i vårdsektorn, inom ramen för de sociala trygghetssystemen eller på det juridiska området genom rättshjälp. Rekommendationer om övre gränser eller arvodes- och avgiftstak har en skyddande funktion för dem som tar de fria yrkenas tjänster i anspråk och som på grund av informationsasymmetrin är beroende av att det finns sådana bestämmelser. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har flera gångar behandlat de fria yrkena, och 2014 beställde vi en omfattande undersökning om situationen för de fria yrkena när det gäller deras roll och relevans för det europeiska civila samhället (1). Dessa arbeten har visat att det hitintills inte har funnits någon allmänt bindande uppfattning eller allmänt gällande definition av fria yrken på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | För att definiera begreppet ”fria yrken” antog EESK därför Rommanifestet i december 2017. Man kunde då falla tillbaka på det förberedande arbete som gjorts av enskilda europeiska paraplyorganisationer för de fria yrkena, som tillsammans hade försökt formulera en europeisk definition i form av en stadga för de fria yrkena. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Enligt Rommanifestet tillhandahåller de fria yrkena intellektuella tjänster på grundval av särskilda yrkeskvalifikationer eller yrkeskompetenser. Dessa tjänster kännetecknas av ett personligt inslag och bygger på ett förtroendeförhållande. De fria yrkesutövarna bedriver sin verksamhet under eget ansvar och på ett professionellt och oberoende sätt. De kännetecknas av en yrkesetik, de är bundna av både sina uppdragsgivares intressen och allmänintresset, och de omfattas av ett system för yrkesorganisation och tillsyn. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Denna definition är inte uttömmande utan öppen för ny teknisk utveckling och nya yrken. Rommanifestet visar att dessa kännetecken utmärker de fria yrkena, men att de inte alltid måste föreligga kumulativt. |
| --- | --- |

3.5

4.   Digitaliseringens utmaningar

| 4.1 | Den globala digitaliseringen har utlöst en omvandlingsprocess av hela samhället, vars följder inte kan överblickas. Covid-19-pandemin kommer att bidra till att påskynda denna utveckling. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Följande exempel visar att digitala tillämpningar och distributionskanaler och användningen av artificiell intelligens redan ingår som ett oumbärligt inslag i många fria yrkestjänster och kan optimera dem ytterligare i framtiden. Hur bristen på personlig kontakt påverkar det särskilda förtroendeförhållandet mellan de fria yrkesutövarna och deras kunder, klienter eller patienter är alltjämt en öppen fråga, liksom i vilken utsträckning den så kallade mänskliga faktorn kan ersättas av artificiell intelligens. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Inom juridisk rådgivning blir blockkedjeteknik och legal tech allt vanligare. Elektroniska brevlådor för advokater och e-förvaltningstillämpningar kommer varaktigt att förändra kontakterna med domstolar och myndigheter. Redan i dag är de fria yrkena viktiga partner i genomförandet av e-förvaltningsprojekt och de bidrar på ett betydande sätt till administrativ förenkling på detta område. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Inom projektering blir datamodellering av byggnader (Building Information Modeling, BIM), en metod för sammanhängande planering, uppförande och skötsel av byggnader, allt viktigare, och många säkerhetsbedömningar av infrastruktur genomförs med hjälp av artificiell intelligens. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Inom hälso- och sjukvårdssektorn har AI-tillämpningar gett upphov till betydande förändringar inom medicinsk diagnostik. Därtill kommer vidareutvecklingen av e-hälsorådgivning, elektroniska recept och den tilltagande användningen av elektroniska patientjournaler. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.3 | Digitaliseringen håller på att förändra kommunikations- och informationskanalerna. Å ena sidan ger den konsumenterna möjlighet att ta del av information före och under utnyttjandet av de fria yrkenas tjänster, vilket minskar den nuvarande informationsasymmetrin. Å andra sidan finns det en risk för att ett överutbud av ofiltrerad och okommenterad information eller riktade falska nyheter förvirrar konsumenterna, vilket leder till allvarliga feltolkningar och till och med förvärrar informationsasymmetrin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Digitaliseringen av de fria yrkenas tjänster och AI-baserade system för röstigenkänning och översättning kommer att minska bundenheten till språk och platser. Det gäller framför allt rådgivnings- och planeringstjänster, men även sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster. Detta får inte leda till att den mållandsprincip som fastställs i tjänstedirektivet undergrävs. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Datakvaliteten vid AI-tillämpningar är särskilt viktig när det gäller de tjänster som utförs av fria yrkesutövare. För att på ett bra sätt kunna använda sådana tillämpningar på känsliga områden i praktiken är det viktigt att de fria yrkena deltar i den tekniska utvecklingen och i synnerhet i kvalitetssäkringen av uppgifter. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | En annan viktig aspekt i detta sammanhang är anonymisering eller pseudonymisering av uppgifter som grund för säker dataanvändning i uppdragsgivarens intresse. Samtidigt ökar risken för it-brottslighet i takt med den tekniska utvecklingen, vilket också hotar de tjänster som erbjuds av de fria yrkena. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Digitaliseringen kommer att underlätta marknadsinträdet för nya kommersiella aktörer som riktar in sig på de fria yrkenas affärsmodeller. EU och dess medlemsstater uppmanas att vid behov följa upp denna utveckling med lagstiftning i syfte att reglera exempelvis förhållandet mellan plattformsoperatörer och de fria yrkena samt tillträdet till sådana plattformar. Nationella tillsynsmyndigheter eller yrkessammanslutningar bör involveras i detta arbete. På läkemedelsområdet har stora nätapotek som bedriver gränsöverskridande verksamhet uppstått de senaste åren. I egenskap av nya aktörer kommer de företag som redan har digital expertis sannolikt att dra nytta av detta. |
| --- | --- |

4.7

5.   Nyckelaspekter rörande de fria yrkena i den digitala omställningen

| 5.1 | Det finns ett särskilt förtroendeförhållande mellan fria yrkesutövare och deras klienter, patienter eller kunder, vilket är ett väsentligt inslag i de fria yrkenas tjänster. Digitaliseringen sätter detta förtroendeförhållande på prov. Det sker till exempel genom att den personliga kontakten inte längre är direkt, utan i ökad utsträckning äger rum via tekniska hjälpmedel, såsom via videolänk eller elektroniska meddelanden. Personlig, förtroendebaserad rådgivning och vård kommer dock att förbli ett viktigt inslag i tillhandahållandet av fria yrkestjänster, även när det sker digitalt. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | På lång sikt bör man dock ställa sig frågan om AI-tillämpningar kan uppfylla samma krav som mänskliga rådgivningstjänster. I teorin är det tänkbart att förtroendeförhållandet mellan människor skulle kunna leda till ett förtroendeförhållande mellan människor och maskiner. För närvarande ligger detta alltjämt långt borta när det gäller AI-tillämpningar. Det slutliga beslutet måste fattas av människor (human-in-command-principen). Programmeringen som ligger till grund för AI måste vara människocentrerad, transparent och i första hand vara inriktad på mottagarnas intressen och vila på jämbördiga normer ur ansvarsrättslig synpunkt. En transparent ansvarighet med avseende på de underliggande algoritmerna är också väsentligt för att AI-tjänsterna ska bli framgångsrika och förtroendeingivande. De får inte främja en felaktig bild eller låta fördomar vinna terräng. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | En viktig grund för detta förtroendeförhållande är det yrkesmässiga oberoendet och egenansvaret. De fria yrkenas tjänster bygger på den nödvändiga premissen att patienter, klienter och kunder kan lita på att tjänsterna tillhandahålls under personligt ansvar på ett professionellt sätt och oberoende av externa intressen. Förtroendet för oberoende teknisk sakkunskap kommer att bli allt viktigare just på det digitala området eftersom överblickbarheten när det gäller intressepåverkan kommer att minska. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Att säkerställa datasäkerhet och dataskydd är centrala inslag i tillhandahållandet av fria yrkestjänster i den digitala tidsåldern. I detta avseende spelar de fria yrkena en nyckelroll genom att de står som garant för en säker användning av digitala tillämpningar gentemot sina klienter eller patienter och informerar dem om risker. Det stärker förtroendeförhållandet till mottagaren av tjänsten och går hand i hand med respekten för tystnadsplikten. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Samtidigt bör det noteras att de fria yrkena inte kan upptäcka alla fall av dataintrång, vilket är avgörande för eventuella ansvarsfrågor. Detta gäller särskilt när dataintrånget sker via extern åtkomst till tillgänglig digital infrastruktur utanför EU. Europeiska unionen bör därför påskynda upp- och utbyggnaden av säker digital infrastruktur för att hålla jämna steg med konkurrenter från andra delar av världen. |
| --- | --- |

5.5

6.   Digitalisering och utbildning

| 6.1 | Digitaliseringen kommer att förändra kraven på utbildning, fortbildning och vidareutbildning inom de fria yrkena. Det måste finnas en beredskap för livslångt lärande, som inte bara omfattar det egentliga fackområdet utan även förvärvande av snabbt föränderliga digitala färdigheter på andra områden. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | För att lägga grunden för den nödvändiga digitala kompetensen måste de fria yrkesutövarna utrustas med lämpliga digitala färdigheter under sin utbildning och sitt fortsatta yrkesliv. EU uppmanas att låta dessa processer åtföljas av lämpliga finansieringsprogram. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Förvärvandet och vidareutvecklingen av digitala färdigheter omfattar även de fria yrkesutövarnas personal, vars utbildning faller under de fria yrkesutövarnas ansvar. |
| --- | --- |

6.3

7.   Digitalisering och yrkesrätt

| 7.1 | De höga kraven på kvalitet och säkerhet när det gäller fria yrkestjänster regleras i lag i många länder. De måste garanteras oavsett om tjänsterna tillhandahålls digitalt eller inte. Den nationella yrkesrätten befinner sig under stark press i EU sedan många år. Europeiska kommissionen hoppas på ökad ekonomisk tillväxt och konkurrens genom att reducera de nationella yrkesregleringarna, men följdkostnaderna för felaktigt agerande på grund av bristande kvalitetssäkring på avreglerade marknader i samband med fria yrkestjänster beaktas inte. Många medlemsstater anser därför att deras regler är nödvändiga och lämpliga för att garantera kvalitet, särskilt när det gäller samhällsviktiga tjänster som utförs av fria yrkesutövare. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Eftersom befintliga rättsliga bestämmelser kommer att bli alltmer inaktuella när det gäller nya digitala former för tillhandahållandet av fria yrkestjänster kommer den befintliga yrkesrätten att behöva anpassas. För att skapa nödvändig flexibilitet bör de regler som inte är nödvändiga till följd av digitaliseringen ses över. Å andra sidan kommer det att bli viktigare att i lag slå fast vissa principer för tillträde till och utövande av fria yrken, för att undvika att digitaliseringen leder till negativa effekter för konsumenterna och de fria yrkena. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | I princip kommer det att handla om att hitta ett optimalt förhållande mellan bindande regler och icke-bindande regler. Självreglering inom yrket är en prioritering här. Endast när denna inte fungerar uppmanas lagstiftaren att reglera. För fria yrken som inte är reglerade bör antagande av etiska regler uppmuntras. |
| --- | --- |

7.3

8.   Digitalisering och självreglering inom de fria yrkena

| 8.1 | Ett väsentligt kännetecken för de fria yrkena är att de ingår i någon form av yrkessammanslutning, men här finns det stora skillnader vid en jämförelse inom EU. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Självregleringen är huvudsakligen regionalt och delvis lokalt organiserad. Digitaliseringen upplöser den traditionella lokala och språkliga bundenheten till tillhandahållandet av tjänster. Det väcker frågan om hur yrkestillsynen kan säkerställas på ett effektivt sätt i framtiden. Denna fråga bör tas upp på ett tidigt stadium av organen för självreglering. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Digitaliseringen skapar nya uppgifter för yrkessammanslutningar och yrkesorganisationer för de fria yrkena. De kan hjälpa sina medlemmar att utveckla nya digitala affärsområden eller att hantera nya medier. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Digitaliseringen kommer att kräva en anpassning av de yrkesregler som utvecklats inom de fria yrkenas självreglering. En yrkesetik som säkerställer överensstämmelse med de viktigaste grundläggande inslagen i de fria yrkena är en viktig förutsättning för att undvika att digitaliseringsprocessen får negativa effekter för konsumenterna. Yrkesetiska regler kan komplettera de rättsliga bestämmelserna. |
| --- | --- |

8.4

9.   Framväxten av nya fria yrken

| 9.1 | Digitaliseringen kan bredda arbetsbeskrivningen för fria yrken och stärka det sektorsövergripande samarbetet med andra yrken samt, på grundval av kriterierna i Rommanifestet, uppmuntra framväxten av nya fria yrken i syfte att få till stånd ett öppet och föränderligt system. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Digitaliseringen kommer dessutom att förstärka den fortsatta kommersialiseringen av de fria yrkenas tjänster och omvandla den traditionella bilden av fria yrken. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Självreglering, yrkesetik och rättsliga minimikrav kommer därför att spela en viktig roll i framtiden för att genom innovativa och flexibla strategier säkra den allmännyttiga aspekten framför ett rent vinstsyfte och därmed kvaliteten på de fria yrkenas tjänster till konsumenterna. |
| --- | --- |

9.3

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  ”The state of the Liberal Professions concerning their functions and relevance to European civil society”, EESC-2014-46-EN, ISBN 978-92-830–2460–6.

1

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/13

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den sociala ekonomins roll för skapandet av arbetstillfällen och genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter

(Förberedande yttrande)

(2021/C 286/04)

| Föredragande: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Cinzia DEL RIO |

Föredragande:

Giuseppe GUERINI

Medföredragande:

Cinzia DEL RIO

| Remiss | Portugisiska rådsordförandeskapet, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 31.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 239/2/1 |

Remiss

Portugisiska rådsordförandeskapet, 26.10.2020

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

31.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

239/2/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar att det portugisiska ordförandeskapet har begärt detta yttrande, och anser att det är viktigt att fastställa vilka aktörer inom den sociala ekonomin som utgör strategiska partner i samband med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och skapandet av ett EU där ekonomins huvudfunktion är att tjäna befolkningen. Kommittén rekommenderar i detta sammanhang att medlemsstaternas myndigheter, i de nationella planerna för återhämtning och resiliens för att ta itu med pandemikrisen, bör sörja för ett brett deltagande av aktörerna inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att det är nödvändigt att konsolidera de operativa kriterier som antagits av EU-institutionerna för att främja ett korrekt erkännande av den sociala ekonomins organisationer och företag i deras olika juridiska former. Enligt dessa kriterier ska sociala mål av allmänt intresse fastställas i förväg och en demokratisk styrning införas i vilken olika berörda parter deltar. Även när det finns ett ”begränsat vinstsyfte” ska detta syfta till att uppnå stadgeenliga mål. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | För att mäta de sociala effekterna av organisationerna och företagen inom den sociala ekonomin anser EESK att EU bör ha tillgång till ett permanent statistiskt undersökningssystem som gör det möjligt att få kvalificerade, jämförbara och aktuella uppgifter om sektorns storlek och inverkan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | När den sociala ekonomins roll i samband med skapandet och bibehållandet av arbetstillfällen involverar missgynnade arbetstagare i missgynnade områden anser EESK att det krävs en lämplig stödpolitik som erkänner att verksamheten inom dessa organisationer är av allmänt intresse eftersom de, även om de har formen av privata juridiska enheter, bedriver en i huvudsak offentlig verksamhet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Denna stödpolitik behöver inbegripa fyra områden:






  — | Skatteregler och skattesystem som erkänner att verksamheten är av allmänt intresse. |
| --- | --- | --- |

1.5

—

Skatteregler och skattesystem som erkänner att verksamheten är av allmänt intresse.

| — | Strategier för att främja offentliga och privata investeringar som gynnar utvecklingen av finansiering med social påverkan – även genom offentlig upphandling och koncessioner. |
| --- | --- |

—

Strategier för att främja offentliga och privata investeringar som gynnar utvecklingen av finansiering med social påverkan – även genom offentlig upphandling och koncessioner.

| — | Strategier för att stödja stabil sysselsättning och arbetstagarnas ekonomiska roll på företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

—

Strategier för att stödja stabil sysselsättning och arbetstagarnas ekonomiska roll på företag inom den sociala ekonomin.

| — | Strategier för att främja personalens kvalifikationer och den tekniska innovationen i organisationer inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

—

Strategier för att främja personalens kvalifikationer och den tekniska innovationen i organisationer inom den sociala ekonomin.

| 1.6 | När det gäller att skapa och behålla arbetstillfällen anser EESK att den modell som kallas ”worker buyout” är en bra metod inte bara för att ge företag i kris en nystart, utan också för att möjliggöra överlåtelser av små och medelstora företag vars grundare inte har några efterträdare. Därför skulle det kunna vara intressant att skapa en särskild europeisk investeringsfond. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att man, även med hjälp av politiska incitament, bör stödja och uppmuntra de ekonomiska aktörernas växande intresse för investeringar med social påverkan. Dessa aktörer bör se företagen inom den sociala ekonomin som sin främsta allierade när det gäller att få nya investeringar att komma till stånd för att uppnå sociala, miljömässiga och solidariska mål. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att företagen inom den sociala ekonomin kan ha en organisationsmodell som är idealisk för nya typer av företagande som bedrivs via digitala plattformar och inte minst verksamheten inom den så kallade delningsekonomin, eftersom de tenderar att aktivt involvera de digitala plattformarnas arbetstagare och användare. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK betonar att skäliga arbetsvillkor och demokratisk styrning är centrala faktorer för företagen inom den sociala ekonomin och att man, om de inte fastställs i reglerna såsom är fallet inom arbetstagarkooperativ och sociala kooperativ, bör fastställa konkreta former för samråd med och deltagande av arbetstagare. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén anser att organisationer inom den sociala ekonomin, och särskilt frivilligorganisationer, spelar en nyckelroll för sammanhållningen genom att främja socialt kapital och stödja det civila samhällets ansvarsfulla roll. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Frivilligarbete bland ungdomar är en viktig resurs för att öka de nya generationernas anställningsbarhet och humankapital, vilket skapar en positiv effekt som ökar sysselsättningsmöjligheterna. Detta verkar också vara användbart för att minska antalet ungdomar som varken arbetar eller studerar, och det vore värdefullt att lansera strategier för att främja övergången från frivilligarbete till stabila former av avlönat arbete. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Slutligen efterlyser och hoppas EESK att handlingsplanen för den sociala ekonomin kommer att ge tillfälle att införa konkreta operativa verktyg och lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

1.12

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Genom detta förberedande yttrande som begärts av det portugisiska rådsordförandeskapet är kommittén glad att kunna bidra till uppnåendet av prioriteringarna i programmet, inte minst i fråga om främjandet av den europeiska sociala modellen, genom att fastställa konkreta förslag om den roll som företagen inom den sociala ekonomin spelar när det gäller att skapa stabilt och värdigt arbete och en mer inkluderande, hållbar och resilient ekonomi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den sociala ekonomin erkänns alltmer på internationell nivå som en viktig och central aktör som kan utnyttja det civila samhällets organisatoriska och omdanande förmåga. I flera medlemsstater har lagstiftning tagits fram som erkänner dess syften och funktioner och fastställer strukturen och den rättsliga formen hos organisationer som konstateras ingå i den sociala ekonomin (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | När det gäller det juridiska erkännandet har kommittén i sitt yttrande INT/871 (2) påpekat att organisationer och företag inom den sociala ekonomin sätter sociala mål framför kapitalets roll, inte minst genom en demokratisk styrning i vilken olika berörda parter deltar. Deras syfte är inte personlig vinning, och även i de fall då de uppnår ett ”begränsat vinstsyfte” genom affärsverksamhet används vinsten för att uppnå stadgeenliga mål och skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Det breda erkännandet av den sociala ekonomin underbyggs av studier som utarbetats av internationella institutioner och organ, till exempel OECD, FN och ILO, samt av EU:s olika institutioner inklusive EESK som i 13 yttranden om den sociala ekonomin under perioden 2009–2020 har kartlagt fyra kategorier av organisationer och företag inom den sociala ekonomin: kooperativ, föreningar, ömsesidiga företag och stiftelser, och nyligen lades även sociala företag till. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Även om den sociala ekonomins mest representativa kriterier och begrepp – såsom människornas företräde framför kapitalet, återinvestering av vinster och deltagandebaserad styrning – har erkänts av EU (3) har det ännu inte varit möjligt att nå en överenskommelse om en enhetlig europeisk rättslig definition. År 2018 föreslog Europaparlamentet införandet av en certifiering för organisationer inom den sociala ekonomin på grundval av artikel 50 i EUF-fördraget. För att genomföra detta behövs det enligt EESK:s mening en bättre och mer enhetlig insamling av statistiska uppgifter för att kartlägga organisationer och företag inom den sociala ekonomin med utgångspunkt i en gemensam operativ definition, såsom redan är fallet i de länder som har inrättat offentliga register över organisationer och företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Det finns nu ett allt större behov av en arbetsdefinition som erkänns och betraktas som formellt accepterad och giltig av EU-institutionerna, inte minst för att göra det lättare att tillvarata de många möjligheterna till tillväxt och utveckling, samt för att främja en bättre förståelse av den sociala ekonomin inom offentliga och privata institutioner. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Denna definition är absolut nödvändig för att ge full tillgång till kapitalmarknaden, där det finns ett ökande intresse för investeringar med social påverkan. Handlingsplanen för den sociala ekonomin utgör ett lämpligt tillfälle att ta itu med denna fråga, men även inom handlingsplanen för en kapitalmarknadsunion för människor och företag (4) bör man beakta den sociala ekonomins betydelse när det gäller att locka investeringar till Europa för att främja en människovänlig ekonomi. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Funktionen hos organisationer i den sociala ekonomin och det ekonomiska värde de genererar verkar vara mycket betydande, i fråga om dels omfattningen (8 % av EU:s BNP), dels värdets kvalitet och varaktighet (5), med tanke på att både det genererade ekonomiska värdet och antalet sysselsatta arbetstagare ökade även under de år som finanskrisen pågick. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Viktig är även den sociala ekonomins roll när det gäller att skapa och upprätthålla sysselsättning, med mer än 13,6 miljoner avlönade arbetstillfällen i EU vilket motsvarar cirka 6,3 % av den arbetande befolkningen i EU-28 (6), mer än 232 miljoner medlemmar i kooperativ, ömsesidiga företag och liknande enheter, och mer än 2,8 miljoner företag och organisationer. Cirka 2,6 miljoner av dessa arbetstagare arbetar på sociala företag som uppfyller kraven i initiativet för socialt företagande från 2011. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Många av de anställda på organisationer och företag inom den sociala ekonomin arbetar inom små organisationer, men det finns också stora företag inom den sociala ekonomin som i vissa fall sysselsätter hundratals eller tusentals anställda. Ett stort antal återfinns inom organisationer med en demokratisk och deltagandebaserad styrning, vilket tyder på att det finns ett samband mellan ett brett deltagande av berörda parter i styrningen och tendensen att upprätthålla höga sysselsättningsnivåer, samt en bättre förmåga att motstå chocker (7). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Ett betydande inslag i den sociala ekonomin är det stora antalet kvinnliga arbetstagare, som i allmänhet utgör mer än 50 % av arbetskraften men i många fall mer än 70 %. Även om det krävs ytterligare framsteg för att uppnå full jämställdhet utmärker sig många organisationer inom den sociala ekonomin genom det stora antalet kvinnor i ledande och beslutsfattande befattningar. Ett typiskt kännetecken för dessa organisationer och företag är dessutom att ersättningssystemen är mycket jämlika – både mellan olika tjänster i organisationshierarkin och i fråga om lönenivåerna, där det inte föreligger någon överdriven obalans mellan könen (8). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | De mer jämlika lönerna väger dock inte upp det faktum att lönenivåerna för arbetstagare i organisationer och företag inom den sociala ekonomin ofta dröjer sig kvar i den nedre delen av inkomstskalan. Detta beror till viss del på att arbete inom vård och omsorg generellt sett undervärderas och ofta inte får tillräckligt ekonomiskt erkännande ens inom traditionella former av företag. I detta avseende är det viktigt att stärka de fackliga rättigheterna för arbetstagare inom den sociala och omsorgsrelaterade sektorn. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Den sociala ekonomins organisationer spelar också en viktig roll när det gäller att främja och tillämpa sociala innovationer, vilket visar att de har förmågan att tolka och följa samhällsförändringar genom att mobilisera mänskliga resurser. Ett exempel på detta är det aktiva och solidariska deltagandet av mer än 82,8 miljoner volontärer. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Med hänsyn till det stora antalet personer som är verksamma inom viktiga sektorer, och de utmaningar i fråga om social och teknisk innovation som organisationerna och företagen inom den sociala ekonomin ställs inför, krävs det stöd i form av lämpliga satsningar på livslångt lärande och kompetensutveckling för att främja yrkesmässiga och organisatoriska färdigheter. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | EESK välkomnar därför varmt kommissionens tillkännagivande av en handlingsplan för den sociala ekonomin, och av konkreta åtgärder för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter med hjälp av en specifik handlingsplan, som EESK har uttalat sig om i yttrandet SOC/614 (9). |
| --- | --- |

2.15

3.   Förslag till en europeisk politik för att stödja och främja den sociala ekonomin

| 3.1 | För att ytterligare uppmuntra och stärka bidraget från organisationer och företag inom den sociala ekonomin, och för att bygga upp ett ”mer socialt, motståndskraftigt och inkluderande Europa”, är det nödvändigt att införa lagstiftningsåtgärder och program för en europeisk ekonomisk politik som främjar och stöder tillväxten i organisationer och företag inom den sociala ekonomin, bland annat eftersom de kan bidra till en hållbar, ekologisk och solidarisk utvecklingsmodell. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Mot bakgrund av detta anser vi att fyra åtgärdsområden kan definieras:






  — | Ett skattesystem som erkänner att företagen inom den sociala ekonomin bedriver verksamhet av allmänt intresse, med särskild tonvikt på dem som är verksamma inom sektorer av primärt allmänt intresse, såsom sociala tjänster, hälso- och sjukvård, utbildning och social integration. |
| --- | --- | --- |

3.2

—

Ett skattesystem som erkänner att företagen inom den sociala ekonomin bedriver verksamhet av allmänt intresse, med särskild tonvikt på dem som är verksamma inom sektorer av primärt allmänt intresse, såsom sociala tjänster, hälso- och sjukvård, utbildning och social integration.

| — | Strategier för att främja offentliga och privata investeringar som gynnar utvecklingen av finansiering med social påverkan, i syfte att ytterligare förbättra tillgången till marknaden för offentlig upphandling och koncessioner. |
| --- | --- |

—

Strategier för att främja offentliga och privata investeringar som gynnar utvecklingen av finansiering med social påverkan, i syfte att ytterligare förbättra tillgången till marknaden för offentlig upphandling och koncessioner.

| — | Strategier för att stödja stabil sysselsättning och arbetstagarnas ekonomiska roll på företag inom den sociala ekonomin, särskilt inom deras demokratiska styrning. |
| --- | --- |

—

Strategier för att stödja stabil sysselsättning och arbetstagarnas ekonomiska roll på företag inom den sociala ekonomin, särskilt inom deras demokratiska styrning.

| — | Strategier för att stödja tillämpningen av nya färdigheter och främja spridningen av innovation och ny teknik i det civila samhället. |
| --- | --- |

—

Strategier för att stödja tillämpningen av nya färdigheter och främja spridningen av innovation och ny teknik i det civila samhället.

| 3.3 | Kommittén är medveten om den grundläggande roll som organisationer och företag inom den sociala ekonomin spelar på området för personliga tjänster och sociala tjänster, men anser att stater och offentliga förvaltningar fortfarande har ett viktigt ansvar för att säkerställa grundläggande tjänster för befolkningen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Åtgärder för att stödja sysselsättningen i sociala företag som arbetar med att integrera arbetstagare med funktionsnedsättning eller allvarligt missgynnade arbetstagare på arbetsmarknaden bör stärkas ytterligare. Dessa åtgärder bör syfta till att minska skatte- och socialförsäkringsbördan med koppling till arbetskraftskostnaderna, genom att offentliga myndigheter åtar sig att betala nödvändiga avgifter för att säkerställa att dessa missgynnade arbetstagare täcks av försäkringar och socialförsäkringsskydd. Sådana incitament bör inte betraktas som statligt stöd till företag inom den sociala ekonomin, eftersom de är avsedda att stödja fullständig integration på arbetsmarknaden av allvarligt missgynnade människor. Under alla omständigheter bör incitamenten endast kunna utnyttjas av organisationer som respekterar kollektivavtal och grundläggande arbetstagarrättigheter. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | I många fall är företag inom den sociala ekonomin den huvudsakliga förvaltaren av grundläggande tjänster för befolkningen – till exempel på områdena utbildning, social omsorg och assistans, eller fortbildning och arbetsmarknadsintegrering av missgynnade personer – och hanterar verksamheter som, även om de är kommersiella eller företagsmässiga till sin karaktär, alltid har ett starkt samhällsvärde och lokalt värde och vars vinster återinvesteras för stadgeenliga ändamål. Det handlar om tjänster som tillhandahålls med direkt medverkan av mottagarna själva, och som har en lokal förankring som präglar den verksamhet som bedrivs. Dessa omständigheter innebär följaktligen att de inte utan vidare kan anpassas till konkurrensutsatta marknadssystem. Därför bör vissa av de nuvarande reglerna för ”statligt stöd”, som förhindrar införandet av ett skattesystem som erkänner dessa organisationers sociala nytta och allmänna intresse, göras mer flexibla. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Av samma anledning anser dessutom EESK, såsom redan påpekats i yttrandet INT/906 (10), att det nuvarande tröskelvärdet i förordningen om stöd av mindre betydelse till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på 500 000 euro under tre beskattningsår bör höjas avsevärt, till cirka 800 000 euro per beskattningsår.
  Det är i detta sammanhang fortfarande önskvärt att tillhandahålla harmoniserade regler om tillgång till offentlig finansiering på grundval av enhetliga och öppna kriterier och med full respekt för arbetsrättsliga regler och tillämpningen av sektorsspecifika kollektivavtal. |
| --- | --- |

3.6

Det är i detta sammanhang fortfarande önskvärt att tillhandahålla harmoniserade regler om tillgång till offentlig finansiering på grundval av enhetliga och öppna kriterier och med full respekt för arbetsrättsliga regler och tillämpningen av sektorsspecifika kollektivavtal.

| 3.7 | Det är viktigt att ta fram användbara verktyg för att öka de investeringar med social påverkan som görs av organisationer inom den sociala ekonomin. På detta område har några intressanta experiment genomförts med särskilda obligationer eller vinstandelsbevis (eget kapital eller kapital likställt med eget kapital) i ett företag inom den sociala ekonomin, kopplade till uppnåendet av sociala mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | När det gäller dessa finansiella instrument skulle förmånlig skattebehandling av investerare kunna utgöra en värdefull tillväxtfrämjande faktor, med tanke på att historiska data redan bekräftar att organisationer inom den sociala ekonomin, även genom begränsade investeringar, har kunnat skapa många arbetstillfällen och sociala fördelar för användarna av de tjänster de tillhandahåller. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Det är dock nödvändigt att fastställa lämpliga parametrar som gör det möjligt att mäta och jämföra de uppnådda resultaten, till exempel stabil sysselsättningstillväxt, tillämpning av höga standarder för säkerhet på arbetsplatsen och bekräftelse av att de sociala mål som ligger till grund för initiativet har uppnåtts. Medlemsstaterna bör därför anta ramlagar om den sociala ekonomin och aktivt genomföra strategier som främjar tillväxt och utveckling av företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Redan 2011 konstaterade kommissionen att man behöver öka allmänhetens kunskaper och insamlingen av data och statistik om företag i den sociala ekonomin, men det återstår fortfarande mycket att göra för att fastställa samordnade standarder, som dessutom skulle vara särskilt användbara för att undvika så kallad social tvättning (social washing) eller otillbörlig tillgång till eventuella incitament. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Därför skulle man, i de medlemsstater som ännu inte har infört sådana standarder, kunna utse nationella myndigheter till ansvariga för att övervaka och verifiera överensstämmelse med kraven och standarderna och förenlighet med de sociala målen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | När det gäller de särskilda stödåtgärderna handlar en av de viktigaste om deltagandet på marknaden för offentliga upphandlingar och koncessioner som det redan föreslogs värdefulla instrument för i direktiv 2014/24/EU (11), men dessa har inte tillämpats på ett fullgott sätt i alla medlemsstater. I syfte att uppmuntra socialt ansvarsfull offentlig upphandling bör kommissionen föregå med gott exempel och på bästa sätt utnyttja sina egna upphandlingsförfaranden för att uppnå socialpolitiska mål. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Andra stödåtgärder som verkar relevanta är sådana som syftar till att omstrukturera produktiva verksamheter och serviceverksamheter, eller till att överföra dessa verksamheter från företag i kris eller från entreprenörer i slutet av sin yrkesbana till arbetstagare organiserade inom ramen för kooperativ eller arbetarägda företag. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | De många lyckade exemplen på att en så kallad ”
  worker buyout
  ” (12) har genomförts för att blåsa nytt liv i industriverksamheter i kris leder nu till fler och fler fall där ett arbetarägt socialt företag används för att ta över små företag. Detta är särskilt vanligt bland ungdomar som inte har tillräckligt med kapital för att starta ett företag och som ofta avskräcks av att de känner sig ensamma och oroar sig över att på egen hand hantera marknadssvårigheter. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | För att öka initiativens potential skulle det behövas en satsning i form av investeringar och stöd som gör det lättare att få igång företagsverksamhet genom ekonomiska bidrag till arbetstagare på krisdrabbade företag som väljer att återuppta verksamheten genom att gå samman i ett kooperativ. I vissa länder har dessa initiativ gjort det möjligt att blåsa nytt liv i många olika företag och rädda tusentals arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Arbetstagarnas fackföreningar spelar en avgörande roll i dessa industriella omvandlingsprocesser. Olika former av egenföretagande, som till exempel ”worker buyout”, är en integrerad del av en aktiv arbetsmarknadspolitik. Ett exempel på god praxis när det gäller samarbete mellan kooperativ och fackföreningar är det avtal som ingicks i Italien mellan de tre kooperativa federationerna och de tre mest representativa fackföreningarna för att upprätta systematiskt samarbete om ”worker buyout” (13). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESK hoppas att handlingsplanen för den sociala ekonomin kan främja genomförandet av liknande initiativ i alla medlemsstater i EU, genom att ett särskilt system inrättas inom ramen för Europeiska investeringsfonden eller Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för att tillhandahålla konkreta verktyg med syftet att stödja omstarten av de ekonomiska verksamheter som har drabbats av krisen till följd av pandemin. |
| --- | --- |

3.17

4.   Nya former av social ekonomi

| 4.1 | Företagen inom den sociala ekonomin ger upphov till nya arbetstillfällen och initiativ för social innovation, även med koppling till den gröna ekonomin och främjandet av hållbar utveckling. Organisationerna inom den sociala ekonomin får allt större erfarenhet av den cirkulära ekonomin, vilket också skapar nya arbetstillfällen på områdena återanvändning och socialt jordbruk. Hittills har den rättsliga ramen och politiken i många medlemsstater inte lämnat utrymme för att genomföra strategier för utveckling av kooperativ för integration på arbetsmarknaden. Därför behövs det åtgärder på EU-nivå för att få till stånd framsteg i detta sammanhang. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Av särskilt intresse är den roll som arbetskooperativ (14) kan spela för att göra nya former av företagande som bedrivs via digitala plattformar mer inkluderande, i syfte att göra arbetstagarnas och användarnas deltagande mer hållbart och gemensamt för att utveckla nya former av ömsesidighet och solidaritet, med hjälp av digital teknik som främjar ett brett deltagande. Skyddet av plattformsarbetstagare och atypiska arbetstagare förutsätter givetvis att det ingås lämpliga kollektivavtal med arbetstagarnas fackföreningar. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Företag inom den sociala ekonomin kan skapa möjligheter till arbete och lokal utveckling genom att organisera medborgarnas deltagande i tillhandahållandet av tjänster såsom leverans av förnybar energi eller för att organisera tjänster i decentraliserade områden och landsbygdsområden, som i fallet med erfarenheterna i Frankrike av regionala ekonomiska samarbetscentrum (PTCE), som sammanför föreningar, kooperativ, lokala myndigheter, traditionella företag och universitet i projekt, och främjar erfarenheter av socialt jordbruk, hållbar turism och främjande av miljömässiga eller kulturella tillgångar. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | I den sociala ekonomin är volontärarbetet av avgörande betydelse, dels för ungdomar men även för äldre, för vilka det i vissa fall innebär en viktig möjlighet att upprätthålla en aktiv social och medborgerlig roll som bidrar till att förbättra livskvaliteten. Därför är det viktigt att stärka synergierna mellan utbildning och volontärarbete, som ett sätt att underlätta inträdet på arbetsmarknaden inom den sociala sektorn. Bättre samordning mellan volontär- och praktikperioder skulle kunna underlätta utbildningen av ung och kvalificerad personal. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Man bör dra nytta av den positiva erfarenheten av Europeiska solidaritetskåren, som skulle kunna breddas genom att man inrättar en sorts ”Erasmus för sociala företagare” för att främja gränsöverskridande samarbete inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Detta verkar också vara mycket användbart för att minska antalet ungdomar som varken arbetar eller studerar, och det vore värdefullt att lansera strategier för att främja övergången från frivilligarbete till stabilt avlönat arbete. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2016/2237(INL)&l=en,

1

https://betterentrepreneurship.eu,

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/MEMO_11_735,

https://cecop.coop/works/cecop-report-on-social-enterprises-laws-in-europe-a-worker-and-social-coops-perspective.

(2)  https://www.eesc.europa.eu/sv/our-work/opinions-information-reports/opinions/towards-appropriate-european-legal-framework

2

(3)  Initiativ för socialt företagande: https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy/enterprises_sv.

3

Rådets slutsatser om främjandet av den sociala ekonomin, 2015: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15071-2015-INIT/sv/pdf.

Stadgan om den sociala ekonomin, 2002: https://www.socialeconomy.eu.org/wp-content/uploads/2020/04/2019-updated-Social-Economy-Charter.pdf.

(4)  En kapitalmarknadsunion för människor och företag – en ny handlingsplan, COM(2020) 590 final.

4

(5)  Dessa uppgifter kommer från följande publikation från Europeiska kommissionen: https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=22304&langId=en.

5

(6)  Uppgifterna är hämtade från följande EESK-rapport: https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf.

6

(7)  ”The resilience of the cooperative model”, CECOP, 2012: https://www.cecop.coop/works/the-resilience-of-the-cooperative-model.

7

(8)  ”Las mujeres en las cooperativas de trabajo”, COCETA, 2019: https://www.coceta.coop/publicaciones/estudio-mujer-cooperativismo-coceta-2019.pdf.

8

(9)  EUT C 14, 15.1.2020, s. 1.

9

(10)  EUT C 429, 11.12.2020, s.131.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_sv.

11

(12)  ”Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges”, CECOP, 2013. (EUT C 191, 29.6.2012, s. 24).

12

(13)  ”Italy, historic agreement between unions and coops on worker buyouts”, CECOP, 2021: https://cecop.coop/works/italy-historic-agreement-between-unions-and-coops-to-promote-worker-buyouts.

13

(14)  ”All for one – Worker-owned cooperatives” response to non-standard employment”, CECOP 2019: https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

14

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/20

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén omYrkesutbildning: effektiviteten hos systemen för att förutse och matcha kompetens och arbetsmarknadens behov samt arbetsmarknadsparternas och de olika intressenternas roll

(Förberedande yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet)

(2021/C 286/05)

| Föredragande: | Jean-Michel POTTIER |
| --- | --- |

Föredragande:

Jean-Michel POTTIER

| Remiss från det portugisiska rådsordförandeskapet | 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Presidiets beslut | 28.10.2020 |
| Ansvarig sektion | Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 16.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 222/0/4 |

Remiss från det portugisiska rådsordförandeskapet

26.10.2020

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Presidiets beslut

28.10.2020

Ansvarig sektion

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

16.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

222/0/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK upprepar vikten av att matcha kompetens med arbetsmarknadens behov. EESK betonar den avgörande betydelsen av ändamålsenliga utbildningssystem och kompetensprognoser i en situation med djupgående omvälvningar till följd av covid-19-krisen, som leder till snabbare förändringar i vår ekonomi, särskilt på det digitala området och miljöområdet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Med tanke på de rekryteringssvårigheter som europeiska företag står inför framhåller EESK nyttan av att använda program för varvad utbildning, som förekommer i många olika former, för att förvärva färdigheter. En stor majoritet av arbetsgivarna fullgör sin roll inom varvad utbildning på ett hederligt sätt, i syfte att överföra sina kunskaper. Särskild uppmärksamhet bör dock ägnas åt att förutse och förbjuda allt missbruk i samband med kostnadsfria produktivt arbete som utförs av personer som deltar i sådana program. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK erinrar om att den stora mångfalden av sådana program möjliggör en optimal anpassning till olika omständigheter, såsom variationer avseende företagets storlek, typ av kvalifikation, utbildningsstruktur och vilken typ av befattning som ska besättas. Det gör det också möjligt för anställda och arbetssökande att skaffa sig nya färdigheter för att förhindra att yrkeskunskaperna föråldras. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén framhåller de små och medelstora företagens särdrag. Med tanke på den tekniska karaktären hos det arbete som utförs i ett stort antal små och medelstora företag, vilket kräver unik expertis, särskilt på nischmarknader, skulle varvad utbildning vara ett lämpligt svar på deras kompetensbehov. I många landsbygdsområden utgör småföretagens kunnande en unik möjlighet för unga människor och ett gynnsamt företagsklimat skulle kunna förbättra deras möjligheter i yrkeslivet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att arbetsmarknadsparterna är effektiva aktörer i utformningen och förvaltningen av utbildningssystem. De är särskilt väl lämpade att mäta arbetsmarknadens kompetensbehov. De har kapacitet att diagnostisera bristen på arbetskraft per sektor och territorium och kan säkerställa en effektiv och arbetsbaserad kompetensutveckling. De kan förlita sig på berörda parter som staten, regionen eller den offentliga arbetsförmedlingen för att kombinera kvantitativa och kvalitativa data med avseende på kompetensbehov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén påpekar att arbetsmarknadens parter systematiskt måste spela en viktig roll i utvecklingen av kvalifikationer och deras innehåll. Det är mycket viktigt att involvera arbetsmarknadens parter redan från början för att se till att resurserna räcker till för de verkliga behoven hos arbetsgivare och arbetstagare i Europa.
  På samma sätt är arbetsmarknadens parter kvalificerade att stödja karriärvägledning för alla målgrupper. |
| --- | --- |

1.6

På samma sätt är arbetsmarknadens parter kvalificerade att stödja karriärvägledning för alla målgrupper.

| 1.7 | EESK erinrar om att berörda parter (stat, region, arbetsförmedlingar) spelar en viktig roll när det gäller att föreslå lösningar som bidrar till social integration. EESK efterlyser bättre samordning mellan alla aktörer, intressenter och arbetsmarknadens parter genom ett avtal som specificerar alla berörda parters interaktioner och ansvar för att göra utbildnings- och stödsystemen lättare att förstå. Det civila samhällets organisationer, offentliga och ideella socialtjänster, sociala företag, välfärdsorganisationer och socialarbetare spelar en viktig roll när det gäller att stödja unga och mindre unga personer, varvid särskild uppmärksamhet ägnas åt personer från socialt missgynnade grupper. De rättsliga och finansiella ramarna i vissa medlemsstater utgör en ansvarsfull grund för införandet av dessa viktiga funktioner och tjänster. En kraftfull yrkesutbildningspolitik är också mycket viktig för att uppnå målet i artikel 145 i EUF-fördraget att främja en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska förändringar. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK betonar vikten av att ta hänsyn till de särskilda egenskaperna hos små och medelstora företag, däribland mycket små företag, för att tillgodose kompetensbehoven i yrken med personalbrist. Dessa företag har ingen intern personalavdelning, trots att förhållandet mellan utbildning, kompetens och anställningsvillkor gör att det krävs ett särskilt tillvägagångssätt. Dessa företag, som står för en stor mängd arbetstillfällen, behöver särskilt stöd. Stödet bör omfatta fastställandet av deras kompetensbehov, sammanställning av anställningserbjudanden, rådgivning, rekryteringsprocessen och anpassade utbildningssystem som leder till varaktig sysselsättning. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK erinrar om att utbildning är ett grundläggande instrument för integrering av personer med funktionsnedsättning. Lämpliga åtgärder måste vidtas för att möta den utmaning som det innebär att skapa lika möjligheter för personer med funktionsnedsättning, särskilt kvinnor, när det gäller lika villkor för tillgång till inkluderande yrkesutbildningssystem. Kommittén erinrar också om att arbetets hållbarhet i synnerhet är beroende av rätten till en god utbildning. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK rekommenderar att man utarbetar nationella strategiska avtal om yrkesutbildning och vägledning, på grundval av förhandlingar mellan myndigheterna och arbetsmarknadens parter, med deltagande av berörda parter inom yrkesutbildningen. Kommittén noterar att sådana avtal förekommer i vissa företag, och inom vissa yrkessektorer eller territorier och uppmuntrar till ett allmänt införande av sådana strategiska nationella avtal. EU:s åtgärder bör underlätta anpassningen till industriella förändringar för att främja inträde och återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bakgrund

| 2.1 | Relevansen av reflektionen om förhållandet mellan tillgänglig kompetens och arbetsmarknadens behov bör ses i ett europeiskt sammanhang, såsom det presenteras i Osnabrückförklaringen, där det bekräftas att även arbetsmarknadens parter beaktas bland de berörda parterna. Detta europeiska sammanhang omfattar särskilt följande:






  — | För det första är utbildning och livslångt lärande den första och fjärde principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter inom området lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, även i ett perspektiv av livslångt lärande. |
| --- | --- | --- |

2.1

—

För det första är utbildning och livslångt lärande den första och fjärde principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter inom området lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, även i ett perspektiv av livslångt lärande.

| — | För det andra offentliggjorde kommissionen 2020 ett meddelande om det europeiska området för utbildning, där den bekräftade dess politiska principer och mål, bland annat utbildning av god kvalitet för alla. |
| --- | --- |

—

För det andra offentliggjorde kommissionen 2020 ett meddelande om det europeiska området för utbildning, där den bekräftade dess politiska principer och mål, bland annat utbildning av god kvalitet för alla.

| — | I sitt yttrande SOC/570 (1)”Framtidens arbete – förvärvande av kunskaper och färdigheter för att tillgodose kraven hos framtidens jobb” efterlyste EESK slutligen riktade strategier och konkreta åtgärder för att förbättra och anpassa utbildningssystemen i syfte att man ska kunna förbereda sig för och reagera på dessa snabba tekniska och digitala förändringar. |
| --- | --- |

—

I sitt yttrande SOC/570 (1)”Framtidens arbete – förvärvande av kunskaper och färdigheter för att tillgodose kraven hos framtidens jobb” efterlyste EESK slutligen riktade strategier och konkreta åtgärder för att förbättra och anpassa utbildningssystemen i syfte att man ska kunna förbereda sig för och reagera på dessa snabba tekniska och digitala förändringar.

| 2.2 | Frågan om att matcha tillgänglig kompetens med arbetsmarknadens behov ses på olika sätt i EU-länderna. Diskussionerna om det så kallade kompetensglappet hade inletts före covid-19-krisen, och EESK har efterlyst försiktighet i hanteringen av denna fråga. Enligt Cedefop anser 45 % av arbetstagarna att deras kompetens inte helt motsvarar det arbete de har, medan 70 % av företagen lider brist på kompetens, men få av dem kopplar samman dessa svårigheter med de hinder som de stöter på, såsom rekryteringsproblem, företagets geografiska läge, lönenivå och arbetsvillkor. I en ingående studie bör man analysera de exakta orsakerna till kompetensglappet och hur man kan hjälpa berörda personer att hitta ett arbete. |
| --- | --- |

2.2

2.3   Kompetensbehov

De kompetenser som krävs varierar från land till land. Denna variation beror dock på nivån på landets industriella produktionssystem, som kan jämföras med behoven i ekonomier som är inriktade på tjänster eller turism. Även om generellt sett en allt högre kompetensnivå eftersöks finns det också ett behov av lägre kvalifikationer, för vilka man använder sig av invandring.

2.4   Utbildningssystemet

Yrkesutbildning är den utbildningssektor som har närmast kontakt med arbetsmarknaden och dess kompetensbehov. Grundläggande yrkesutbildning tillhandahålls ofta på gymnasienivå och tillhandahålls antingen i skolor eller på arbetsplatser i utbildningscentrum och företag. Andelen ungdomar i yrkesutbildning jämfört med allmän utbildning varierar inom EU, men den minskar gradvis överallt. Detta leder i allmänhet till korrigerande åtgärder eller incitament från såväl offentliga myndigheter som branschorganisationer, däribland arbetsmarknadens parter. Bland dessa åtgärder finns den nya kompetensagendan, som är inriktad på digitalisering av utbildningsinnehållet.

Systemet för fortsatt yrkesutbildning är i huvudsak inriktat på arbete och merparten av utbildningsverksamheten sker på arbetsplatsen.

2.5   Arbetsmarknadsparternas roll

Denna roll, som utövas på olika nivåer i samtliga länder, bör stärkas. På grundval av sina erfarenheter deltar arbetsmarknadens parter inom yrkeskategorier eller på nationell branschövergripande nivå i fastställandet av nuvarande och framtida kompetensbehov. De deltar också mycket ofta i fastställandet av standarder för kvalifikationer och examensbevis, i styrningen av utbildningssystemen, förvaltningen av medel för yrkes- och lärlingsutbildning och i systemet för livslång yrkesvägledning. Dessutom är det vanligtvis arbetsmarknadens parter som förhandlar om yrkesutbildning inom ramen för kollektiva förhandlingar.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK noterar en växande obalans på arbetsmarknaden, särskilt kopplad till en brist på kompetens. Hälsokrisen bidrar också till detta, genom att öka klyftan mellan behoven och ungdomars kompetens i en alltmer koncentrerad ekonomi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Denna situation, som existerade redan före hälsokrisen, har utvecklats och förvärrats under de senaste tjugo åren. 60 % av de vuxna arbetstagarna riskerar att deras tekniska kompetens inte längre motsvarar de aktuella kraven (uppgifter för EU-28 från 2014) (2). Detta leder till en parallell förekomst av arbetslöshet och spänningar på arbetsmarknaden (3) (4). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Hälsokrisens effekter återspeglas i att spänningarna på arbetsmarknaden ökar, särskilt de spänningar som härrör från den allt snabbare digitala omvandlingen. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | EESK välkomnar den europeiska kompetensagendan och särskilt att rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft och social rättvisa kan omfatta åtgärder i alla skeden av professionaliseringen och hantera förändringar i alla typer av behov och färdigheter:






  a) | I alla stadier av yrkeslivet (referens Cedefop – kompetenspanorama) (5):






  — | Före inträdet i yrkeslivet:






  — | genom kompetensutveckling och professionalisering (grundläggande och fortsatt yrkesutbildning, varvad utbildning, lärlingsutbildning). |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.2

a)

I alla stadier av yrkeslivet (referens Cedefop – kompetenspanorama) (5):

—

Före inträdet i yrkeslivet:

—

genom kompetensutveckling och professionalisering (grundläggande och fortsatt yrkesutbildning, varvad utbildning, lärlingsutbildning).

| — | Vid början av anställningen eller vid förflyttning inom ett företag:






  — | genom anpassning av yrkeskunskaper och mjuka färdigheter av relevans för företaget (stöd till anpassning till arbetsplatsen, utbildning på arbetsplatsen). |
| --- | --- | --- |

—

Vid början av anställningen eller vid förflyttning inom ett företag:

—

genom anpassning av yrkeskunskaper och mjuka färdigheter av relevans för företaget (stöd till anpassning till arbetsplatsen, utbildning på arbetsplatsen).

| — | Under hela arbetslivet:






  — | Genom anpassning av yrkeskompetenser till föränderliga anställnings- och yrkesbehov. |
| --- | --- | --- |

—

Under hela arbetslivet:

—

Genom anpassning av yrkeskompetenser till föränderliga anställnings- och yrkesbehov.

| b) | Genom att anpassa systemen till de behov som uppstår till följd av förändrade anställningsförhållanden: kompetensutveckling, omskolning, tvärkompetenser och nya kompetenser. |
| --- | --- |

b)

Genom att anpassa systemen till de behov som uppstår till följd av förändrade anställningsförhållanden: kompetensutveckling, omskolning, tvärkompetenser och nya kompetenser.

| c) | Beroende på vilken typ av kompetens som omfattas: grundläggande kompetenser, teknisk kompetens och yrkeskunnande, generella färdigheter. |
| --- | --- |

c)

Beroende på vilken typ av kompetens som omfattas: grundläggande kompetenser, teknisk kompetens och yrkeskunnande, generella färdigheter.

| 3.3 | Uttalanden från organisationer som företräder arbetsgivare och anställda vid företag på europeisk nivå innehåller förslag som stöder deras lämplighet att ingripa på detta område.
  Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) främjar således den sociala dialogen på detta område, på både europeisk och nationell nivå. SMEUnited anser att regeringarna bör delegera styrningen av lärlingsutbildningarna till arbetsmarknadens parter. BusinessEurope förespråkar att arbetsmarknadsparterna ska utveckla utbildningsprogrammens behov och att gemensamma förhandlingar ska föras med utbildningsanordnare på området för vidareutbildning av arbetstagare. |
| --- | --- |

3.3

Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) främjar således den sociala dialogen på detta område, på både europeisk och nationell nivå. SMEUnited anser att regeringarna bör delegera styrningen av lärlingsutbildningarna till arbetsmarknadens parter. BusinessEurope förespråkar att arbetsmarknadsparterna ska utveckla utbildningsprogrammens behov och att gemensamma förhandlingar ska föras med utbildningsanordnare på området för vidareutbildning av arbetstagare.

3.4   De berörda parternas roll

EESK efterlyser att arbetsmarknadens parter ska få delta tillsammans med övriga berörda parter i identifieringen av behov, resurser och åtgärder som ska genomföras och få samarbeta med dem, med utgångspunkt i de medel som dessa har till sitt förfogande. Detta berör främst företag, yrkeskategorier och andra yrkes- och branschorganisationer, branschvisa och nationella arbetsmarknadsparter, nationella referensramar för kvalifikationer eller klassificeringssystem för yrkesexamina, regionala myndigheter och regionala offentliga eller halvoffentliga organ, nationella myndigheter, organisationer i det civila samhället, sociala företag, socialtjänster, välfärdsorganisationer, väglednings- och stödorgan för inträde och återinträde på arbetsmarknaden samt placering av personer, inbegripet personer med funktionsnedsättning samt organisationer för grundläggande yrkesutbildning (6).

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Förutse framtida kompetensbehov

| 4.1.1 | Arbetsmarknadens parter spelar en central roll när det gäller kunskap om och bedömning och förutseende av kompetensbehov på arbetsmarknaden. Deras roll är avgörande för verksamheten inom observationsorganen för sysselsättning och kompetens och för att analysera insamlade uppgifter. Deras framtidsanalyser bör kopplas till alla intressenters bedömningar: stat, regioner, kammare och alla organ som är verksamma inom sysselsättning, yrkesutbildning och yrkesvägledning, t.ex. sociala tjänster och organ. Detta samarbete bidrar till att sätta Europa i centrum för arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EESK anser att denna viktiga roll måste bekräftas genom att arbetsmarknadens parter förses med alla medel som krävs för att hålla takten med de stora förändringar som sker på arbetsmarknaden. Den hälsokris och ekonomiska och sociala kris som inleddes 2020 har visat sig vara en stark förändringskraft i vår ekonomi. För att företagen, även de minsta, ska kunna anpassa sig måste de digitaliseras. Den gröna omställningen – utöver de nya arbetstillfällen som den kommer att medföra – är nu på grund av krisens konsekvenser en tydlig förväntning bland kunder och konsumenter. |
| --- | --- |

4.1.2

4.2   Att göra utbildningsutbudet och dess innehåll mer ändamålsenligt

| 4.2.1 | Standarderna för utbildning och kvalifikationer måste uppdateras regelbundet på grundval av en bedömning av kompetensbehoven så att de inte blir föråldrade. Till exempel kräver kompetens som har samband med ny teknik, de krav som följer av den gröna omställningen och de digitala omvandlingar som har påskyndats av hälsokrisen, snabba åtgärder. För målgrupper som är svåra att nå bör innovativa pedagogiska metoder anpassas med hjälp av lämpliga inkluderande metoder.
  Principen om varvad utbildning gör det möjligt att kombinera utbildningssystemen med företagens utbildningsresurser och de sistnämnda bidrar i hög grad till att ge människor varaktig sysselsättning och därmed bidra till att utveckla ekonomisk verksamhet. Det stora flertalet arbetsgivare fullgör sin roll inom varvad utbildning, men särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förutse och förbjuda alla former av missbruk i samband med kostnadsfria produktiva arbetstillfällen som innehas av personer som genomgår varvad utbildning. |
| --- | --- |

4.2.1

Principen om varvad utbildning gör det möjligt att kombinera utbildningssystemen med företagens utbildningsresurser och de sistnämnda bidrar i hög grad till att ge människor varaktig sysselsättning och därmed bidra till att utveckla ekonomisk verksamhet. Det stora flertalet arbetsgivare fullgör sin roll inom varvad utbildning, men särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förutse och förbjuda alla former av missbruk i samband med kostnadsfria produktiva arbetstillfällen som innehas av personer som genomgår varvad utbildning.

| 4.2.2 | Systemen för varvad utbildning kan förekomma i olika format:






  — | Yrkesutbildning för unga och även något äldre personer genom lärlingsutbildningar i syfte att erhålla en fullständig yrkeskvalifikation för ett visst yrke. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

—

Yrkesutbildning för unga och även något äldre personer genom lärlingsutbildningar i syfte att erhålla en fullständig yrkeskvalifikation för ett visst yrke.

| — | Grundläggande yrkesutbildning, inklusive praktikperioder på företag, som en del av ett program för varvad utbildning. |
| --- | --- |

—

Grundläggande yrkesutbildning, inklusive praktikperioder på företag, som en del av ett program för varvad utbildning.

| — | Intensivpraktikplatser på företag, inbegripet sådana vars syfte är att lära känna ett visst yrke. |
| --- | --- |

—

Intensivpraktikplatser på företag, inbegripet sådana vars syfte är att lära känna ett visst yrke.

| — | Varvad yrkesutbildning för jobbsökande. |
| --- | --- |

—

Varvad yrkesutbildning för jobbsökande.

| — | Intern företagsutbildning på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

—

Intern företagsutbildning på arbetsplatsen.

| — | Utbildning inför inträde på arbetsplatsen för att förvärva sådan kompetens som krävs för att utföra en viss typ av arbete. |
| --- | --- |

—

Utbildning inför inträde på arbetsplatsen för att förvärva sådan kompetens som krävs för att utföra en viss typ av arbete.

| — | Utbildning i kompetenser för självständighet, kompetensanalys, särskilt för personer i svårigheter, personer med funktionsnedsättning och ungdomar som lämnar skolan utan kvalifikationer. |
| --- | --- |

—

Utbildning i kompetenser för självständighet, kompetensanalys, särskilt för personer i svårigheter, personer med funktionsnedsättning och ungdomar som lämnar skolan utan kvalifikationer.

| 4.2.3 | Slutligen bör ett mer ändamålsenligt utbildningsutbud ge lösningar till de mest utsatta. Det är viktigt att ta hänsyn till funktionsnedsättningar när det gäller materiell och fysisk tillgång till utbildningssystemet och utbildningsinsatser för dessa målgrupper. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Ökat deltagande för arbetsmarknadens parter och intressenter

| 4.3.1 | Utöver en strategi som bygger på frivillighet befäster avtalsenliga överenskommelser med de berörda parterna god praxis när det gäller att bättre förutse kompetensbehov och öka yrkesutbildningssystemens effektivitet. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Intressenterna måste spela en nyckelroll i den sociala integrationen genom en ändamålsenlig fördelning av roller i fråga om stöd och vägledning av de mest utsatta. Genom utbildningsgångar och nödvändigt stöd spelar intressenterna en särskild roll för att hjälpa personer som kämpar för att komma in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | För att utbildningssystemet ska vara framgångsrikt måste arbetsmarknadernas parter delta aktivt i dess utveckling. Samarbetet mellan de två utbildningsplatserna – utbildningsleverantörerna och företaget – är en nyckelfaktor för framgång. Genom fastställandet av nationell eller regional politik bör arbetsmarknadens parter ges flexibilitet att anpassa utbildningens struktur och innehåll till arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov enligt arbetsmarknadens specifika kontext. |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   Locka företag och arbetstagare att investera i utbildning

| 4.4.1 | Andelen arbetstagare som får utbildning för att bibehålla eller öka sin kompetens varje år förblir alltför låg, särskilt i små och medelstora företag. Det finns många hinder: finansiering av utbildning och svårigheter för arbetsgivare att ersätta personal som genomgår utbildning, avvisande av inledande utbildning, bristfällig tillgång till och kvalitet på utbildningsinnehåll och utbildningssystem för anställda. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | I detta avseende är grundläggande kompetenser fortfarande nödvändiga för att få tillgång till arbete, särskilt på små och medelstora företag. Effekterna av covid-19-krisen är mycket kännbara för ungdomar i utbildning och antalet avhopp ökar, vilket gör frågan om livslång yrkesvägledning och yrkesrådgivning mer brådskande. Detta är avgörande för att väcka arbetstagares och arbetssökandes intresse genom att ge dem möjlighet att bli aktörer i sin egen yrkesmässiga utveckling. Ett relevant mål är att 8 % av lärlingarna och praktikanterna inom fortsatt yrkesutbildning ska kunna dra nytta av en utbytesperiod utomlands. Studier av Erasmusprogrammets effekter belyser den ökade kompetens och anställbarhet som en utbytesperiod ger upphov till. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Slutligen kvarstår frågan om hur företag bedömer kandidaternas färdigheter, i synnerhet på de företag som saknar intern personalavdelning. |
| --- | --- |

4.4.3

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 237, 6.7.2018, s. 8.

1

(2)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3075_en.pdf, s. 26.

2

(3)  Arbetslöshet (per medlemsstat): https://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/visualisations: arbetslöshet i januari 2021, EU-27.

3

(4)  Andel lediga tjänster (per medlemsstat): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Job_vacancy_statistics.

4

(5)  https://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en/dashboard/european-skills-index.

5

(6)  Yrkesutbildningsleverantörer – VET4EU2 https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=38451&no=1:

6

Yrkesutbildningsleverantörer – VET4EU2

---

BILAGA

EXEMPEL PÅ GOD PRAXIS

Österrike: lärlingsutbildning inleds vid 15 års ålder

I Österrike är 45 % av alla personer mellan 15–19 år lärlingar. Utbildningen för unga som väljer varvad utbildning mellan skolan och ett företag varar i de flesta fall i tre år. Antalet ungdomar i lärlingsutbildning uppgår till 130 000. De tillbringar 80 % av sin tid i ett företag, dvs. fyra dagars praktik och en skoldag per vecka.

Lärlingsutbildningen är en lagstadgad rättighet: studerande som inte kan hitta ett företag för lärlingsutbildningen på grund av dåliga skolresultat utbildas på offentliga lärlingsplatser.

I Österrike är det tre gånger mer sannolikt att en lärling hittar en anställning än en ung person som endast genomgått den obligatoriska skolgången. Arbetslösheten bland personer under 25 år var 9,6 % år 2018.

Frankrike: ”Verksamhetsförlagd förberedelse för anställning” (POE)

Verksamhetsförlagd förberedelse för anställning är ett snabbt svar på personalbristen inom vissa yrken. Utbildningen gör det möjligt att förvärva eller utveckla den yrkeskompetens som behövs för att tillgodose ett identifierat rekryteringsbehov.

Programmet genomförs gemensamt av Pôle emploi (den offentliga arbetsförmedlingen) och företags- eller yrkessektorn. Det varar högst 400 timmar och inbegriper en verksamhetsförlagd period på ett företag och ger personer rätt till status som yrkesutbildningspraktikant och till lön. Efter slutförd utbildning undertecknas ett fast anställningsavtal med det företag som valde kandidaten, förutsatt att den nivå som krävs för att tillsätta tjänsten har uppnåtts.

Under de senaste tre åren har 70 000 praktikanter per år dragit nytta av den verksamhetsförlagda förberedelsen för anställning, med en sysselsättningsgrad på cirka 80 %.

Tyskland: arbetsmarknadsparternas roll

Arbetsmarknadsparternas erfarenhet säkerställer att yrkesprofilerna är i linje med arbetsmarknadens krav, så att delarna av utbildningen enkelt kan integreras i företagens produktions- och leveransprocesser.

I Tyskland förhandlas yrkesutbildningsavtal oftast fram av arbetsmarknadens parter varefter de införlivas i branschspecifika kollektivavtal. Om utbildningsinnehållet inte längre tillgodoser arbetsmarknadens behov omarbetar arbetsmarknadens parter utbildningen eller skapar nya kurser för nya yrken.

På grundval av offentlig finansiering och inom ramen för socialrätten (Socialgesetzbuch) bidrar välfärdsorganisationernas lärlingsutbildningsanstalter och deras professionella tjänster till att stärka självständigheten hos missgynnade ungdomar och ungdomar med funktionsnedsättning och ger dem professionellt stöd.

Portugal: förhandlingar om ett strategiskt avtal om yrkesutbildning

Den portugisiska regeringen har inom ramen för ständiga kommittén för social dialog inlett en förhandlingsprocess om ett strategiskt avtal om yrkesutbildning och livslångt lärande. Regeringsföreträdare, tillsynsorgan och arbetsmarknadens parter ingår i en arbetsgrupp som har som mål att ingå ett avtal om styrning, reglering och finansiering av utbildningssystemet. Syftet med avtalet är även att förbättra utbildningens kvalitet, förmågan att snabbt anpassa den nationella referensramen för kvalifikationer, det sätt på vilket behov i olika branscher tillgodoses, fortbildningsincitamenten för företag och enskilda, den pedagogiska innovationen samt det digitala lärandet och distansundervisningen.

Polen: ett dubbelt system

I det polska utbildningssystemet innebär varvad utbildning en kombination av teoretisk utbildning och arbete på ett företag för att få praktisk erfarenhet. Längden på den utbildning som stöder sig på yrkesskolor varierar mellan två och fem år. Den praktiska utbildning som ingår i den varvade utbildningen regleras av ett yrkesutbildningsavtal. Den teoretiska utbildningen regleras av ett lärlingsavtal mellan utbildningsanstaltens chef och den arbetsgivare som tar sig an lärlingen. Sedan september 2019 har alla studerande på yrkesutbildningar som inte deltar i detta program tillgång till en avlönad studentpraktikplats hos en arbetsgivare. Det bör anmärkas att hantverksföretagen har tagit fram varvad utbildning med 23 500 hantverkare och tagit emot nästan 65 000 ungdomar.

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/27

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur man, utifrån utbildning och inom ramen för livslångt lärande, kan främja de färdigheter som Europa behöver för att skapa ett mer rättvist, sammanhållet, hållbart, digitalt och motståndskraftigt samhälle

(Förberedande yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet)

(2021/C 286/06)

| Föredragande: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Föredragande:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet | Skrivelse av den 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 16.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 219/1/1 |

Yttrande på begäran av det portugisiska ordförandeskapet

Skrivelse av den 26.10.2020

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

16.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

219/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK understryker vikten av att effektivt använda faciliteten för återhämtning och resiliens samt av att göra andra investeringar för att stödja ekonomisk tillväxt och ett motståndskraftigt samhälle inom ramen för ekonomins digitala och gröna omställning, genom att förbättra utbildningens (system, institutioner och program) kvalitet och inkludering för att tillgodose behoven hos studerande i alla åldrar och inlärningsstadier, förbereda dem för livet och arbetslivet samt se till att alla arbetstagare, liksom det ökade antalet arbetslösa, i synnerhet kvinnor, har tillgång till utbildning. Detta kommer även att bidra till att trygga den fria rörligheten för arbetstagare och tjänster samt säkerställa att företagen är väl rustade att hantera utvecklingen inom sin bransch och täcka de kompetensbrister som de står inför i samband med industrins digitala och gröna omställning. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK rekommenderar att långsiktiga och uppnåbara mål fastställs och att ett permanent övervakningssystem inrättas inom det europeiska området för utbildning för varje medlemsstat. Övervakningssystemet ska syfta till att uppnå inkluderande utbildning och livslångt lärande av god kvalitet för alla samt se till att alla har de kunskaper, färdigheter och kompetenser samt den inställning som krävs för att Europa ska kunna skapa ett mer rättvist, sammanhållet, hållbart, digitalt och motståndskraftigt samhälle. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK påpekar att demokratisk styrning av utbildningssystemen – till exempel genom social dialog – inom EU:s nästa strategiska ramverk är ett viktigt verktyg för en framgångsrik utveckling och ett framgångsrikt genomförande av politiken på EU-nivå och nationell nivå. Det måste säkras, stärkas och inbegripa meningsfulla samråd med det organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK rekommenderar att varje framtida arbetsgrupp inom den öppna samordningsmetoden ska presentera politiska resultat, och helst politiska rekommendationer som rådet (utbildning) kan diskutera. Arbetsgruppernas resultat bör offentliggöras, genomföras effektivt och ges en hög profil på lämplig politisk beslutsnivå och bland yrkesverksamma på EU-nivå och nationell nivå. Det är därför viktigt att relevanta arbetsmarknadsparter och intressenter som är aktiva i utvecklingen av utbildningspolitiken samt företrädare för rektorer, lärare och studerande från varje land deltar som medlemmar i dessa grupper. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | För att uppfylla indikatorerna, riktmärkena och målen i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, rådets resolution om det europeiska området för utbildning (2020), rådets rekommendation om yrkesutbildning och Osnabrückförklaringen, föreslår EESK att ytterligare studier samt en konsekvensbedömning ska genomföras för att justera indikatorer och lägga till andra indikatorer som behövs och som kan hjälpa länderna att förbättra sin rapportering om genomförandet, eftersom covid-19-krisens fulla effekter på utbildningssystem, studerande och lärare ännu inte är kända. Indikatorerna bör också leda till åtgärder som stöder socioekonomiskt missgynnade studenter och elever, samt dem med funktionsnedsättning, genom gemensam social- och utbildningspolitik på nationell nivå. Uppnådda riktmärken och indikatorer bör rapporteras efter samråd med berörda arbetsmarknadsparter och intressenter på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK föreslår att man fortsätter det viktiga arbete som utförts vid ordförandeskapsledda informella samarbetsmöten om utbildningssektorerna (generaldirektörer för skolutbildning, yrkesutbildning, högre utbildning) (1), för att hitta synergier mellan dem och synliggöra deras arbete samt med den rådgivande kommittén för yrkesutbildning som förebild involvera berörda arbetsmarknadsparter från varje EU-land och hålla samråd med lämpliga civilsamhällesorganisationer. Det rekommenderas också att EU:s politik kopplas samman med nationell/regional politik inom ramen för effektiva partnerskap och styrning mellan ministerier, arbetsmarknadens parter och det civila samhället. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK efterfrågar ett effektivt genomförande av den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter på europeisk och nationell nivå inom ramen för handlingsplanen för genomförande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som ska antas vid det sociala toppmötet 2021, med fullt stöd från berörda arbetsmarknadsparter och civilsamhällesorganisationer samt med stöd av hållbara offentliga investeringar och faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK uppmärksammar helhetssynen på utbildning och fortbildning samt vikten av att tillämpa en sådan i samband med genomförandet av de senaste EU-initiativen om utbildning (ett europeiskt område för utbildning), yrkesutbildning (rekommendation om yrkesutbildning), färdigheter (en ny kompetensagenda för Europa), ungdomsutbildning (en väg till jobb) och digitala färdigheter (handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027), se till att de bidrar till lika tillgång till högkvalitativ utbildning, fortbildning, omskolning och kompetensutveckling för arbetstagare för en rättvis omställning på arbetsmarknaden, ge stöd för att hjälpa lågutbildade vuxna att hitta en anställning och förvärva entreprenörsfärdigheter, och hjälpa företag att hålla jämna steg med den globala innovationen och konkurrensen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK understryker att genomförandet av handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027 måste säkerställa en effektiv social dialog och samråd med intressenter, respekt och efterlevnad av arbetstagares rättigheter, samt information till arbetstagare, samråd med arbetstagare och deras deltagande i utveckling av digitala färdigheter och entreprenörsfärdigheter, särskilt inom yrkesutbildning, vuxenutbildning och fortbildning, för att minska de kompetensbrister som företagen står inför. För att uppfylla kommissionens mål att öka andelen personer i åldern 16–74 med grundläggande digitala färdigheter från 56 % år 2019 till 70 % år 2025, och i enlighet med revisionsrättens rapport, efterfrågar EESK att specifika belopp anslås inom framtida EU-program, att delmål och milstolpar fastställs samt att det görs en konsekvent bedömning av digitala färdigheter i en ständigt och snabbt föränderlig digital omgivning. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett effektivt stöd till arbetstagare och arbetslösa som har svårigheter att få tillgång till inkluderande vuxenutbildning av god kvalitet genom att säkerställa riktad finansiering för behövande, såsom arbetslösa, atypiska arbetstagare, lågutbildade, personer med funktionsnedsättning, äldre arbetstagare, äldre medborgare och personer från socioekonomiskt missgynnade grupper, samtidigt som hänsyn tas till jämställdhetsaspekten. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK föreslår att man motverkar ökande ojämlikheter i skolan och samhället i stort genom en ändamålsenlig och gemensam social- och utbildningspolitik på nationell nivå. EESK föreslår att ett gemensamt rådsmöte hålls mellan ministrarna för utbildning och sociala frågor för att finna lösningar för att ta itu med ojämlikheter i fråga om utbildning och ojämlik tillgång till utbildning och fortbildning som en följd av covid-19-krisen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK välkomnar de målsättningar som anges i den nya resolutionen om det europeiska området för utbildning, men föreslår en regelbunden anpassning av indikatorer och riktmärken för det europeiska området för utbildning samt tillägg av andra indikatorer som behövs (t.ex. om gröna färdigheter och grön kompetens/lärande om hållbar utveckling) som länderna enkelt kan rapportera om, bland annat för att säkerställa att nationella åtgärder effektivt stöder socioekonomiskt missgynnade studenter och elever. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK påpekar att det är mycket viktigt att utveckla social kompetens hos alla lärande ur ett livslångt lärandeperspektiv, för att säkerställa att dessa färdigheter lärs ut från tidig ålder och under hela vuxenutbildningen, och för att verka för tolerans och icke-diskriminering inom utbildningen för alla medborgare. Undervisning i nyckelkompetenser, särskilt social lyhördhet, empati, interkulturell dialog, medborgarskapsfärdigheter, social kompetens och entreprenörskap, inklusive socialt entreprenörskap, är viktigt under hela utbildningen. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK uppmanar medlemsstaterna att effektivt och konsekvent använda återhämtningsplanen, Next Generation EU och andra EU-fonder, inklusive Erasmus, ESF+ och Fonden för en rättvis omställning, för att stödja utbildningspolitiken för ett mer rättvist, sammanhållet, inkluderande, hållbart, digitalt och motståndskraftigt samhälle. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK anser att man inom den europeiska planeringsterminen måste fortsätta att uppmuntra regeringarna att sörja för hållbara offentliga investeringar i långsiktiga åtaganden för att förbättra kvaliteten, rättvisan, jämlikheten och den sociala integrationen i skolorna, förbättra lika tillgång till digitalt material för lärande i alla åldrar samt stödja säker användning av digital teknik i skolor och utbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK understryker att kunskaper, färdigheter och kompetenser måste erkännas och tillgodoräknas med respekt för varje medlemsstats utbildnings- och yrkeskrav. Att säkerställa lika tillgång till fullvärdiga kvalifikationer är grundläggande, och EESK efterfrågar därför att rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (2) och Lissabonkonventionen (3) genomförs. EESK hänvisar till sitt yttrande (4) om att utbildning som leder till mikromeriter bör omfatta kvalitetsstandarder och tydlig information om värdet av utbildningen för att effektivt kunna användas som vidareutbildning på arbetsmarknaden och kunna läggas till en fullvärdig kompetens. Det är viktigt att inte överreglera mikromeriter för att bevara deras flexibilitet i förhållande till arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK efterlyser att det europeiska området för utbildning ska genomföras på nationell nivå – efter en ändamålsenlig social dialog med lärarna – för att höja kvaliteten och standarden i undervisningen i den digitala tidsåldern, ta fram en inkluderande högkvalitativ grundläggande lärarutbildning och fortsatt yrkesmässig utveckling samt säkerställa anständiga arbetsvillkor och löner för lärare för att göra yrket mer attraktivt för högkvalificerade kandidater. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESK betonar behovet av att respektera den akademiska friheten och institutionernas självständighet och styrning i förhållande till deras bidrag till livslångt lärande och av att säkerställa lämpliga offentliga investeringar i högre utbildning och forskning, delaktighet och mångfald i Europas universitetsnätverk samt respekt för nationella och institutionella befogenheter när det gäller högre utbildning. EESK vill att idéer om det som har kallats den ”europeiska examen” och ”europeiska universitetsstadgan” diskuteras vidare med regeringar och relevanta arbetsmarknadsparter och civilsamhällesorganisationer och efterlyser stöd till utvecklingen av utbudet inom postgymnasial yrkesutbildning. |
| --- | --- |

1.18

2.   Bakgrund

| 2.1 | Detta yttrande är ett bidrag till rådets diskussioner under det portugisiska ordförandeskapet (första halvåret 2021) om genomförande av EU:s initiativ för utbildning, fortbildning och livslångt lärande, särskilt det europeiska området för utbildning, den uppdaterade kompetensagendan samt handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Växande inkomstskillnader, människors rörlighet och en åldrande befolkning är sociala faktorer som påverkar utbildningspolitiken. I en tid då samhället står inför tvingande ekonomiska nödvändigheter som den digitala omställningen och den cirkulära ekonomin kanske stöd för individers lärande kan vara en av lösningarna för att skapa ett mer hållbart samhälle, för att klara av hindren och utmaningarna med den sociala och ekonomiska omställningen och samtidigt främja lärandekompetens. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU-ländernas ledare träffades vid toppmötet i Göteborg den 17 november 2017 för att underteckna den europeiska pelaren för sociala rättigheter och inledde då diskussionen om att lansera det så kallade europeiska området för utbildning (5). Detta följdes av flera nya förslag i frågan under perioden 2018–2020 och ledde till en ny resolution från rådet i februari 2021. Initiativet avser den första principen i den sociala pelaren, som föreskriver att ”alla har rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att behålla och tillägna sig färdigheter som gör att man kan delta fullt ut i samhället och klarar omställningar i arbetslivet”, samt de rättigheter som nämns i den fjärde principen, inklusive stöd till utbildning och omskolning, särskilt ungdomars tillgång till vidarebildning, lärlingsutbildning och praktik. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionen offentliggjorde sitt nya policypaket den 1 juli 2020, inklusive meddelandet ”Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft” (6), ett förslag till rådets rekommendation om yrkesutbildning (7), ett meddelande (8) och ett förslag till rådets rekommendation (9) om stöd till ungdomssysselsättning – en väg till jobb för nästa generation. Dessa policydokument kopplade samman livslångt lärande, kompetenshöjning och omskolning med genomförandet och uppnåendet av det europeiska området för utbildning. EESK följde upp dessa initiativ genom att under 2020 anta yttrandena ”Uppdaterad kompetensagenda” (10), ”Stärka ungdomsgarantin” (11) och ”Mot en EU-strategi för att förbättra gröna färdigheter och grön kompetens för alla” (12). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I sitt yttrande ”Bruksvärdets återkomst: nya framtidsutsikter och utmaningar för europeiska produkter och tjänster” (13) (2019) uttryckte EESK uppfattningen att innovativa, mycket specialiserade produkter och tjänster, som tillgodoser konsumenternas behov och uppfyller sociala och miljörelaterade hållbarhetskrav, kan bli en grundläggande och central del av den moderna europeiska konkurrenskraften. Därför rekommenderar kommittén politiska insatser för relevanta utbildningstjänster. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Den 30 september 2020 offentliggjorde kommissionen meddelandet ”Att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025” (14) med fokus på sex områden: kvalitet, inkludering och jämställdhet, den gröna och digitala omställningen, lärare och utbildare, högre utbildning och den geopolitiska dimensionen. Den 30 november 2020 underströk rådet (utbildning) vikten av nationella befogenheter på utbildningsområdet och respekten för mångfalden av kulturer och utbildningssystem och pekade på några öppna frågor, såsom ”styrningsmekanismen för ett europeiskt område för utbildning och de mål på unionsnivå som föreslås vara uppnådda senast 2030” (15). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Utöver de tidigare politiska initiativen följdes kommissionens meddelande ”Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern” (16) upp av rådets slutsatser, där det understryks att den digitala utbildningen bör vara ”inriktad på de studerande och hjälpa alla enskilda personer och medborgare att utveckla sin personlighet och kompetens på ett självsäkert, fritt och ansvarstagande sätt” (17). |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Covid-19-pandemin har drivit den europeiska ekonomin in i en djup recession och lett till ökad arbetslöshet på grund av den aldrig tidigare skådade nedgången i ekonomin och de utmaningar som företagen står inför under krisen. Trots den utbredda användningen av system för att behålla arbetstillfällen, som understöds av europeiska och nationella instrument, beräknas arbetslösheten i EU öka från 6,7 % 2019 till 7,7 % 2020 och 8,6 % 2021, innan den sjunker något till 8,0 % 2022 (Eurostat, den 5 november 2020). Den höga arbetslösheten till följd av covid-19-krisen har lett till ökad efterfrågan på kompetens och kompetenshöjning samt omskolning av den europeiska arbetskraften på grund av industrins digitala och gröna omställning. En effektiv EU-politik måste stödja ekonomisk tillväxt och ett motståndskraftigt samhälle. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Covid-19-krisen påskyndade även den digitala omställningen inom utbildningen, arbetet och vardagslivet. I EESK:s yttrande om den uppdaterade kompetensagendan understryks det att ”[a]lla européer bör ha rätt till tillgång till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande inom ramen för en rättvis omställning och i förhållande till de demografiska förändringarna. Vi framhåller behovet av att ta itu med utbildningsfattigdomen, som har fördjupats till följd av ojämlik tillgång till utbildning under covid-19-krisen.” (18) Kunskap, färdigheter och kompetensutveckling måste inte bara tillgodose arbetsmarknadens behov och utsikterna till en fullt ut kvalitetsbaserad konkurrenskraft, utan också förbereda eleverna på att bli aktiva, demokratiska medborgare och bidra till att minska den sociala och utbildningsmässiga ojämlikheten. För att åstadkomma detta är digital mediekunskap, vid sidan av en förbättring av EU-medborgarnas digitala färdigheter, avgörande för att se till att medborgarna kan hantera dagens komplexa värld. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Det är mycket viktigt att politiska åtgärder på EU-nivå och nationell nivå säkerställer att utbildning är en mänsklig rättighet och till nytta för allmänheten och respekterar Europas kulturella mångfald samt att utbildningspolitiken är en nationell befogenhet. Inom politiken på EU-nivå och nationell nivå måste man vidta effektiva åtgärder för att genomföra FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att uppnå en ändamålsenlig och inkluderande utbildning av god kvalitet för alla i varje europeiskt land genom att involvera alla medlemsstater, arbetsmarknadsparter och civilsamhällesorganisationer i handlingsplanen för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Det är viktigt att det europeiska området för utbildning handlar om att stärka det fortsatta politiska samarbetet mellan EU-länderna och fortsätter att tillhandahålla en lärandeplattform för ministerier, arbetsmarknadsparterna inom utbildning och berörda intressenter i det civila samhället. En effektiv styrning kräver att en konsekvent utbildningspolitik tillämpas inom alla utbildningssektorer, från förskola till vuxenutbildning, inbegripet yrkesutbildning för alla åldersgrupper och sammankoppling av EU:s politik och nationell/regional politik inom ramen för effektiva partnerskap mellan ministerier, arbetsmarknadsparter och det civila samhället i trepartspolitiska grupper. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK hänvisar till sitt yttrande ”Hållbar finansiering för livslångt lärande och kompetensutveckling i samband med brist på kvalificerad arbetskraft” (19) och understryker att hållbara offentliga investeringar i utbildning och effektiva privata investeringar i yrkesutbildning och fortbildning för alla åldrar är förutsättningar för att de politiska åtgärderna för social och ekonomisk inkludering av studerande i alla åldrar och stöd till företag ska lyckas. Därför är det viktigt att återhämtningsplanen, Next Generation EU och andra EU-fonder (t.ex. ESF+, Fonden för en rättvis omställning) används effektivt och konsekvent för att stödja utbildningspolitiken i förhållande till den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Eftersom flera indikatorer och riktmärken i det strategiska ramverket för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) inte har uppnåtts, välkomnar EESK att många av indikatorerna har stärkts i initiativet om det europeiska området för utbildning. Dessa indikatorer är dock mycket utmanande och kräver ett finansiellt åtagande från regeringarna. Det är också viktigt att förtydliga de villkor som varje land använder som indikatorer och att förbättra utbildningen om en hållbar miljö som ett riktmärke. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Covid-19-krisen har tydliggjort att skolor är väsentliga för att eleverna ska kunna utveckla sina sociala färdigheter. Eleverna bör lära sig att utveckla dessa kompetenser under hela livet genom inlärning och genom att delta aktivt i samhället, genom att lära sig om olika kulturer och språk, genom rörlighet, genom att förbättra sina kunskaper i humaniora osv. Dessa kompetenser är särskilt viktiga eftersom det finns många historiska exempel på hur ekonomiska och finansiella kriser har bidragit till en ökande radikalisering. EESK vill därför påpeka vikten av att vidta åtgärder för att ytterligare genomföra förklaringen om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning (från 2015) (20), och tillämpa den på studerande i alla åldrar. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | För att förbättra de gröna färdigheterna, den gröna kompetensen och den gröna inställningen hos alla i Europa måste EU:s medlemsstater koppla miljöpolitiken till utbildningspolitiken och inrätta nationella strategier för gröna färdigheter och grön kompetens. EESK noterar (21) att indikatorer och riktmärken för gröna färdigheter och grön kompetens kan utvecklas på EU-nivå om medvetenhet om klimatförändringar, miljöansvar och hållbar utveckling för att hjälpa länder att inbegripa gröna färdigheter och grön kompetens och anamma en omvälvande utbildningsmetod i läroplanerna från tidig ålder och framåt, även inom vuxenutbildningen, som en del av livslångt lärande. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK välkomnar det faktum att handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027 fokuserar på lika tillgång till digitala verktyg, internet och digital kompetens och kompetensutveckling, särskilt för kvinnor inom yrken som rör naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt it. Effektiva kompetens- och digitaliseringsstrategier på nationell nivå och företagsnivå bör stödja arbetstagarna genom att tillhandahålla relevant utbildning av god kvalitet. Det är viktigt att företagen också får stöd för att säkerställa kompetenshöjning och omskolning av sina arbetstagare, särskilt när det gäller digitaliseringen av deras arbeten. Detta ligger också i linje med den gröna omställningen av industrin – när det gäller produkter och processer – som både är en nödvändighet och en möjlighet för europeiskt entreprenörskap. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Att respektera fullständiga kvalifikationer är grundläggande. När det gäller att uppnå automatiskt ömsesidigt erkännande senast 2025 understryker EESK att kunskaper, färdigheter och kompetenser måste erkännas och tillgodoräknas, med respekt för varje medlemsstats utbildningskrav och yrkesmässiga krav. Tillgången till uppdaterad information om erkännandeförfaranden måste förbättras för studenter och elever. I detta syfte måste rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (22) och Lissabonkonventionen (23) genomföras bättre för att stödja livslångt lärande för alla. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK välkomnar initiativet i handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027 för att skapa en europeisk utbytesplattform för digitalt material och digitala kurser. Det är viktigt att användarna får fullständig information om huruvida kurserna leder till fullständiga eller partiella kvalifikationer eller till mikromeriter, om vem som validerar och kvalitetssäkrar onlinekurserna, huruvida och hur de tillgodoräknas samt hur de kan läggas till fullvärdiga kvalifikationer. Dessa kurser skulle behöva förtecknas i Europass-portalen och man bör starkt beakta upphovsrätten och äganderätten till onlinematerialet samt kvaliteten på och relevansen hos de berörda onlinekurserna. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Lärare spelar en central roll för att tillhandahålla utbildning av hög kvalitet, men enligt OECD anser färre än en av fem lärare att deras yrke värdesätts i samhället (24) och lärarna har i genomsnitt 11 % lägre lön än andra yrkesverksamma med högskoleexamen (25). Det europeiska området för utbildning måste ge effektivt stöd till lärare, utbildare och annan utbildningspersonal för att motverka de negativa effekterna av covid-19-krisen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Inkluderingen och mångfalden i de
  europeiska universitetsnätverken
  för deltagande institutioner, studenter och lärare behöver stödjas i alla länder i Bolognaprocessen samtidigt som man respekterar och skyddar nationella och institutionella kompetenser inom högre utbildning. |
| --- | --- |

3.13

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Möte mellan generaldirektörer för skolutbildning, yrkesutbildning och högre utbildning.

1

(2)  2012/C 398/01.

2

(3)  Lissabonkonventionen.

3

(4)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 40.

4

(5)  COM(2017) 673 final.

5

(6)  COM(2020) 274 final.

6

(7)  COM(2020) 275 final.

7

(8)  COM(2020) 276 final.

8

(9)  COM(2020) 277 final.

9

(10)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 40.

10

(11)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 48.

11

(12)  EUT C 56, 16.2.2021, s. 1.

12

(13)  EUT C 97, 24.3.2020, s. 27.

13

(14)  COM(2020) 625 final.

14

(15)  Videokonferens med utbildningsministrarna, 30 november 2020 – De viktigaste resultaten: https://www.consilium.europa.eu/sv/meetings/eycs/2020/11/30/education/#.

15

(16)  COM(2020) 624 final.

16

(17)  2020/C 415/10.

17

(18)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 40.

18

(19)  EUT C 232, 14.7.2020, s. 8.

19

(20)  Parisförklaringen (2015).

20

(21)  EUT C 56, 16.2.2021, s. 1.

21

(22)  2012/C 398/01.

22

(23)  Lissabonkonventionen.

23

(24)  TALIS – The OECD Teaching and Learning International Survey – OECD, 2018.

24

(25)  OECD Education at a Glance 2020 OECD iLibrary | Introduction: The indicators and their framework (oecd-ilibrary.org).

25

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/33

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur en harmonisering av marknadsinträdet för kosttillskott i EU kan genomföras: lösningar och bästa praxis

(förberedande yttrande)

(2021/C 286/07)

| Föredragande: | Veselin MITOV |
| --- | --- |

Föredragande:

Veselin MITOV

| Remiss | Portugisiska rådsordförandeskapet, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 15.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 245/0/5 |

Remiss

Portugisiska rådsordförandeskapet, 26.10.2020

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

15.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

245/0/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Marknaden för kosttillskott växer i Europa. Kosttillskott regleras av direktiv 2002/46/EG (1), som inte tillämpas enhetligt i hela EU. Om EU:s inre marknad ska fungera ordentligt är det viktigt att lagstiftningen tillämpas på ett enhetligt sätt så att säkra produkter kan cirkulera fritt. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK förespråkar en revidering av denna lagstiftning, särskilt genom att uppdatera definitionen av kosttillskott, inklusive krav på anmälan och granskning av administrativa ärenden, och inrätta ett system för livsmedelsövervakning som samlar in information om biverkningar och därmed ökar skyddet för folkhälsan. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Produkters och ingrediensers säkerhet måste vara det viktigaste kravet och bör därför fastställas på en vetenskaplig grund. EESK rekommenderar att man fastställer högsta nivåer för vitaminer och mineraler och att det upprättas förteckningar över tillåtna och otillåtna ingredienser, inklusive växter. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Informationen till konsumenterna måste göra det möjligt för dem att konsumera produkterna på ett säkert sätt. EESK rekommenderar att åtgärder för kommunikation och konsumentutbildning införs, särskilt för e-handel. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK uppmuntrar myndigheterna att öka uppföljningen, testningen och övervakningen av produkter för att skydda konsumenterna genom att säkerställa att produkter som inte uppfyller kraven dras tillbaka. Denna övervakning bör också förhindra illojal konkurrens mellan leverantörer (t.ex. användning av ogrundade påståenden, tredjelandsprodukter som inte uppfyller kraven). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK uppmanar därför alla berörda parter att harmonisera regelverket för kosttillskott och dess genomförande i syfte att uppnå en rättvisare ekonomi och öka produktsäkerheten. |
| --- | --- |

1.6

2.   Inledning

| 2.1 | Detta yttrande har utarbetats på begäran av det portugisiska ordförandeskapet för att hitta metoder och bästa praxis för att genomföra en harmonisering av marknadsinträdet för kosttillskott inom EU. EESK:s yttrande skulle kunna bidra till ordförandeskapets arbete i denna fråga, särskilt genom en konferens som kommer att anordnas under första halvåret och i rådets arbetsgrupper. EESK har välkomnat denna begäran, som rör en del av livsmedelssektorn som sällan studeras. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK anser att denna fråga stämmer väl överens med Världshälsoorganisationens One Health-modell och EU:s från jord till bord-strategi, som kräver hälsosam, hållbar kost och bättre konsumentinformation, samtidigt som man säkerställer rättvis handel mellan leverantörer (2). EESK anser att hälsosamma och hållbara kostvanor är en central ”pelare” för en heltäckande EU-politik för livsmedel, eftersom vi har ett brådskande behov av att ge våra kostvanor en inriktning som gör att de inte skadar – utan i stället förbättrar – såväl våra ekosystems välmående som allmänhetens hälsa (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK har alltid stött en EU-politik som skyddar hälsan i hela livsmedelskedjan, i syfte att främja säkerhet och hygien samt tydlig, öppen och säker produktinformation (4). Kommittén anser också att livsmedelssäkerheten även i fortsättningen måste bygga på ett stabilt system och en europeisk myndighet för livsmedelssäkerhet (Efsa), med öppna förfaranden för att bedöma säkerheten hos nya produkter som kommer in i livsmedelskedjan, fullständig spårbarhet och lämplig riskkommunikation (5). |
| --- | --- |

2.3

3.   Harmonisering inom området kosttillskott

3.1   Ett regelverk som behöver förbättras

| 3.1.1 | Kosttillskott regleras specifikt av direktiv 2002/46/EG, som knappast har ändrats alls sedan det antogs. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Definitionen av kosttillskott har inte förändrats trots innovation inom sektorn och nya konsumtionsmönster. Den är inte tillräckligt exakt och är föremål för olika tolkningar. Till exemplen hör begreppet ”uppmätta små enheter”, som skiljer sig från land till land (ingen definierad kvantitet). Dessa tolkningar kan leda till skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller kosttillskottens status och resultatet av kontrollerna. Definitionen måste göras bredare och mer exakt. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EESK föreslår att reglerna uppdateras för att harmonisera marknaden för kosttillskott och ta hänsyn till den nya utvecklingen. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Effektivare anmälningar

| 3.2.1 | Anmälan är en möjlighet som föreskrivs i direktivet. Deklarationen fungerar som administrativ registrering av produkter innan de släpps ut på marknaden. Den är inte ett försäljningstillstånd eller bevis på överensstämmelse eller säkerhet. Varje medlemsstat (24/27) får besluta om innehållet i anmälan och om förfarandet för behandling av uppgifterna (allt från enkel inlämning av uppgifter till noggrann granskning). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Informationen i anmälan ger myndigheterna i fråga bättre kunskap om deras marknad, och bearbetning av uppgifterna förhindrar att produkter som inte uppfyller kraven (nationell och europeisk lagstiftning) cirkulerar och underlättar kontroller. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESK föreslår bättre harmonisering av nationella system och rekommenderar att man i lagstiftningen inbegriper en minsta mängd information (ingrediensernas kvalitet och kvantitet, märkning osv.) som ska tillhandahållas, helst i digital form, för att minska byråkratin för leverantören samtidigt som man säkerställer högsta möjliga standarder. Om det är möjligt föreslår EESK att man inrättar en europeisk flerspråkig portal, där medlemsstaterna står för innehållet. Med tanke på att sammansättningen är dåligt harmoniserad (se nedan) kan denna fråga endast tas upp på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | För att skydda konsumenten anser EESK att anmälan bör göras obligatorisk. Denna praxis gör att säkrare produkter kan släppas ut på marknaden och underlättar också marknadsövervakning och marknadsuppföljning. Förteckningen över anmälda produkter och tillhörande slutsatser bör göras tillgänglig för konsumenten. Konsumenterna bör inte tveka att hålla sig informerade och lämna in ett klagomål till kontrollmyndigheterna om en överträdelse upptäcks. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Ange högsta nivåer för näringsämnen – en prioritet för lagstiftningen

| 3.3.1 | Vitaminer och mineraler är de ingredienser i kosttillskott som är mest kända. Näringsämnen och deras kemiska former reglerades och förtecknades för första gången i förordning (EG) nr 1170/2009 (6), efter säkerhetsbedömningar utförda av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa). För närvarande fastställs maximala doser på nationell nivå antingen på grundval av den användbara dosen eller på grundval av toxicitet (7). Vissa länder har inte satt lagliga gränser. Efsa har angett toxicitetströsklar i sina olika yttranden. Dessa värden avser det totala intaget via kosten (8) och kan inte extrapoleras till enbart kosttillskott. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EESK rekommenderar att kommissionen snabbt instruerar Efsa att fastställa högsta mängder för näringsämnen i kosttillskott tillsammans med renhetskriterier. Med tanke på Europeiska unionens storlek och olika matvanor (konsumtion av grönsaker, fisk eller kött, kranvattnets sammansättning osv.) kanske en enda högsta nivå inte är möjlig, men gränser kan fastställas efter region/grupp av länder. Det skulle också vara att föredra att fastställa gränser för utsatta befolkningsgrupper: barn, gravida kvinnor och så vidare. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Harmonisering över hela Europeiska unionen skulle gynna alla intressenter: konsumenternas säkerhet skulle öka och risken för överdosering minska, och den fria rörligheten för produkter skulle gynna både leverantörer, som skulle kunna sälja sina produkter på fler marknader, och konsumenter, som skulle ha tillgång till ett bredare urval. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Även om näringsämnen prioriteras bör andra ingredienser som används i produkter också harmoniseras. Detta skulle göra det lättare för dem att cirkulera och möjliggöra en vetenskaplig bedömning för att bevisa att de är säkra. I synnerhet har vissa länder försökt att tillnärma sin lagstiftning om växtbaserade produkter genom att sammanställa gemensamma förteckningar: Belgien, Frankrike och Italien, och nyligen Tyskland, Schweiz och Österrike. Biotekniska ingredienser som mikroorganismer (probiotika, jäst) förtjänar också särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | EESK rekommenderar också att kommissionen undersöker möjligheten att sammanställa förteckningar över tillåtna och otillåtna andra ämnen, både vad gäller identitet och kvantitet och användningsvillkor enligt förordning (EU) 2015/2283 (9) om nya livsmedel. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Påståenden som ett verktyg för konsumentval

| 3.4.1 | Konsumentinformation tillhandahålls i allmänhet genom produktmärkning (ingrediensförteckning, allergener osv.) och omfattas av förordning (EU) nr 1169/2011 (10) (11). Märkning stod dock för 58 % av de överträdelser som avslöjades under kontrollerna 2018 (12). EESK välkomnar EU:s ansträngningar inom ramen för rådets arbete med livsmedelsmärkning, men noterar att vissa problem kvarstår. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Produktens egenskaper beskrivs i påståenden på etiketterna, men också i annonser i tidningar och på tv eller internet osv. Annonsering kan uppmuntra människor att köpa vissa produkter. I förordning (EG) nr 1924/2006 (13) föreskrevs förteckningar över tillåtna närings- och hälsopåståenden. Påståenden om vitaminer och mineralämnen har redan utvärderats av Efsa och offentliggjorts, men påståenden om botaniska ämnen och andra ämnen har ännu inte undersökts. Dessa påståenden omfattas därför av nationella regler, där sådana finns, och marknaden innehåller alla typer av overifierade påståenden och är därmed snedvriden. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EESK uppmanar därför kommissionen att hitta det bästa arbetsalternativet så att Efsa kan fortsätta att bedöma närings- och hälsopåståenden om ämnen, först och främst påståenden om botaniska ämnen, och fastställa villkoren för att säkerställa att ingredienserna är säkra. |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Gränsfallsprodukter – produkter som inte är utan risk

| 3.5.1 | Det sätt på vilket kosttillskott presenteras och annonseras kan också ge upphov till förvirring om produkternas status. Vissa leverantörer tvekar inte att tillskriva produkter terapeutiska eller profylaktiska egenskaper, gör dem till ersättare för läkemedel och kallar dem ”nutraceutika” (en sammandragning av orden ”nutrient” och ”farmaceutika”). En särskild övervakningskampanj avslöjade att sådana vilseledande påståenden användes i samband med covid-19 (14). Konsumenterna kan påverkas av dessa falska löften. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Produkter vars status är oklar (15) kallas för ”gränsfallsprodukter”. Gråzonen beror på deras försäljningsställe, produktens form och det faktum att vissa ingredienser kan användas i både livsmedel och läkemedel, men i olika doser. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | EESK rekommenderar kommissionen att inrätta en arbetsgrupp för gränsfallsprodukter, till exempel som en del av ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder, vilket finns för läkemedel, medicintekniska produkter, kosmetika och biocider. Den skulle offentliggöra dokument som hjälper myndigheter och leverantörer att klargöra produkternas status. Att en europeisk arbetsgrupp inrättas är inget hinder för inrättandet av nationella gemensamma kommittéer som skulle avgöra produkternas status. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | EESK rekommenderar starkt myndigheterna att utföra specifika kontroller av dessa produkter för att dra tillbaka dem från marknaden. Deras närvaro på marknaden utgör illojal konkurrens för läkemedelsföretagen, som måste erhålla försäljningstillstånd för läkemedel. Att offentliggöra dessa kontroller skulle också göra konsumenterna medvetna om riskerna med dessa produkter. |
| --- | --- |

3.5.4

3.6   E-handelns framväxt – leder till både valmöjligheter och skillnader

| 3.6.1 | Distansförsäljningen av livsmedelsprodukter har ökat till följd av covid-19-pandemin. Kosttillskott är produkter som i allmänhet har ett långt utgångsdatum och det är enkelt att transportera dem. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Tyvärr överensstämmer inte sammansättningen av ett antal av dessa produkter och de påståenden som gjorts för dem, särskilt produkter från länder utanför Europa, vilket skapar illojal konkurrens för europeiska leverantörer som följer reglerna. Dessutom har medlemsstaterna upptäckt förbjudna och farliga ämnen (amfetamin i sporttillskott, läkemedel osv.) i vissa produkter, vilket gör dem till en fara för konsumenten. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka övervakningen och uppföljningen av e-handelsplattformar och webbplatser, att göra provtagning och testning och att rapportera produkter som inte uppfyller kraven i systemet för snabb varning för livsmedel och foder (RASFF). |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | Kommittén anser också att kommunikationen och utbildningen av konsumenter och hälso- och sjukvårdspersonal bör ökas för att göra produkter som köps på internet säkrare. Livsmedel måste vara säkra för att få att säljas, men konsumenterna bör vara medvetna om att vissa produkter som saluförs online kan utgöra en hälsorisk. |
| --- | --- |

3.6.4

3.7   Livsmedelsövervakning som ett varningsverktyg

| 3.7.1 | Vissa ingredienser kan orsaka biverkningar, även om produkterna överensstämmer med lagstiftningen. Säkerhet bedöms inte för alla produkter eller ingredienser, inte heller hur de kan interagera med andra produkter såsom läkemedel. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Mycket få medlemsstater har ett organiserat system för att samla in information om biverkningar och övervaka dem (livsmedelsövervakning). De länder som har ett sådant system är Italien, Frankrike, Danmark, Portugal, Tjeckien, Slovenien och Kroatien. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | EESK uppmuntrar införandet av nationella system för livsmedelsövervakning för att främja produktsäkerhet och säkerställa en hög nivå av folkhälsoskydd genom att tidigt upptäcka tecken och på så sätt förhindra hälsoproblem. Detta system bör göra det möjligt att samla in information om biverkningar, oavsett hur allvarliga de är, för att underlätta bedömningar av produktsäkerhet, göra det möjligt att vidta nödåtgärder eller vid behov anpassa lagstiftningen samt göra det möjligt för leverantörer att införliva informationen i sin kvalitetskontroll och därmed utveckla säkrare produkter. När det gäller produktion omfattas kosttillskott av samma säkerhetsregler som andra livsmedelsprodukter (HACCP (16) osv.) och inga specifika risker för arbetstagare i sektorn har identifierats. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | EESK föreslår också att en arbetsgrupp inrättas på europeisk nivå för medlemsstaterna, under överinseende av Efsa, vilket skulle göra det möjligt att utbyta information mellan länder, utbyta bästa praxis i syfte att uppnå enhetliga bedömningar och utbyta vetenskaplig kunskap samt vid behov införliva den i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.7.4

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 183, 12.7.2002, s. 51.

1

(2)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 268.

2

(3)  EUT C 190, 5.6.2019, s. 9.

3

(4)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 158.

4

(5)  EUT C 268, 14.8.2015, s. 1.

5

(6)  EUT L 314, 1.12.2009, s. 36.

6

(7)  Dom av den 27 april 2017, Noria distribution SARL, C-672/15, ECLI:EU:C:2017:310.

7

(8)  Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 1925/2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen bör kommissionen ha fastställt högsta mängder för näringsämnen i livsmedel (exklusive kosttillskott) senast den 19 januari 2009.

8

(9)  EUT L 327, 11.12.2015, s. 1.

9

(10)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

10

(11)  Rådet diskuterar för närvarande en färdplan, med begränsad inverkan på kosttillskott, för översynen av reglerna för konsumentinformation om ingrediensernas ursprung och utgångsdatum.

11

(12)  EU-nätverket mot livsmedelsbedrägerier och systemet för administrativt stöd och samarbete – Årsrapport 2018.

12

(13)  EUT L 404, 30.12.2006, s. 9.

13

(14)  Resultaten från analysen är tillgängliga här.

14

(15)  Enligt domstolens dom faller produkternas status inom de nationella myndigheternas ansvarsområde, och ett kosttillskott kan ha olika status beroende på land: förenade målen C-211/03, C-299/03, C-316/03, C-317/03 och C-318/03.

15

(16)  Faroanalys och kritiska styrpunkter.

16

---

III Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 560:e plenarsession (JDE) – Interactio, 27.4.2021–28.4.2021

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/38

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om dataförvaltning (dataförvaltningsakten)

[COM(2020) 767 final]

(2021/C 286/08)

| Föredragande: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Marinel Dănuț MUREŞAN |

Föredragande:

Giuseppe GUERINI

Medföredragande:

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Remiss | Europeiska unionens råd, 11.12.2020
  Europaparlamentet, 14.12.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om den Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 31.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 234/3/13 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 11.12.2020

Europaparlamentet, 14.12.2020

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om den Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

31.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

234/3/13

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar förslaget till förordning om dataförvaltning, som kompletterar direktiv (EU) 2019/1024 (1) (direktivet om öppna data) och är inriktat på data som innehas av offentliga myndigheter och som omfattas av andras rättigheter. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att detta initiativ är lämpligt och nödvändigt med tanke på att behandlingen, lagringen och delningen av digitala data får allt större betydelse, inte bara ekonomiskt utan även socialt och medborgerligt, där enskilda personer, förvaltningar och företag omfattas av ett komplext och sammanlänkat regelverk. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att det är nödvändigt att anta en harmoniserad ram med regler som kan skapa förtroende hos medborgare, konsumenter, små och medelstora företag och i synnerhet mikroföretag för att deras data skyddas ordentligt, i syfte att främja utvecklingsmöjligheter för ekonomiska aktörer samt forsknings- och utvecklingsorgan. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK stöder kommissionens mål att tillämpa denna förordning på förvaltningar, offentliga myndigheter och offentligrättsliga organ enligt en strategi som omfattar alla aktörer inom den offentliga sektorn oavsett deras organisationsform. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | När hantering och behandling av data som rör arbetslivet genomförs med hjälp av verktyg baserade på artificiell intelligens anser EESK att det är viktigt att se till att det på förhand genomförs lämpliga former av samråd och förhandlingar med arbetsmarknadens parter om frågor med koppling till detta område. Det organiserade civila samhället måste också involveras när sådana verktyg påverkar medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK stöder förslaget om att utse nationella myndigheter som ska säkerställa lämplig tillsyn över de nya reglerna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK håller med om att det är lämpligt att inrätta kontaktpunkter i varje medlemsstat. I detta avseende rekommenderar vi att kontaktpunkterna ska vara tillgängliga för alla berörda parter för att säkerställa att de fungerar effektivt och främja ett gott samarbete med det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK välkomnar förslaget om att fastställa regler för organisationer som hanterar data för ”altruistiska ändamål” och stöder kravet på att dessa organisationer juridiskt sett ska vara icke-vinstdrivande enheter och eftersträva ändamål av allmänt intresse, självständigt och oberoende i förhållande till andra organisationer som hanterar data i vinstdrivande syfte. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att möjligheten enligt förordningen att erkänna nyttan av en modell med kooperativ för hantering och utbyte av data är särskilt intressant som ett sätt att stödja medborgare samt mikroföretag, små och medelstora företag, egenföretagare och fria yrkesutövare. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Den kooperativa modellen skulle också kunna vara ett mycket användbart verktyg för neutral och delad datahantering. I detta avseende uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att stödja medborgarna och de små och medelstora företagen och deras organisationer när det gäller att ta initiativ för att utveckla ömsesidiga organisationer för hantering och utbyte av data. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK anser att skyddet av personuppgifter, tillsammans med skyddet av den digitala identiteten och av privatlivet, utgör grundläggande aspekter av dataförvaltningen som är direkt kopplade till frågan om respekt för människans värdighet och de grundläggande rättigheterna. Därför anser kommittén att det är nödvändigt att erkänna äganderätten till personuppgifter för att ge EU-medborgarna möjlighet att kontrollera hur deras uppgifter används. |
| --- | --- |

1.11

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Syftet med det kommissionsförslag som är föremål för detta yttrande är att






  i) | göra data från den offentliga sektorn tillgängliga för vidareutnyttjande i situationer där sådana data omfattas av andras rättigheter, |
| --- | --- | --- |

2.1

i)

göra data från den offentliga sektorn tillgängliga för vidareutnyttjande i situationer där sådana data omfattas av andras rättigheter,

| ii) | möjliggöra delning av data mellan företag, |
| --- | --- |

ii)

möjliggöra delning av data mellan företag,

| iii) | göra det möjligt att använda personuppgifter i enlighet med den allmänna dataskyddsförordningen, |
| --- | --- |

iii)

göra det möjligt att använda personuppgifter i enlighet med den allmänna dataskyddsförordningen,

| iv) | möjliggöra användning av data av altruistiska skäl. |
| --- | --- |

iv)

möjliggöra användning av data av altruistiska skäl.

| 2.2 | Förslaget kompletterar direktiv (EU) 2019/1024 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (direktivet om öppna data), och är inriktat på data som innehas av offentliga myndigheter och som omfattas av andras rättigheter. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Förslaget grundar sig på artikel 114 i EUF-fördraget och syftar till att tillnärma de lagar och administrativa åtgärder som medlemsstaterna har fastställt i syfte att garantera dataflödet i EU inom ett harmoniserat regelverk som kan trygga en lämplig konsolidering av den inre marknaden när det gäller flödet av data som innehas av offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I kapitel I i förordningen fastslås dess tillämpningsområde och fastställs






  i) | villkoren för vidareutnyttjande inom EU av vissa kategorier av data som innehas av offentliga myndigheter, |
| --- | --- | --- |

2.4

i)

villkoren för vidareutnyttjande inom EU av vissa kategorier av data som innehas av offentliga myndigheter,

| ii) | en ram för anmälan av och tillsyn över tillhandahållandet av datadelningstjänster, |
| --- | --- |

ii)

en ram för anmälan av och tillsyn över tillhandahållandet av datadelningstjänster,

| iii) | en ram för frivillig registrering av enheter som samlar in och behandlar data som tillhandahålls för altruistiska ändamål. |
| --- | --- |

iii)

en ram för frivillig registrering av enheter som samlar in och behandlar data som tillhandahålls för altruistiska ändamål.

| 2.5 | Genom kapitel II skapas en mekanism för vidareutnyttjande av vissa kategorier av data från den offentliga sektorn, vars användning förutsätter att andras rättigheter respekteras. Andras rättigheter kan i synnerhet behöva skyddas med hänsyn till skyddet av personuppgifter eller för att skydda immateriella rättigheter och affärshemligheter. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Medlemsstaterna måste inrätta en enda kontaktpunkt som hjälper forskare och innovativa företag att identifiera lämpliga data, och de måste inrätta strukturer för att stödja offentliga myndigheter med lämpliga tekniska medel och upplysning om regelverket på området. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kapitel III syftar till att öka förtroendet för att dela personuppgifter och icke-personuppgifter och minska transaktionskostnaderna i samband med delning av data mellan företag samt mellan företag och konsumenter genom att skapa ett anmälningssystem för enheter som avser att vara verksamma inom datadelning och en uppsättning regler för deras verksamhet. Leverantörer måste vara neutrala när det gäller de data som utbyts och får inte använda sådana data för andra ändamål. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kapitel IV syftar till att underlätta altruistisk delning av data som frivilligt görs tillgängliga av enskilda personer eller företag för det allmänna bästa. I synnerhet fastställs en möjlighet för organisationer som ägnar sig åt dataaltruism att registrera sig som ”dataaltruismorganisation som är erkänd i EU” för att öka förtroendet för deras verksamhet. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Man kommer också att ta fram ett gemensamt europeiskt formulär för samtycke till dataaltruism i syfte att sänka kostnaderna för att inhämta samtycke och underlätta dataportabilitet. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | I kapitel V fastställs kraven för hur de behöriga myndigheter ska fungera som ska övervaka och genomföra anmälningsramen för leverantörer av datadelningstjänster och enheter som ägnar sig åt dataaltruism. Det rymmer också bestämmelser för att faktiskt skydda enskilda personers rättigheter och, i synnerhet, om rätten till administrativa klagomål mot och/eller till rättslig prövning av de utsedda sektorsmyndigheternas beslut. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Genom kapitel VI inrättas ”Europeiska datainnovationsstyrelsen”, som kommer att underlätta framväxten av bästa praxis hos medlemsstaternas myndigheter, särskilt när det gäller behandling av begäranden om vidareutnyttjande av data och säkerställande av en enhetlig praxis i fråga om anmälningsramen för leverantörer av datadelningstjänster och för dataaltruism. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Genom kapitel VII ges kommissionen rätt att anta genomförandeakter om det europeiska formuläret för samtycke till dataaltruism, och kapitel VIII innehåller övergångsbestämmelser för hur det allmänna tillståndssystemet för leverantörer av datadelning ska fungera samt slutbestämmelser. |
| --- | --- |

2.12

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Kommissionens förslag är lämpligt och nödvändigt med tanke på att behandlingen, lagringen och delningen av digitala data får allt större betydelse, inte bara ekonomiskt utan även socialt och medborgerligt, där enskilda personer, förvaltningar och företag omfattas av ett komplext och sammanlänkat regelverk. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | En avancerad användning av digitala data kan göra det möjligt att utveckla nya produkter och göra traditionella produktionsprocesser mer effektiva, stimulera forskning, bekämpa den globala uppvärmningen och förbättra användningen av energi- och vattenresurser, samtidigt som människors hälsa skyddas allt bättre. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | För att data ska kunna användas på ett effektivt och bra sätt måste det gå att dela och utbyta stora mängder data, med utnyttjande av datorkraften hos maskiner som använder sig av artificiell intelligens för att bearbeta och dra nytta av data i syfte att uppnå allt mer ambitiösa mål av allmänt intresse. Ett exempel på detta är utbyte av data för tidig diagnostisering av sjukdomar med hjälp av bilddiagnostik. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komplexiteten hos och mängden av de data som genereras, extraheras och överförs varje sekund har gett upphov till företag, organisationer och organ som är specialiserade på att hantera eller förmedla data i utbytessyfte, antingen för kommersiella ändamål eller i allmänintresset för det allmänna bästa (främst för vetenskaplig forskning). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | I det nuvarande ekonomiska och tekniska sammanhanget är data en mycket värdefull och användbar resurs som ger upphov till viktiga etiska, ekonomiska och politiska frågor och som har en mycket betydande inverkan på konkurrenskraften och konkurrensen, inte bara mellan företag utan även mellan medlemsstaterna. Det är därför lämpligt att kommissionen ingriper för att fastställa ett proportionerligt och tydligt regelverk för offentlig förvaltning av data i syfte att skydda inte bara deras ekonomiska utan även deras strategiska värde i de olika sammanhang där förmågan att inneha och behandla digitala data är viktig. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | När det gäller känsliga data, särskilt hälsodata, anser EESK att det är lämpligt att utarbeta och sprida god operativ praxis, såsom den som har antagits av Microsoft, som har valt att varna sina kunder när vissa offentliga myndigheter har uppmanat företaget att lämna ut sina kunders personuppgifter |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK erkänner och välkomnar att det främsta syftet med kommissionens förslag är att fastställa villkor som gör att medborgare, konsumenter, egenföretagare och yrkesutövare samt företag (i synnerhet små företag och mikroföretag) kan dela sina data i vetskap om att de kommer att förvaltas av reglerade och ordentligt övervakade organisationer. Detta kommer att främja förtroendet och inrättandet av ett regelverk som fullt ut överensstämmer med Europeiska unionens värden och principer. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK påpekar, som i sina tidigare yttranden, att det behövs ett europeiskt regelverk som säkerställer transparens och spårbarhet för algoritmer, mänsklig kontroll av AI-verktyg och respekt för de grundläggande rättigheterna när man behandlar frågan om dataförvaltning och AI-verktyg. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Det bör också betonas att när dessa AI-verktyg införs på arbetsplatsen måste kommissionen fastställa regler för att stärka den sociala dialogen och förhandlingarna genom föregående samråd med arbetstagarrepresentanter och uppmuntra inrättandet av nationella kommittéer/observatorier om användningen av AI-verktyg, med deltagande av alla berörda parter: konsumenter, små och medelstora företag, branschorganisationer, arbetstagarrepresentanter samt företrädare för det organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Det är också viktigt att förordningen främjar ett förfarande för att godkänna de allmänna villkoren för användning av datahanteringstjänster, så att klausuler i avtal om överlåtelse av eller tillgång till data som bryter mot EU:s skyddsnormer kan ogiltigförklaras på rättslig väg. I detta syfte rekommenderar EESK att man harmoniserar och stärker principen om samtycke genom att förenkla förfarandet för att acceptera eller vägra att tillåta kakor. |
| --- | --- |

3.10

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK anser att kommissionens förslag är i linje med de proportionalitets- och subsidiaritetsprinciper som fastställs i fördragen, eftersom det utvecklar och föreslår regler som inte går för långt när det gäller att offra privata intressen i förhållande till målet om delning och god användning av data. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Därför är en förordning som ska garantera enhetliga regler som är samtidigt tillämpliga på hela den inre marknaden det lämpligaste instrumentet, eftersom separata nationella regelverk skulle vara ineffektiva och leda till alltför höga efterlevnadskostnader för de europeiska företagen, särskilt små och medelstora företag, samt hindra ett lämpligt dataflöde. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Det regleringsinstrument som valts är därför det bäst lämpade för att främja utvecklingen av en europeisk marknad med ett bra dataflöde tack vare ett harmoniserat regelverk som kan ge medborgare, konsumenter och små och medelstora företag förtroende för att deras data skyddas ordentligt och ge ekonomiska aktörer samt forsknings- och utvecklingsorgan möjlighet att utvecklas och växa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK stöder kommissionens mål att tillämpa denna förordning på förvaltningar, offentliga myndigheter och offentligrättsliga organ, såsom redan är fallet för offentlig upphandling, i syfte att på grundval av en faktabaserad strategi säkerställa att reglerna är tillräckligt ändamålsenliga och tillämpliga på alla aktörer inom den offentliga sektorn oavsett deras organisationsform. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | I detta syfte är det också proportionerligt och förenligt med de nya reglernas allmänna utformning att offentliga företag undantas från reglerna, eftersom deras organisationsmodell i allt högre grad bygger på företags- och marknadsbaserade modeller. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK stöder bestämmelserna i artikel 6, enligt vilka ”[o]ffentliga myndigheter som tillåter vidareutnyttjande av de kategorier av data som avses i artikel 3.1 får ta ut en avgift för att tillåta vidareutnyttjandet av sådana data” och ”[a]vgifterna ska vara icke-diskriminerande, proportionella och objektivt motiverade och får inte begränsa konkurrensen”. I detta avseende bör det påpekas att företag, små och medelstora företag, mikroorganisationer och små organisationer samt organisationer inom den sociala ekonomin förser myndigheterna med stora mängder data. Dessa data har en kostnad som kan vara betydande och vars konsekvenser, särskilt för små och medelstora företag, bör beaktas när avgifterna fastställs. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kommittén välkomnar också att metoden för att beräkna avgifterna ska offentliggöras i förväg och måste baseras på kostnaderna för att hantera och dela data, snarare än på något annat system för att fastställa kostnaderna, såsom en datalicens. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Kommittén fäster uppmärksamheten på att datautbytena måste vara förenliga med bestämmelserna i artikel 101 i EUF-fördraget om konkurrensbegränsande samverkan. Det kommer i synnerhet att vara viktigt att se till att kommissionens riktlinjer om horisontella samarbetsavtal i form av informationsutbyte följs i syfte att förhindra att enheter som utbyter information kan inskränka transparensen på marknaden, vilket skulle öppna dörren för samverkan mellan direkta konkurrenter, med minskad konkurrens till nackdel för konsumenter, små företag och mikroföretag, och därmed snedvrida den rättvisa konkurrensen på marknaderna. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK stöder starkt utnämningen av nationella myndigheter (artiklarna 12 och 20) som ska säkerställa lämplig tillsyn över effektiviteten hos de nya regler som kommissionen har fastställt, och ställer sig bakom de krav som dessa myndigheter ska uppfylla i enlighet med artikel 23. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | För att förhindra en olämplig användning av databaser på nationell eller europeisk nivå bör tillsynen över dataanvändningen utföras av de olika berörda nationella myndigheterna, i samarbete med varandra och med kommissionen. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | När det gäller altruistiska dataorganisationer och de allmänna villkoren för att erkänna dessa välkomnar kommittén att det i förslaget till förordning fastställs att dessa organisationer juridiskt sett ska vara icke-vinstdrivande enheter som eftersträvar ändamål av allmänt intresse, och framför allt att vara självständiga och oberoende, särskilt i förhållande till andra organisationer som hanterar data i kommersiellt eller vinstdrivande syfte. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Dessa kännetecken, tillsammans med inrättandet av ett offentligt register över sådana enheter, tillgodoser på lämpligt sätt det behov av transparens och skydd av medborgarnas och företagens rättigheter och intressen som kännetecknar det altruistiska utbytet av data. Detta stärker förtroendet hos alla berörda parter. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Kommittén är övertygad om att det är lämpligt att inrätta en kontaktpunkt i varje medlemsstat i enlighet med artikel 8 i förslaget. Denna kontaktpunkt måste vara mycket tillgänglig för alla berörda parter för att säkerställa att den fungerar effektivt och främja ett gott samarbete med det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESK välkomnar också varmt att man i kapitel III i förordningen hänvisar till möjligheten att inrätta kooperativ för hantering och utbyte av data som ett sätt att stödja medborgare (arbetstagare, konsumenter, företagare) samt småföretag och egenföretagare, som inte kan få tillgång till eller behandla stora mängder data på egen hand. I detta sammanhang uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att stödja organisationerna för små och medelstora företag i syfte att ta gemensamma initiativ för att utveckla ömsesidiga organisationer av detta slag för hanteringen och utbytet av data. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Kooperativ och andra strukturer som bygger på samarbete verkar vara särskilt väl lämpade för att hantera förmedling, utbyte eller delning av data mellan medborgare (arbetstagare, konsumenter, företagare) och företag. Inte minst kooperativ möjliggör, i samband med datahantering, överensstämmelse mellan intressena hos de registrerade och den kooperativa datainnehavaren, som i detta fall ägs av de registrerade själva, och sådana strukturer skulle därför kunna trygga en inkluderande förvaltning som delas mellan medborgare, företag och företagare, som kan såväl tillhandahålla som använda och dra nytta av data. Denna mekanism skulle kunna stödja det klimat av förtroende och öppenhet som är en förutsättning för god dataförvaltning på den europeiska digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | I detta avseende anser EESK att det krävs ett effektivt samarbete med det civila samhällets organisationer, arbetsmarknadens parter och branschorganisationerna. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | När det gäller skyddet av personuppgifter påpekar kommittén att i EU-rätten betraktas skyddet av privatlivet och respekten för människans värdighet som en oumbärlig del av individens grundläggande och okränkbara rättigheter. Ibland hotas dock det korrekta skyddet av dessa rättigheter av missbruk av data som samlats in fritt, eftersom samtycket inte alltid inhämtas genom förenklade förfaranden. Det finns också allvarligare fall där data samlas in på ett otillbörligt sätt genom verklig identitetsstöld. I vissa medlemsstater har domstolarna upprepade gånger bestraffat datastöld. Att erkänna stöld innebär att äganderätten till data erkänns. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | EESK rekommenderar därför att man erkänner den europeiska äganderätten till digitala data, så att medborgarna (arbetstagare, konsumenter, företagare) kan kontrollera, hantera eller förbjuda användningen av sina data. Detta skulle ge möjlighet till kollektiva åtgärder med tydlig rättslig legitimitet i syfte att förhindra eller kontrollera tillgången till människors data samt underlätta hanteringen av dessa data för att skapa en europeisk digital marknad. |
| --- | --- |

4.18

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 172, 26.6.2019, s. 56.

1

---

BILAGA

Följande text i sektionens yttrande ströks till förmån för ett ändringsförslag som antogs av plenarförsamlingen, men mer än en fjärdedel av dem som röstade ansåg att texten borde behållas:

| | 1.6 | EESK stöder förslaget om att utse nationella myndigheter som ska säkerställa lämplig tillsyn över de nya reglerna. I detta avseende påpekar kommittén att de myndigheter med ansvar för skyddet av personuppgifter som redan är verksamma i medlemsstaterna skulle kunna ansvara för att genomföra reglerna i kommissionens förslag, så att man utnyttjar deras erfarenheter utan att några nya myndigheter inrättas. |
| --- | --- | --- |

1.6

EESK stöder förslaget om att utse nationella myndigheter som ska säkerställa lämplig tillsyn över de nya reglerna. I detta avseende påpekar kommittén att de myndigheter med ansvar för skyddet av personuppgifter som redan är verksamma i medlemsstaterna skulle kunna ansvara för att genomföra reglerna i kommissionens förslag, så att man utnyttjar deras erfarenheter utan att några nya myndigheter inrättas.

| 4.9 | EESK stöder starkt utnämningen av nationella myndigheter (artiklarna 12 och 20) som ska säkerställa lämplig tillsyn över effektiviteten hos de nya regler som kommissionen har fastställt, och ställer sig bakom de krav som dessa myndigheter ska uppfylla i enlighet med artikel 23. I detta sammanhang, och utan att det påverkar medlemsstaternas organisatoriska frihet, påpekar EESK att de befintliga myndigheter som ansvarar för att skydda personuppgifter har betydande teknisk och regleringsmässig sakkunskap på detta område. De skulle därför kunna genomföra reglerna i kommissionens förslag, utan att några nya myndigheter inrättas. |
| --- | --- |

4.9

EESK stöder starkt utnämningen av nationella myndigheter (artiklarna 12 och 20) som ska säkerställa lämplig tillsyn över effektiviteten hos de nya regler som kommissionen har fastställt, och ställer sig bakom de krav som dessa myndigheter ska uppfylla i enlighet med artikel 23. I detta sammanhang, och utan att det påverkar medlemsstaternas organisatoriska frihet, påpekar EESK att de befintliga myndigheter som ansvarar för att skydda personuppgifter har betydande teknisk och regleringsmässig sakkunskap på detta område. De skulle därför kunna genomföra reglerna i kommissionens förslag, utan att några nya myndigheter inrättas.

Resultat av omröstningen:

| Röster för (att stryka punkten): | 124 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 94 |
| Nedlagda röster: | 27 |

Röster för (att stryka punkten):

124

Röster emot:

94

Nedlagda röster:

27

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/45

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Ny strategi för konsumentpolitiken – En hållbar återhämtning genom stärkt konsumentresiliens

[COM(2020) 696 final]

(2021/C 286/09)

| Föredragande: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Föredragande:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Medföredragande:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Remiss | Kommissionen, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 31.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 218/2/24 |

Remiss

Kommissionen, 14.1.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

31.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

218/2/24

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK tar del av den nya strategin för konsumentpolitiken och de 22 åtgärder som föreslås i den, och anser att den inte kunde ha varit mer uttömmande och detaljerad. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK erkänner den ansträngning som kommissionen har gjort, men anser att en strategi för konsumentpolitiken borde vara den naturliga följden av eller den logiska fortsättningen på en verklig konsumentpolitisk strategi. Eftersom kommissionens senaste strategi för konsumentpolitiken daterar sig till den 13 mars 2007 (och avsåg perioden 2007–2013) är den i dag fullständigt föråldrad. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK befarar därför att den nya strategin för konsumentpolitiken, såsom den är utformad, kan komma att uppfattas som en förteckning över separata initiativ och att den kommer att vara svår att genomföra på fältet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Dessutom anser EESK att bekämpningen av covid-19-pandemin kräver särskilda åtgärder, och att många av dem måste prioriteras som brådskande med tanke på den aldrig tidigare skådade situationen med en kris som är både hälsomässig, ekonomisk och social. Kommittén ifrågasätter därför om sådana åtgärder bör ingå i strategin för konsumentpolitiken, som enligt EESK:s mening dessutom inte i tillräcklig utsträckning tar itu med den rådande svåra situationen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | I detta sammanhang kan EESK inte avstå från att påminna om att hälsounionen måste fördjupas så långt det är möjligt och att hälsopolitiken inte är ett politikområde där medlemsstaterna har exklusiv befogenhet. Artikel 168 i EUF-fördraget bör ändras i sinom tid för att närma den till artikel 169 om konsumentpolitiken. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK framhåller att den inre marknaden, både den fysiska och den digitala, måste genomföras på lika villkor och att en hög konsumentskyddsnivå måste uppnås, vilket kommittén för övrigt har efterlyst vid flera tillfällen. Därför håller kommittén med om att man måste anta en övergripande strategi, som är integrerad med övrig unionspolitik, för att se till att konsumenternas intressen beaktas vid utformningen och genomförandet av sektorspolitiken. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén anser att strategins miljöaspekt är central, och betonar att den stödde den europeiska gröna given. EESK förespråkar särskilt en ökad hållbarhet för varor, tillgång till hållbara produkter, en ren, cirkulär och mer klimatvänlig ekonomi, en effektiv användning av produkter, bekämpning av planerat åldrande och en rätt att reparera varor och produkter. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén är dock medveten om att det arbete som behövs för att mäta koldioxidavtrycket måste ta hänsyn till produkternas livscykel och inte är lätt att genomföra. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Konsumentskyddsreglerna måste anpassas till den digitala världen. De nya utmaningar som uppstår till följd av ny teknik såsom artificiell intelligens (AI), sakernas internet och robotteknik kräver en förstärkning av det nuvarande skyddet. De bör särskilt tas upp i samband med översynen av direktivet om produktsäkerhet, och man bör kartlägga och täppa till befintliga kryphål i den gällande lagstiftningen. Detta är också anledningen till att rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader kommer att vara avgörande för att komplettera denna strategi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK efterlyser att det europeiska stödet också ska återspeglas i deltagandet av alla civilsamhällesorganisationer (särskilt konsumentorganisationer) med tanke på deras roll i utformningen av agendan. Det organiserade civila samhället, särskilt konsumentorganisationer och näringslivsföreträdare, samt andra arbetsmarknadsparter, bör utveckla ett ömsesidigt fördelaktigt förhållande för att säkerställa ett bredare deltagande i utarbetandet och genomförandet av denna politik. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Följaktligen bör konsumentutbildningens roll stärkas inom ramen för strategin, eftersom den bidrar till att befästa en hög skyddsnivå. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kommittén är medveten om små och medelstora företags svårigheter att bidra till strategins framgång, särskilt när det gäller upplysning av och information till konsumenterna samt tillhandahållande av varor och tjänster som är hållbara men har ett högre ekonomiskt värde. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK uppmärksammar behovet av att ge företag, särskilt små och medelstora företag, de ekonomiska resurserna för att uppfylla kraven i strategin, särskilt i en tid då kampen mot covid-19-krisen har lett till minskade företagsinvesteringar i de digitala och gröna sektorerna. |
| --- | --- |

1.13

2.   Kommissionens meddelande

2.1   Allmänna kommentarer

| 2.1.1 | Kommissionens meddelande






  — | syftar till att stärka den övergripande ramen för samarbete mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna och de berörda parterna, |
| --- | --- | --- |

2.1.1

—

syftar till att stärka den övergripande ramen för samarbete mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna och de berörda parterna,

| — | ger uttryck för en helhetssyn som omfattar flera unionspolitiska områden, |
| --- | --- |

—

ger uttryck för en helhetssyn som omfattar flera unionspolitiska områden,

| — | återspeglar behovet av att ta hänsyn till konsumentskyddskraven vid utformning och genomförande av annan politik, som komplement till andra unionsinitiativ, |
| --- | --- |

—

återspeglar behovet av att ta hänsyn till konsumentskyddskraven vid utformning och genomförande av annan politik, som komplement till andra unionsinitiativ,

| — | förutsätter ett nära samarbete mellan EU och medlemsstaterna samt införlivande, genomförande och kontroll av efterlevnaden av den konsumentskyddsram som utvecklats genom EU:s sekundärlagstiftning. |
| --- | --- |

—

förutsätter ett nära samarbete mellan EU och medlemsstaterna samt införlivande, genomförande och kontroll av efterlevnaden av den konsumentskyddsram som utvecklats genom EU:s sekundärlagstiftning.

| 2.1.2 | I meddelandet hänvisas till 22 åtgärder som täcker fem prioriterade huvudområden, nämligen






  — | den gröna omställningen, |
| --- | --- | --- |

2.1.2

—

den gröna omställningen,

| — | den digitala omställningen, |
| --- | --- |

—

den digitala omställningen,

| — | möjlighet till gottgörelse och upprätthållande av konsumenträttigheter, |
| --- | --- |

—

möjlighet till gottgörelse och upprätthållande av konsumenträttigheter,

| — | vissa konsumentgruppers särskilda behov, och |
| --- | --- |

—

vissa konsumentgruppers särskilda behov, och

| — | internationellt samarbete. |
| --- | --- |

—

internationellt samarbete.

| 2.1.3 | I meddelandet behandlas problemen på grundval av behovet av att alla har lika och snabb tillgång till nödvändiga och tillgängliga tester, skyddsutrustning, behandlingar och framtida vacciner. Konsumenterna måste ges fullständiga garantier vad gäller grundläggande rättigheter, medicinsk etik, integritet och dataskydd i enlighet med den berörda allmänna förordningen. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | De allvarliga sociala och ekonomiska störningarna till följd av pandemin utgör en utmaning för samhället. Det är viktigt att säkerställa en hög nivå av konsumentskydd, men det finns fortfarande vissa utmaningar, till exempel






  — | genomförandet av lagstiftningen avseende rätten till full återbetalning av förskottsbetalningar till researrangörer, |
| --- | --- | --- |

2.1.4

—

genomförandet av lagstiftningen avseende rätten till full återbetalning av förskottsbetalningar till researrangörer,

| — | ökningen av konsumentbedrägerier, vilseledande marknadsföringsmetoder och näthandelsbedrägerier, |
| --- | --- |

—

ökningen av konsumentbedrägerier, vilseledande marknadsföringsmetoder och näthandelsbedrägerier,

| — | förändrade konsumtionsmönster, som bland annat lett till ökat engångsförpackningsavfall. |
| --- | --- |

—

förändrade konsumtionsmönster, som bland annat lett till ökat engångsförpackningsavfall.

2.2   Prioriterade huvudområden

| 2.2.1 | Den gröna omställningen: bidra till klimatneutralitet, bevarande av naturresurser och biologisk mångfald samt minskade vatten-, luft- och markföroreningar. Hållbara produkter måste vara tillgängliga för alla. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | I den europeiska gröna given beskrivs en övergripande strategi för att omvandla EU till ett rättvist och välmående samhälle, med en klimatneutral, resurseffektiv, ren och cirkulär ekonomi, i vilken miljöpåverkan minskas. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Direktivet om försäljning av varor bör ändras för att främja reparation och göra det till en faktisk rätt. Ytterligare åtgärder planeras för att hantera specifika grupper av varor och tjänster. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Konsumenterna bör skyddas bättre mot falsk information eller information som presenteras på ett vilseledande eller förvirrande sätt för att ge intryck av att produkter eller företag är mer miljövänliga än vad de egentligen är (”grönmålning”). |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Den digitala omställningen

| 2.3.1 | Direktivet om bättre upprätthållande och modernisering av konsumentlagstiftningen och direktivet om digitalt innehåll är viktiga steg, även om det behövs ytterligare åtgärder med tanke på den snabba tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Användning av ”mörka mönster”, vissa personaliseringsmetoder som ofta bygger på profilering, dold reklam, bedrägeri, falsk eller vilseledande information och manipulerade kundrecensioner måste förhindras. Ytterligare vägledning måste också åtfölja direktivet om otillbörliga affärsmetoder och direktivet om konsumenträttigheter eftersom konsumenterna bör åtnjuta en jämförbar nivå av skydd och rättvisa online och offline. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Artificiell intelligens innebär fördelar, men vissa användningar kan strida mot konsumenternas rättigheter. EESK vill påpeka att enligt artikel 22 i den allmänna dataskyddsförordningen har de registrerade rätt till mänskligt ingripande om ett beslut som grundar sig på automatiserad behandling i betydande grad påverkar dem. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Den nya förordningen om konsumentskyddssamarbete stärker kapaciteten på nätet, samarbetsmekanismerna och systemen för insamling av underrättelser för att hantera storskaliga överträdelser av EU:s konsumentskyddslagstiftning, garantera en enhetlig konsumentskyddsnivå och erbjuda en enda kontaktpunkt för företag. |
| --- | --- |

2.3.4

2.4   Beaktande av särskilda konsumentbehov

| 2.4.1 | Utgångspunkten är att konsumenterna i allmänhet är den svagare parten i en transaktion och att deras intressen därför måste skyddas. Vissa konsumentgrupper kan dock vara särskilt sårbara och behöva specifika skyddsåtgärder. Denna sårbarhet kan bero på sociala omständigheter eller på särskilda egenskaper såsom ålder, kön, hälsotillstånd, digital kompetens, räkneförmåga eller ekonomisk situation. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Den ökade ekonomiska sårbarheten hos många hushåll i EU är för närvarande särskilt oroande. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Översynen skulle också syfta till att förhindra diskriminerande situationer vad avser tillgång till kredittjänster. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.3.1 | Äldre personer och personer med funktionsnedsättning har särskilda konsumtionsrelaterade behov. Det är viktigt att se till att tydlig, användarvänlig och tillgänglig information finns att fås både på nätet och i fysisk form i enlighet med tillgänglighetskraven för produkter och tjänster. |
| --- | --- |

2.4.3.1

| 2.4.3.2 | Ett rättvist och icke-diskriminerande förhållningssätt till den digitala omställningen innebär att behoven bör tillgodoses för äldre konsumenter, konsumenter med funktionsnedsättning och, mer allmänt, ”offliners” som kan vara mindre bekväma med digitala verktyg. |
| --- | --- |

2.4.3.2

| 2.4.3.3 | Barn och minderåriga är särskilt utsatta för vilseledande eller aggressiva affärsmetoder online, och man måste finna lösningar på detta problem. Dessutom bör barn skyddas mot befintliga farliga produkter och mot produktrisker. Säkerhetskraven kommer därför att uppdateras när det gäller de standarder som gäller för vissa produkter avsedda för barn. |
| --- | --- |

2.4.3.3

| 2.4.3.4 | Risken för diskriminering förvärras ibland av algoritmer som används av vissa varu- och tjänsteleverantörer och som kan utarbetas med viss bias som ofta är ett resultat av redan befintliga kulturella eller sociala förväntningar. |
| --- | --- |

2.4.3.4

2.5   Konsumentskydd i ett globalt sammanhang

| 2.5.1 | Det är viktigt att EU på internationell nivå framhäver sitt höga konsumentskydd som en europeisk värdering och modell. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | För att garantera importsäkerheten och skydda EU-konsumenterna från otillbörliga affärsmetoder som används av aktörer utanför EU krävs förstärkta åtgärder på hemmaplan genom starkare verktyg för marknadsövervakning och närmare samarbete med myndigheterna i EU:s partnerländer. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Multilateralt samarbete i konsumentfrågor är avgörande för att främja en hög internationell skydds- och säkerhetsnivå samt för att skydda konsumenter världen över. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Styrning

| 2.6.1 | I strategin fastställs åtgärder för att främja konsumentpolitiska prioriteringar som EU och medlemsstaterna kan arbeta för under de kommande fem åren. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Denna nya vision om samverkan mellan EU och de nationella politiska prioriteringarna kräver en ny ram för ökat samarbete som kan leda till konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Kommissionen kommer att eftersträva regelbundna diskussioner med Europaparlamentet, EESK och ReK. Den kommer också att ha ett nära samarbete med de nationella myndigheterna för att säkerställa en nära samordning av åtgärderna och bästa möjliga användning av tillgängliga medel. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.6.4 | Detta arbete bör åtföljas av ett nära och effektivt samarbete med viktiga berörda parter, bland annat konsumentorganisationer, näringslivet och den akademiska världen. Starka konsumentorganisationer på nationell nivå och unionsnivå är viktiga partner när det gäller att förbereda arbetet inom ramen för strategin och nå ut till konsumenterna. |
| --- | --- |

2.6.4

| 2.6.5 | Kommissionen kommer därför att






  — | inrätta en ny rådgivande grupp för konsumentpolitik, |
| --- | --- | --- |

2.6.5

—

inrätta en ny rådgivande grupp för konsumentpolitik,

| — | omarbeta resultattavlan för konsumentvillkor 2021. |
| --- | --- |

—

omarbeta resultattavlan för konsumentvillkor 2021.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | När det gäller hälsokrisen uppmuntrar EESK kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta sina insatser för att vaccinera befolkningen och göra den europeiska vaccinationsstrategin socialt och ekonomiskt tillgänglig för alla medborgare. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det är viktigt att ge konsumenterna egenmakt och göra dem delaktiga i ekonomin samt göra dem till nyckelaktörer för en hållbar återhämtning, och på så sätt göra EU:s ekonomi och den inre marknaden konkurrenskraftigare. Det är viktigt med nya affärsmodeller som gör det möjligt att optimera effektiviteten och hållbarheten hos varor och tjänster. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Konsumenterna bör vara relevanta aktörer i den gröna omställningen genom att främja hållbar produktion och konsumtion. Alla produkter bör vara säkra, disponibla, överkomliga och tillgängliga, särskilt när det gäller att främja deras hållbarhetstid, hållbarhet, reparerbarhet och återvinningsbarhet. EESK har redan förespråkat en reglering av planerat åldrande och produkthållbarhet, även när det gäller programvara. De föreslagna åtgärderna är i allmänhet övergripande och inte specifika för konsumentskydd. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Små och medelstora företag bör engageras i denna gröna omställning utan att den administrativa bördan ökar alltför mycket. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommittén är fast besluten att arbeta aktivt för en ”grön” omställning och en ”digital” omvandling, som inte leder till social utestängning, genom att undvika ett system med två hastigheter för sårbara konsumenter och diskriminerande situationer som begränsar valmöjligheterna och tillgången till varor och tjänster, såsom när gravida kvinnor nekas tillgång till kredittjänster på grund av eventuella inkomstförluster eller när ensamstående mödrar inte kan få tillgång till vissa finansiella tjänster. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Stödåtgärder bör vidtas för att ta itu med den ekonomiska sårbarheten hos familjer, inbegripet ensamstående föräldrar och makar av samma kön, särskilt när det gäller skulder. EESK har i sina yttranden upprepade gånger uttryckt sitt stöd för en reglering av hushållens överskuldsättning. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | När det gäller övergripande åtgärder bör kommissionen ta itu med energifattigdomen och undvika situationer som kan leda till social utestängning. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK hoppas att kommissionen så snart som möjligt kommer att se över direktiven om produktsäkerhet, konsumentkrediter, distansförsäljning av finansiella tjänster, konsumenträttigheter och otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK har höga förväntningar på direktivet om grupptalan för att skydda konsumenters kollektiva intressen och anser att direktivet bör införlivas på ett sätt som är förenligt med medlemsstaternas rättsliga ramar. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK ställer sig bakom målet om att ge konsumenterna makt att spela en aktivare roll i den gröna omställningen. Det räcker inte att företag gör förändringar och arbetar innovativt. Marknaden måste acceptera dessa förändringar och ställas om för att ekonomin ska bli mer cirkulär: konsumtion av produkter som är mer hållbara (och sannolikt dyrare), ökad hållbarhet och reparerbarhet för produkter tack vare målet om ekodesign (produktutveckling på grundval av gröna kriterier) samt effektivare användning av naturresurser. Transporternas roll i den gröna omställningen bör också beaktas. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Man måste förmedla budskapet att det är allas ansvar att ta hand om miljön: företagen, som inför mer hållbara åtgärder och metoder samt informerar och utbildar konsumenterna och, för att dessa åtgärder ska vara effektiva, konsumenterna, som också måste anamma hållbara vanor och beteenden. När det gäller de merkostnader som europeiska små och medelstora företag kan ådra sig, uppmätta inom ramen för konsekvensbedömningen i testet för små och medelstora företag (en integrerad del av initiativet ”Small Business Act”), bör man se till att dessa minskas genom denna mekanism, som också inbegriper det pågående samrådet med företrädare för små och medelstora företag. Mekanismer och medel måste införas för att ge små och medelstora företag möjlighet att uppdatera och förnya sin kunskap. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK anser att det är viktigt att intensifiera kampen mot otillbörliga affärsmetoder på nätet som kränker rättigheterna för konsumenterna och alla andra aktörer i produktcykeln. Kommittén anser att allt som anses otillbörligt i den fysiska världen (offline) bör behandlas på samma sätt i den digitala världen (online). Nya typer av missbruk i offlinevärlden, såsom företagsövervakningsstrategier och ”mörka mönster”, kräver ännu starkare skydd. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Det är viktigt att stärka de informationstekniska, mänskliga och andra resurser som bidrar till kampen mot digitala bedrägerier. På grund av sin omfattande spridning försvårar de myndigheternas åtgärder avsevärt, även i fall där folkhälsan angrips (t.ex. genom köp av ”illegala” läkemedel online). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Åtgärderna 8, 9 och 10 måste trygga balansen mellan säkerhet och den flexibilitet som behövs för att inte hämma innovation samt teknisk och ekonomisk utveckling. Det är viktigt att ta fram en handlingsplan med Kina om produktsäkerhet och att öka stödet till EU:s partnerländer, inbegripet dem i Afrika, för att bygga upp kapaciteten när det gäller reglering och tekniskt stöd. Produkternas äkthet måste skyddas (liksom varumärken) eftersom det har konstaterats att det finns stora mängder piratkopierade och förfalskade produkter i vissa tredjeländer. Av kvalitets-, bekvämlighets- och anseendeskäl förtjänar originalprodukter betydande uppmärksamhet och intresse från konsumenternas sida. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK anser att en metod för kvalitativ och kvantitativ bedömning bör antas. Det är viktigt att bedöma om EU-direktiven genomförs i tid, i linje med bestämmelserna i sekundärlagstiftningen och principerna om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK noterar en växande klyfta mellan strategierna (t.ex. den europeiska gröna given i allmänhet och från jord till bord-strategin eller den nya strategin för konsumentpolitiken i synnerhet) och de mer detaljerade lagstiftningsinitiativ (eller icke-lagstiftningsinitiativ) som är avsedda att genomföra dessa strategier. Kommittén understryker att ambitionerna i strategin för konsumentpolitiken när det gäller genomförandet av målen i den gröna given måste vara samstämmiga under hela genomförandet av dess enskilda uppföljningsinitiativ. |
| --- | --- |

3.16

4.   Covid-19-krisen

| 4.1 | Den rådande pandemikrisen har drabbat alla hårt och haft en betydande inverkan på många aspekter av våra liv. Den har medfört en förändring i medlemsstaternas huvudprioriteringar som har visat sig vara ytterst negativ för konsumenterna, vars rättigheter har begränsats på ett oskäligt sätt utan att de befintliga mekanismerna har förstärkts eller att mekanismer för hantering av nya situationer har införts för att säkerställa det finansiella skyddet av konsumenterna. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | För att föregripa eventuella konsekvenser för konsumenterna är det därför nödvändigt att, med utgångspunkt i lärdomarna av pandemikrisen, sträva efter att i framtiden stärka konsumentskyddet inom områdena hälso- och sjukvård, energi, kommunikation, finansiella tjänster, luftfart och passagerarrättigheter, paketresor, övervakning, livsmedel och digitala tjänster. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Krisen har dessutom främjat utbredningen av otillbörliga affärsmetoder som riktas in på de mest sårbara, och under en viss period ledde den inte enbart till brist på vissa personliga skyddsartiklar och skyddsutrustning, utan också till mycket höga och spekulativa priser. Inför en ny våg i krisen kommer denna situation återigen att kräva ökad uppmärksamhet och ökade resurser för tillsynsorganen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK bör uppmuntra utarbetandet av ett yttrande på eget initiativ i denna fråga för att bistå kommissionen i fastställandet och genomförandet av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

4.4

5.   Andra områden som inte ingår i den nya strategin för konsumentpolitiken eller som tas upp indirekt och som bör behandlas

5.1   Folkhälsohantering i medlemsstaterna

De första stegen mot inrättandet av den europeiska hälsounionen håller på att tas. Coronakrisen visar att EU måste spela en mycket aktivare roll på folkhälsoområdet för att skydda alla EU-medborgares hälsa genom mer resilienta hälso- och sjukvårdssystem och en starkare ram för hälsosäkerhet.

5.2   Finansiella tjänster

Inom ramen för översynen av direktivet om konsumentkrediter kommer det att vara mycket viktigt att fokusera på moratoriemekanismen och skapandet av en integrerad strategi som skyddar konsumenternas intressen oavsett den berörda kreditens karaktär. På europeisk nivå kommer det att vara viktigt att utvärdera mekanismen för enskilda personers insolvens, med hänsyn till behovet av att undvika att sänka den rådande konsumentskyddsnivån.

5.3   Turism, fritid och flygpassagerares rättigheter

Det är viktigt att skapa, stärka eller ändra konsumenternas rättigheter och att inrätta europeiska fonder för att skydda konsumenternas intressen inom dessa områden. Detta kommer också att vara ett utmärkt tillfälle att se över konsumentskyddet genom ett lämpligt finansiellt skyddssystem som skyddar passagerarna mot risken för en likviditetskris eller vid ett flygbolags insolvens när det gäller återbetalning av biljetter och, i förekommande fall, hemtransport.

5.4   Bostäder

Man måste skapa ett integrerat europeiskt bostadsprogram som omfattar olika områden, såsom miljö, energi, finansiella tjänster, avtalsenliga rättigheter och hälsa, i syfte att skapa en rätt för europeiska konsumenter att få tillgång till anständiga bostäder som är prismässigt överkomliga på lång sikt. Byggandet av hållbara hus (t.ex. passivhus) bör uppmuntras. Att tillämpa den cirkulära ekonomins principer på renovering av byggnader kommer att leda till minskade byggnadsmaterialsrelaterade utsläpp av växthusgaser. Renovering av byggnader kan ge upphov till många möjligheter och skapa stora sociala, miljömässiga och ekonomiska fördelar på lång sikt.

5.5   Energi

Man bör stärka konsumenträttigheterna vid genomförandet av politiken för förnybar energi, egenförbrukning och marknadstaxor och se till att inga konsumenter diskrimineras eller saknar anslutning, vilket gör att de inte kan dra fördel av införandet av verkliga alternativa energilösningar.

| 5.6 | Digitala plattformar måste definieras bättre och deras ansvarsskyldighet ökas, både i produktsäkerhetssyfte och i ansvarssyfte vid förmedling av onlineavtal. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Det är viktigt att inrätta en tydlig ansvarsstruktur för onlineplattformar, och bland annat anta lämpliga åtgärder för att bekämpa bedrägliga, otillbörliga och vilseledande affärsmetoder samt försäljning av produkter som inte uppfyller kraven och farliga varor och tjänster via onlineplattformar. I detta avseende är det viktigt att stärka samarbetet mellan kommissionen och de nationella myndigheterna för att bekämpa dessa ohederliga metoder. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Direktförsäljning av produkter som är farliga för konsumenter, främst på grund av deras kemiska sammansättning, bör upphöra eller begränsas. EESK välkomnar införandet av ”Safety Gate”-systemet som ett EU-system för snabb varning för farliga konsumentprodukter. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Skyddet måste stärkas när det gäller over-the-top-tjänster, som fortfarande inte omfattas av de flesta nationella lagar och inte heller tas upp i den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Genom att utveckla sin konsumentskyddspolitik kommer EU att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. Utan att föregripa de politiska val som kommer att ligga till grund för dess övergripande utformning kommer unionen att behöva genomföra ett antal åtgärder och program närmare medborgarna. I detta syfte måste man stärka nätverket av europeiska konsumentcentrum och nätverket för konsumentskyddssamarbete, med deltagande av alla nationella myndigheter. |
| --- | --- |

5.10

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs, men fick mer än en fjärdedel av de avgivna rösterna (artikel 59.3 i arbetsordningen):

Punkt 1.13

Stryk punkten:

| | 1.13 | EESK uppmärksammar behovet av att ge företag, särskilt små och medelstora företag, de ekonomiska resurserna för att uppfylla kraven i strategin, särskilt i en tid då kampen mot covid-19-krisen har lett till minskade företagsinvesteringar i de digitala och gröna sektorerna. |
| --- | --- | --- |

1.13

EESK uppmärksammar behovet av att ge företag, särskilt små och medelstora företag, de ekonomiska resurserna för att uppfylla kraven i strategin, särskilt i en tid då kampen mot covid-19-krisen har lett till minskade företagsinvesteringar i de digitala och gröna sektorerna.

Motivering:

| | Den nuvarande modellen i punkten tycks antyda att stöd från den offentliga sektorn bör tillhandahållas för att få företagen att uppfylla det grundläggande konsumentskyddet. Det säger sig självt att sådana planer är att gå för alltför långt i det vinstbaserade ekonomiska systemet och strider mot de grundläggande funktionskraven hos ett sådant system. Konsumentskyddet är en nödvändighet – inte en lyx eller ett alternativ som ska tillhandahållas genom att det betalas med offentliga medel. |
| --- | --- |

Den nuvarande modellen i punkten tycks antyda att stöd från den offentliga sektorn bör tillhandahållas för att få företagen att uppfylla det grundläggande konsumentskyddet. Det säger sig självt att sådana planer är att gå för alltför långt i det vinstbaserade ekonomiska systemet och strider mot de grundläggande funktionskraven hos ett sådant system. Konsumentskyddet är en nödvändighet – inte en lyx eller ett alternativ som ska tillhandahållas genom att det betalas med offentliga medel.

Röstresultat:

| Röster för: | 64 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 139 |
| Nedlagda röster: | 35 |

Röster för:

64

Röster emot:

139

Nedlagda röster:

35

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/53

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En läkemedelsstrategi för Europa

[COM(2020) 761 final]

(2021/C 286/10)

| Föredragande: | Martin SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Föredragande:

Martin SCHAFFENRATH

| Remiss | Europeiska kommissionen, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 31.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 232/1/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 14.1.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

31.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

232/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar först och främst kommissionens avsikt att med den nya läkemedelsstrategin för Europa utöver att främja läkemedelsindustrins konkurrenskraft även säkerställa försörjningen av säkra läkemedel av hög kvalitet till rimliga priser och den finansiella hållbarheten i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem. I synnerhet på följande områden spelar nya gemensamma europeiska strategier en viktig roll:






  — | Tillgången till och på läkemedel. |
| --- | --- | --- |

1.1

—

Tillgången till och på läkemedel.

| — | De nationella hälso- och sjukvårdssystemens överkomlighet och finansiella hållbarhet. |
| --- | --- |

—

De nationella hälso- och sjukvårdssystemens överkomlighet och finansiella hållbarhet.

| — | Främjandet av forskning och innovation för att stärka den europeiska läkemedelsindustrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Främjandet av forskning och innovation för att stärka den europeiska läkemedelsindustrins konkurrenskraft.

| — | En förstärkning av resilienta och transparenta distributions- och produktionskedjor. |
| --- | --- |

—

En förstärkning av resilienta och transparenta distributions- och produktionskedjor.

| — | Ett effektivt genomförande av målen i den gröna given (1) genom en klimatneutral läkemedelsindustri. |
| --- | --- |

—

Ett effektivt genomförande av målen i den gröna given (1) genom en klimatneutral läkemedelsindustri.

| 1.2 | Den rådande covid-19-pandemin visar hur viktigt ett samordnat europeiskt tillvägagångssätt är. EESK framhåller därför vikten av gemensamma strategier för forskning om och utveckling av läkemedel samt prissättning, särskilt när det gäller högriskprodukter och tillverkarnas avkastning på investeringarna inte är garanterad. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK betonar att man vid eventuella politiska åtgärder på EU-nivå måste säkerställa respekten för medlemsstaternas befogenheter och subsidiaritetsprincipen i enlighet med artikel 168.7 i EUF-fördraget, för att ta hänsyn till de nationella hälso- och sjukvårdssystemen, som är organiserade på olika sätt, och inte destabilisera dem ekonomiskt. Detta är särskilt viktigt när det gäller prissättnings- och ersättningsfrågor, som är medlemsstaternas exklusiva ansvar. Man måste dock se till att information, kunskap och bästa praxis ständigt delas på EU-nivå för att undvika fragmentering och ojämlikhet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK konstaterar att den europeiska läkemedelssektorn under de rådande ramvillkoren de senaste åren har utvecklats i en riktning som delvis har lett till missbruk av de olika incitamentssystemen, i många avseenden uppvisar bristande insyn och har lett till en koncentration på affärsområden med höga vinstmarginaler och i vissa fall till alltför höga priskrav. EESK anser därför att man omgående bör se över och anpassa det gällande regelverket för läkemedel och koppla det närmare till villkor för överkomlighet och tillgänglighet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK betonar särskilt den centrala roll som en fungerande, rättvis och effektiv inre marknad spelar, som dels främjar och belönar verklig medicinsk innovation med ett verkligt mervärde för hälso- och sjukvården, dels stärker konkurrensen för en rättvis och överkomlig tillgång till läkemedel. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | I syfte att främja innovativ forskning och utveckling (FoU) som en grund för den europeiska läkemedelsindustrins globala konkurrenskraft stöder EESK särskilt den planerade harmoniseringen av regelverket för skydd av immateriella rättigheter och en konsekvent tillämpning av detta i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | När det gäller mer resilienta distributions- och produktionskedjor för att stärka Europas strategiska oberoende och undvika försörjningsbrist förespråkar EESK en balanserad strategi mellan ökad diversifiering av produktionsanläggningarna och en gradvis, partiell och samtidigt hållbar återflyttning av produktionen till Europa. Möjliga ekonomiska och skattemässiga incitament på medlemsstatsnivå och deras effektivitet bör diskuteras och analyseras gemensamt på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK välkomnar också den planerade översynen av det europeiska incitamentssystemet för läkemedels-FoU i Europa, framför allt regelverket för läkemedel för barn och läkemedel för sällsynta sjukdomar. I synnerhet måste det stora ouppfyllda behovet av lämpliga behandlingar inom barncancer utgöra en prioritering i de framtida strategierna. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att översynen av regelverket för läkemedel och alla framtida initiativ på EU-nivå i första hand måste bygga på principen om insyn för att skapa ett verkligt mervärde för det allmänna bästa. Detta gäller utöver tillverkarnas kostnader även offentlig finansiering av FoU, utnyttjande av incitament osv. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK välkomnar och stöder medlemsstaternas initiativ, som stöds av kommissionen, för att gemensamt upphandla innovativa högprisläkemedel för att säkerställa de nationella hälso- och sjukvårdssystemens finansiella hållbarhet. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK erkänner den positiva roll som generiska läkemedel och biosimilarer spelar när det gäller tillgång till läkemedel till rimliga priser, deras betydelse för en hållbar finansiering av hälso- och sjukvårdssystemen samt deras bidrag till en resilient och strategiskt oberoende europeisk läkemedelsmarknad. EESK stöder åtgärder, till exempel i samband med offentlig upphandling genom tillämpning av MEAT-kriterierna (det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet) och anbudsförfaranden med flera vinnare, med beaktande av miljö- och socialskyddsaspekter, som leder till en framtidssäkrad utformning av marknaden för generiska läkemedel och biosimilarer. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK manar till försiktighet när det gäller påskyndade godkännanden på grundval av bristande evidens och ökad användning av verkliga data och det inte handlar om en gränsöverskridande hälsokris. Det är absolut nödvändigt att förebygga en risköverföring till nackdel för patienterna från fasen före till fasen efter godkännandet för försäljning. Data och studieresultat bör därför offentliggöras konsekvent för att säkerställa en effektiv övervakning efter godkännandet för försäljning. |
| --- | --- |

1.12

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Enligt rapporten ”Health at a Glance: Europe” (2), som offentliggjordes den 18 november 2020, ökade hälso- och sjukvårdsutgifterna i samtliga 27 EU-medlemsstater med i genomsnitt 3,0 % per år mellan 2013 och 2019, och uppgick 2019 till 8,3 % av BNP. Även om denna andel har utvecklats i linje med den ekonomiska tillväxten i medlemsstaterna kan man förvänta sig en kraftig ökning till följd av den rådande covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Såsom redan betonats i rådets slutsatser från 2016 (3) och Europaparlamentets initiativbetänkande om alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel (4) innebär de stigande läkemedelspriserna allt större påfrestningar för de nationella hälso- och sjukvårdssystemen. Balansen i det komplexa läkemedelssystemet mellan godkännande och åtgärder för att främja innovation måste därför återställas i EU för att säkerställa lika tillgång till läkemedel i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I synnerhet äventyrar de stigande priserna för nyligen godkända behandlingar stabiliteten i läkemedelsbudgeten och därmed även patienternas tillgång till läkemedel (5). I detta sammanhang ställer sig kommittén särskilt kritisk till den starka klusterbildningen (t.ex. när det gäller cancer) kring områden som redan är väl utforskade och som till stor del sammanfaller med tillverkarnas befintliga portföljer. I framtiden måste man därför hitta effektiva sätt att bryta denna klusterbildning. Behandlingarna bör vara ekonomiskt överkomliga och därmed vara tillgängliga för alla patienter på lika villkor. I detta syfte måste FoU inriktas på områden med verkliga ouppfyllda medicinska behov, såsom sällsynta sjukdomar eller barncancer. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I färdplanen för den europeiska handlingsplanen för immateriella rättigheter (6) betonas redan att unionen har ett starkt regelverk för att skydda immateriella rättigheter. Alla ändringar av detta system bör därför åtföljas av en grundlig konsekvensbedömning, så att enbart nödvändiga ändringar görs. |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Med patent, tilläggsskydd och dataexklusivitet ska incitament skapas för att främja forskning på nya områden. När läkemedelsstrategin vidareutvecklas måste man låta sig vägledas av mervärdet för samhället. Ett centralt fokus bör ligga på tillgång till och på effektiva och säkra läkemedel till rimliga priser till förmån för alla patienter, i enlighet med rätten till adekvat hälso- och sjukvård, som fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (7). Detta gäller inte bara försörjningen av innovativa nya patenterade läkemedel, utan även tillgången till generiska läkemedel och biosimilarer. En fungerande och rättvis inre marknad spelar därför en avgörande roll. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | EESK stöder också harmoniseringen av regelverket för tilläggsskydd i syfte att göra utfärdandeförfarandet mer enhetligt och undanröja den fragmenterade tillämpningen i medlemsstaterna. Med tanke på de sociala konsekvenserna av tilläggsskydd måste man se till att den centrala myndighet som ska inrättas i detta sammanhang är underställd EU-institutionerna. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Kommittén är mycket oroad över en eventuell förlängning av ensamrätter och en ytterligare förstärkning av de immateriella rättigheterna med avseende på läkemedelsmarknaden. För att bibehålla patienternas tillgång till behandlingar till rimligt pris får detta inte försvåra den priskonkurrens som uppstår genom utvecklingen och utsläppandet på marknaden av generiska läkemedel och biosimilarer. Det är därför viktigt att undvika flerfaldigt skydd av en produkt i de olika medlemsstaterna eller genom flera patent (”patent slicing”), särskilt som det inte finns några belägg för att ett starkt immaterialrättsligt skydd främjar innovation och produktivitet (8). |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | I synnerhet i samband med den pågående politiska debatten om återflyttning av produktionsanläggningar till Europa för att trygga försörjningen måste man mycket noga analysera en ändring av regelverket för immateriella rättigheter. Enligt konsekvensbedömningen av det s.k. direktivet om förfalskade läkemedel 2011/62/EU (9) kommer de allra flesta aktiva substanser för generiska läkemedel från Indien och Kina, medan de aktiva substanserna i nya patenterade läkemedel huvudsakligen produceras i Europa. För en återflyttning av i synnerhet tillverkningen av generiska läkemedel skulle det följaktligen krävas andra incitament och mekanismer än att ytterligare stärka de immateriella rättigheterna. Alternativa åtgärder kan vara t.ex. licensavtal, förhandsbeställningar eller s.k. patentpooler för läkemedel (10). Parallellt med återflyttningen bör man också hitta sätt att ytterligare diversifiera produktionen både inom och utanför Europa i syfte att stärka och trygga distributionskedjorna. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.5 | När det gäller särläkemedel välkomnar EESK att de incitament som fastställs i förordning (EG) nr 141/2000 (11) har lett till en stadig ökning i antalet godkända särläkemedel, vilket avsevärt har förbättrat patienternas lika tillgång och därför bör välkomnas. Tillgången undergrävs dock i allt högre grad av höga priskrav från tillverkarnas sida (12). EESK betonar därför att statusen som särläkemedel inte får utnyttjas för oproportionerliga priskrav och vinster, och stöder således den översyn av detta regelverk som inleddes genom den konsekvensbedömning som offentliggjordes i november 2020 (13). Man skulle kunna överväga en regelbunden automatisk omprövning av kriterierna och en anpassning av längden på ensamrätten på marknaden på vissa villkor, som ännu måste fastställas. EESK stöder också en eventuell översyn av kriterierna, särskilt prevalensen (med beaktande av alla godkända indikationer), för klassificeringen som särläkemedel. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK stöder i synnerhet kommissionens och många Europaparlamentsledamöters efterlysning av förbättrad insyn i läkemedelssektorn som helhet, särskilt när det gäller FoU-kostnader. Eftersom det för det mesta saknas grundläggande regler om insyn i kostnaderna för utveckling av läkemedel, kan de myndigheter som är behöriga för prissättning och ersättning inte kontrollera prissättningen av nya läkemedel på grundval av argumentet om höga forskningsutgifter och därmed inte om de priser som begärs är rimliga. |
| --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | Enligt EESK skulle insynsdirektivet 89/105/EEG (14) kunna vara ett viktigt instrument i detta sammanhang. I artikel 6 i direktivet föreskrivs att de medlemsstater som har en särskild förteckning ska offentliggöra och tillställa kommissionen en komplett förteckning över de produkter som omfattas av deras sjukförsäkringssystem jämte de priser som fastställts av de nationella ansvariga myndigheterna. De priser som faktiskt betalas skyddas dock av konfidentiella inköpsavtal, vilket avsevärt försvårar utbytet mellan nationella myndigheter. Euripid-databasen (15) skulle kunna tjäna som utgångspunkt i detta sammanhang, förutsatt att alla medlemsstater åläggs att rapportera in sina prisuppgifter. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | EESK anser också att det är mycket viktigt att avsevärt öka insynen i de globala distributions- och produktionskedjorna för läkemedel för att motverka eventuella försörjningsbrister och stärka hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. För detta är det, utöver att inrätta ett samordnat rapporteringssystem, såsom redan planeras inom ramen för den europeiska hälsounionen, med obligatoriskt deltagande av alla berörda parter, mycket viktigt att inrätta en strategisk lagring av läkemedel som WHO klassificerat som oumbärliga. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Mot bakgrund av den rådande covid-19-pandemin ställer sig EESK bakom många Europaparlamentsledamöters och berörda parters efterlysning av större insyn i inköpsavtalen med läkemedelstillverkare för covid-19-vacciner. Insyn är avgörande för EU-medborgarnas förtroende och acceptans för immuniseringen mot viruset. Detta bör inte bara gälla de nuvarande vaccinavtalen, utan också fungera som en ny ram för insyn i all framtida gemensam upphandling. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.7 | När det gäller gemensam upphandling av nyligen godkända högprisläkemedel bör denna uttryckligen stärkas och främjas på europeisk nivå. Förutom ökad försörjningstrygghet i Europa kan man på så sätt också stärka förhandlingspositionen gentemot läkemedelstillverkarna och uppnå tydliga kostnadsminskningar genom större inköpsvolymer. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | När det gäller främjandet av läkemedels-FoU stöder EESK många aktörers och berörda parters kritik mot bristen på insyn, de offentliga berörda parternas bristfälliga deltagande och allmänhetens bristande tillgång till forskningsresultaten. |
| --- | --- |

2.8

| 2.8.1 | EESK anser därför att all finansiering av forskning med offentliga medel och alla FoU-kostnader bör offentliggöras i framtiden för att man ska kunna ta hänsyn till detta i nationella prissättningsfrågor och säkerställa en verklig ”offentlig avkastning på offentliga investeringar”. En regelbunden utvärdering av forskningsstödet och rapport till Europaparlamentet bör övervägas här. Särskilt på känsliga områden inom hälso- och sjukvården är det till nackdel att enbart inrikta forskningsstödet på industrins intressen. Alla berörda aktörer måste därför i framtiden göras nära delaktiga i kommissionens forskningsagendor för att se till att dessa inriktas på de faktiska medicinska och samhälleliga behoven. |
| --- | --- |

2.8.1

| 2.8.2 | I detta sammanhang är det nödvändigt att fastställa en gemensam EU-omfattande definition av ”ouppfyllda medicinska behov” för att på ett effektivt sätt inrikta läkemedels-FoU på de områden där det inte finns någon lämplig eller effektiv behandling. Dessa kriterier bör bygga på patienternas behov och folkhälsobehoven. |
| --- | --- |

2.8.2

| 2.9 | Samtidigt efterlyser EESK i samband med läkemedels-FoU och kliniska prövningar åtgärder på EU-nivå för att ta större hänsyn till könsskillnaderna samt läkemedlens olika effekter i den medicinska vardagen, på grundval av motsvarande relevanta indikatorer. Kommittén efterlyser också större insyn och därmed ökad medvetenhet hos alla berörda parter i detta avseende. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESK anser att det är särskilt positivt att det växande hotet från antimikrobiell resistens uttryckligen lyfts fram i läkemedelsstrategin. Utöver effektiva åtgärder för att minska användningen av antibiotika måste fokus särskilt ligga på alternativa incitamentsmodeller längs FoU-cykeln samt på nya prissättningssystem. Här kan man också bl.a. använda beprövade incitament såsom tidigt utbyte med Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) och befrielse från avgifter för godkännande. I framtiden kommer det att vara viktigt att bryta sambandet mellan tillverkarens vinst och försäljningsvolymerna. Parallellt med främjandet av nya antibiotika skulle dock även andra åtgärder, såsom förhandsbeställningar, kunna vidtas för att ge tillverkarna mer förutsägbarhet. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | När det gäller frågor som rör godkännande och utsläppande på marknaden välkomnar EESK i princip en snabb tillgång på innovativa läkemedel, särskilt i områden med stora ouppfyllda medicinska behov. Snabbare godkännanden garanterar dock inte automatiskt en bättre läkemedelsförsörjning. Det främsta målet för den europeiska läkemedelspolitiken måste därför vara lika tillgång till säkra och högkvalitativa läkemedel till rimliga priser för alla patienter. |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | Mot bakgrund av de snabbt föränderliga tekniska möjligheterna och den därav följande efterfrågan på flexibel utformning av studier håller EESK med kommissionen om att randomiserade kontrollerade studier med (helst) relevanta jämförelseläkemedel och resultatmått även i fortsättningen måste betraktas som den gyllene standarden för godkännande för försäljning. Undantag bör enbart medges i enskilda och vederbörligen motiverade fall. Om datagenereringen överförs till fasen efter godkännandet för försäljning måste man se till att de tillhörande kostnaderna inte överförs från läkemedelsföretagen till det offentliga och att patienternas säkerhet inte äventyras till följd av för tidiga godkännanden. Att det inte finns tillräckliga data och mer data därför måste genereras bör beaktas vid prissättningen. |
| --- | --- |

2.11.1

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sv (se sidan ... i detta nummer av EUT).

1

(2)  https://ec.europa.eu/health/state/glance_sv.

2

(3)  EUT C 269, 23.7.2016, s. 31.

3

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2017-0040_sv.pdf.

4

(5)  https://www.oecd.org/health/health-systems/Addressing-Challenges-in-Access-to-Oncology-Medicines-Analytical-Report.pdf.

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12510-Intellectual-Property-Action-Plan.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-pillar-social-rights-booklet_sv.

7

(8)  https://pubs.aeaweb.org/doi/pdf/10.1257/jep.27.1.3.

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:02011L0062-20110721&from=SV (EUT L 174, 1.7.2011, s. 74).

9

(10)  https://www.who.int/bulletin/volumes/97/8/18-229179/en/.

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:02000R0141-20190726&qid=1598193643269&from=SV (EGT L 18, 22.1.2000, s. 1).

11

(EGT L 18, 22.1.2000, s. 1)

(12)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/files/paediatrics/docs/orphan-regulation_study_final-report_en.pdf.

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12767-Revision-of-the-EU-legislation-on-medicines-for-children-and-rare-diseases.

13

(14)  EGT L 40, 12.2.1989, s. 8.

14

(15)  Euripid är en frivillig databas för de nationella myndigheter som ansvarar för prissättnings- och ersättningsfrågor. Den omfattar – på grundval av insynsdirektivet 89/105/EEG – de officiella listpriserna för läkemedel som till största delen används inom öppenvården: https://euripid.eu/about/

15

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/59

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att utnyttja EU:s innovationspotential – En handlingsplan för immateriella rättigheter till stöd för EU:s återhämtning och resiliens

[COM(2020) 760 final]

(2021/C 286/11)

| Föredragande: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Föredragande:

Rudolf KOLBE

| Remiss | Europeiska kommissionen, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 31.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 241/0/2 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 14.1.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

31.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

241/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) ger Europeiska kommissionens handlingsplan för immateriella rättigheter sitt fulla stöd och ser den som en mycket bra och övergripande strategi för att modernisera EU:s system för immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK är av den bestämda åsikten att införandet av det enhetliga patentsystemet måste ges högsta prioritet och att det kommer att göra företagen i EU betydligt mer konkurrenskraftiga. Med tanke på de uppenbara svårigheterna med att införa systemet är kommittén övertygad om att överföringen av det enhetliga patentsystemet till EU:s rättssystem måste vara målet (på lång sikt). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK understryker vikten av stödåtgärder för små och medelstora företag på alla områden som rör skyddet av immateriella rättigheter. Utöver ekonomiska stödåtgärder måste det finnas ett särskilt fokus på att öka kunskaperna om immateriella rättigheter och på skräddarsydda konsult- och rådgivningstjänster. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK vill inleda en diskussion om hur kunskaperna om immateriella rättigheter och förvaltningen av dem kan förbättras på alla nivåer i EU:s utbildningssystem. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK uppmuntrar kommissionen att införa ett enhetligt intyg om tilläggsskydd och undersöka möjligheten att tillämpa detta system för tilläggsskydd på nya sektorer. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK menar att en harmonisering av ramen för upphovsrätt och förvaltningen av upphovsrättsdata skulle öka användningen av immateriella rättigheter i den kreativa sektorn. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK uppmanar till en social dialog som, utöver lagbestämmelserna, klargör och definierar rättvisa immateriella rättigheter genom kollektiva förhandlingar för att skapa incitament för upphovspersoner och producenter i form av erkännande av deras verk och skälig ekonomisk ersättning. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att geografiska beteckningar är ett viktigt verktyg för att öka konkurrenskraften hos lokala producenter och framhåller potentialen i att införa ett harmoniserat system för skydd av geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK ser att det finns ekonomisk potential och ett allmänt intresse i att främja flödet av uppgifter inom EU, men understryker de problem som kan uppstå på grund av obalanserade bestämmelser. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén välkomnar alla åtgärder som bidrar till att bekämpa intrång i immateriella rättigheter och stärka den roll som Europeiska byrån för bedrägeribekämpning spelar i kampen mot förfalskningsbrott. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK efterlyser en ytterligare förstärkning av verktygen för direktstöd till EU-företag som verkar i länder utanför EU, och en strikt tillämpning av den immaterialrättsliga lagstiftningen samt bestämmelserna i EU:s handelsavtal för att skydda dessa företag mot intrång i immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Under den aktuella hälsokrisen har behovet av tillgång till systemrelevanta immateriella rättigheter i kritiska situationer blivit tydligt. När det gäller vacciner och behandlingar som kan användas i samband med pandemin får immateriella rättigheter inte hindra deras tillgänglighet eller tillgång: ändamålsenliga tvångslicenssystem utgör ett säkerhetsnät för samhället i nödsituationer och säkerställer skälig ersättning till företagen. |
| --- | --- |

1.12

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK välkomnar kommissionens handlingsplan för immateriella rättigheter och ser den som en viktig strategi för att modernisera EU:s system för immateriella rättigheter och främja den enorma innovationspotentialen hos EU:s företag, särskilt små och medelstora företag samt mikroföretag. Eftersom den ekonomiska betydelsen av produkter som skyddas av immateriell äganderätt, såsom uppfinningar, konstnärliga och kulturella verk, varumärken, programvara, know-how, affärsprocesser och data, blir allt större inom EU anser EESK att en optimerad och lättåtkomlig rättslig och politisk ram är nödvändig. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Många företag, särskilt små och medelstora företag som utgör 99 % av alla företag inom EU, utnyttjar inte (till fullo) sina möjligheter att skydda de immateriella rättigheterna. Att se till att företagen inom EU – med särskilt fokus på små och medelstora företag samt mikroföretag – i högre grad drar nytta av skyddet av immateriella rättigheter måste utgöra kärnan i handlingsplanen om immateriella rättigheter. Det krävs en mängd olika åtgärder för att bland annat minska kostnaderna, förenkla förfarandena, öka medvetenheten och kunskapen, erbjuda skräddarsydd rådgivning och skräddarsytt stöd samt modernisera utbildningssystemet med avseende på kunskaper om immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Immateriella rättigheter utgör en viktig ekonomisk faktor – branscher med koppling till immateriella rättigheter står för nästan 45 % av Europas BNP och 30 % av dess arbetstillfällen – men är även en viktig faktor när det gäller att möta de största utmaningar som vårt samhälle står inför. Covid-19-krisen har mycket tydligt visat att EU är beroende av professionell spetskompetens samt ändamålsenliga regler och verktyg för immateriella rättigheter om vi ska kunna garantera en snabb tillämpning av kritiska immateriella rättigheter. Våra möjligheter att framgångsrikt bekämpa klimatförändringarna beror även till stor del på den snabba utvecklingen och tillämpningen av banbrytande teknik och effektiva verktyg för att utbyta kritiska immateriella tillgångar och data på ett rättvist sätt. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Den tekniska revolutionen är en drivkraft för immateriella rättigheter men även en utmaning som kräver ett välbalanserat synsätt på innovationsdrivna verktyg. Digitalisering och AI-teknik väcker många frågor om immateriella rättigheter som behöver beaktas, bland annat avseende transparens, dataursprung och upphovsrätt, grad av mänskligt ingripande och etiska principer. EESK delar kommissionens uppfattning att AI-system inte bör behandlas som upphovspersoner eller uppfinnare. Generellt anser EESK att Europas regelverk för immateriella rättigheter, med välavvägda ändringar och uppdateringar, är rustat för att möta utmaningarna med digitalisering och AI. Eftersom EU fortfarande ligger långt efter andra områden när det gäller antalet patent för digitala produkter och tekniker måste särskild uppmärksamhet riktas mot åtgärder för att förbättra denna viktiga marknad. |
| --- | --- |

2.4

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Skydd av immateriella rättigheter

| 3.1.1 | Det enhetliga patentsystemet, som innebär en enda kontaktpunkt för företag, är avgörande för att avsevärt minska kostnaderna för patent, underlätta licensieringen, öka transparensen och överbrygga tillgänglighetshindren för små och medelstora företag. Att lansera det enhetliga patentsystemet och se till att den enhetliga patentdomstolen tas i drift kommer att förbättra skyddet av immateriella rättigheter avsevärt och måste prioriteras i handlingsplanen. Genom att underlätta förfarandena påskyndas dessutom hela processen, vilket ökar de europeiska patentinnehavarnas konkurrenskraft. Överenskommelsen om den enhetliga patentdomstolen utgör en viktig grund för ett effektivt, specialiserat och tekniskt kompetent system för patenttvister som kan öka rättssäkerheten, enkelheten och effektiviteten. Som svårigheterna med genomförandet visar bör syftet dock vara att överföra systemet till EU:s rättssystem. Under tiden måste ytterligare förseningar som beror på förfaranden i medlemsstater och/eller Förenade kungarikets frånträde från överenskommelsen åtgärdas så snart som möjligt. Det faktum att EU:s andel av alla patent i världen minskade dramatiskt från 17,4 % år 2009 till 11,3 % år 2019 visar också tydligt att ytterligare åtgärder krävs. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Ett tilläggsskydd kan utvidga det skydd som ges av ett patent för en läkemedelsprodukt eller ett växtskyddsmedel som omfattas av motsvarande försäljningstillstånd. Det är därför ett viktigt verktyg för att kompensera förlusten av ett effektivt patentskydd på grund av den tid som krävs för provningar, kliniska prövningar, fältstudier och handläggning. EESK anser att tilläggsskydd är avgörande för att effektivt främja innovation inom nya verksamma ämnen och uppmuntra centrum för forskning och utveckling i EU, medan balanserade undantag från tilläggsskyddets rättigheter ska säkerställa att läkemedel kan tillhandahållas i tillräckliga mängder och till överkomliga priser. Trots att systemet för tilläggsskydd är ett okomplicerat system som främjar innovation är det fortfarande splittrat och kräver att en ansökan om tilläggsskydd lämnas in i var och en av de EU-medlemsstater där skyddet söks. Genom att med hjälp av en ny, separat EU-förordning inrätta ett enhetligt intyg om tilläggsskydd och en myndighet som utgör en enda kontaktpunkt för beviljande av enhetliga tilläggsskydd för patent skulle man göra tilläggsskyddet mer attraktivt för patentinnehavare, förbättra skyddet för innovatörer och skapa rättssäkerhet för tredje parter. EESK stöder även tillvägagångssättet att undersöka tillämpligheten hos ett optimerat system för tilläggsskydd i nya sektorer där produkter sannolikt kommer att behöva försäljningstillstånd. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Utifrån erfarenheterna från översynen av EU:s varumärkeslagstiftning är kommittén övertygad om att uppdateringen av EU:s lagstiftning om formgivningsskydd kommer att genomföras framgångsrikt. De positiva erfarenheterna av att reglera dessa frågor i EU-lagstiftningen bör motivera kommissionen att lägga fram ett förslag om en ny, separat förordning om enhetliga tilläggsskydd för patent och, på lång sikt, införliva det enhetliga patentsystemet i EU:s rättssystem. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EESK konstaterar att geografiska beteckningar utgör en unik och värdefull resurs för EU:s producenter på en alltmer avreglerad och konkurrensutsatt världsmarknad. EU:s system för skydd av geografiska beteckningar har ett stort ekonomiskt värde i jordbrukssektorn. Generellt fungerar systemet mycket bra, men skyddet av geografiska beteckningar behöver fortfarande säkerställas genom ett harmoniserat kontrollsystem för myndigheterna och en gemensam definition av livsmedelsbedrägeri, till exempel. Handelsavtal bör även fokusera på sådana särskilda skyddsåtgärder. EESK betonar potentialen i att införa ett harmoniserat system för skydd av geografiska beteckningar för andra produkter än jordbruksprodukter, som är en viktig del av den lokala identiteten. Detta skulle hjälpa lokala producenter att presentera sina kvalitetsprodukter på ett mer framgångsrikt sätt, och få ytterligare positiva effekter i mindre utvecklade regioner. En förenkling av registreringsförfarandet skulle även gynna producenterna. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Ordningen för gemenskapens växtförädlarrätt är ett annat positivt exempel på en harmoniserad strategi för att skydda immateriella rättigheter på grundval av en EU-förordning. Den kan också utgöra en säker grund för små och medelstora växtförädlare och innehåller viktiga undantag för jordbruk och växtförädlare. När det gäller dess uttalade mål utgör systemet en bra grund för växtförädlare att effektivt bidra till målen för den gröna omställningen. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | EESK betonar att skyddet av upphovsrätt, formgivningar och närliggande rättigheter är av avgörande betydelse för de kulturella och kreativa yrkena, som ger upphov till ett stort ekonomiskt välstånd och bidrar avsevärt till Europas identitet, kultur och värden – såsom arkitektoniska verk och andra kulturella verk – men där man ofta inte förfogar över tillräckliga sakkunskaper eller finansiella medel för att kunna skydda sina immateriella rättigheter och omvandla innovationer till produkter. Det är viktigt att ramen för upphovsrätt och förvaltningen av upphovsrättsdata harmoniseras, och att denna åtgärd åtföljs av ytterligare stödåtgärder. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Arbetstagare som sysslar med kreativt arbete, och framför allt uppfinningar, är möjliga rättighetsinnehavare. Det är mycket viktigt att inleda en social dialog på europeisk, nationell, sektorsspecifik eller företagsspecifik nivå som, utöver lagbestämmelserna, klargör och definierar rättvisa immateriella rättigheter genom kollektiva förhandlingar för att skapa incitament för upphovspersoner och producenter i form av erkännande av deras verk och skälig ekonomisk ersättning. Avtal om överlåtelse av upphovsrätt bör inte betraktas som en skyldighet att överföra alla immateriella rättigheter till arbetsgivaren utan lämplig ersättning. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Bioteknikdirektivet utgör en viktig ram för rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar. Det behandlar politiskt och etiskt känsliga ämnen och är därför resultatet av ett noggrant övervägande av mycket kontroversiella intressen. En snabb bioteknisk utveckling är dock även nödvändig på hälsoområdet och i kampen mot omfattande epidemier och hunger i världen. Därför är det viktigt att i stor utsträckning främja forskning och innovation på dessa områden, men även att sprida och licensiera den på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Företagshemligheter är immateriella tillgångar som kompletterar immateriella rättigheter. De används i stor utsträckning i de kreativa processer som leder till innovation och skapandet av immateriella rättigheter, och därför är det av yttersta vikt att se till att de skyddas effektivt. EESK anser därför att det är viktigt att klargöra den grund som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/943 (1). |
| --- | --- |

3.1.9

3.2   Användning och spridning av immateriella rättigheter – med särskilt fokus på små och medelstora företag

| 3.2.1 | EESK anser att ett av de viktigaste målen med handlingsplanen är att öka små och medelstora företags utnyttjande av möjligheten att skydda immateriella rättigheter, vilket påverkar alla olika system för skydd av immateriella rättigheter. Det finns en stor innovationspotential hos EU:s små och medelstora företag samt mikroföretag, men den övervägande majoriteten kan inte öka värdet av sina immateriella tillgångar. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Kostnadsfrågan är en anledning till att endast 9 % av de små och medelstora företagen i EU har registrerat immateriella rättigheter. Kostnaden för att få ett patent i EU är för närvarande avsevärt högre än i exempelvis USA eller Japan och utgör en enorm ekonomisk börda för små och medelstora företag samt mikroföretag. För att förbättra tillgången till skydd av immateriella rättigheter för små och medelstora företag måste kostnaderna därför sänkas. Ett snabbt införande av det enhetliga patentsystemet, som kommer att minska kostnaderna för patentregistrering avsevärt, kommer att få en avgörande betydelse för innovativa små och medelstora företag och mikroföretag, såsom fria professionella teknikföretag. EESK betonar även vikten av alla olika strategier för ekonomiskt stöd och experthjälp till små och medelstora företag: immaterialrättskuponger från EUIPO, strategin att hjälpa små och medelstora företag att dra nytta av sina immateriella rättigheter för att få tillgång till finansiering, programmet IPA4SME, som bidrar med upp till 15 000 euro för att samfinansiera åtgärder för diagnostik och skydd av immateriella rättigheter, osv. Kommittén noterar även att patentombuden spelar en central roll i detta stödsystem. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESK anser att ett stort problem är den enorma bristen på kunskap om strategier för hantering av immateriella rättigheter hos EU:s företag, särskilt, men inte enbart, hos små och medelstora företag och mikroföretag. Tillhandahållandet av lättillgänglig allmän och anpassad information samt stöd och rådgivning till små och medelstora företag och mikroföretag, genom en rad olika program och initiativ såsom den europeiska helpdesken för immaterialrättigheter och via olika kanaler och nätverk, är därför av stor betydelse för att ta itu med denna utmaning och bör utökas ytterligare. Medvetenheten om immateriella rättigheters potential för entreprenörer måste höjas och kombineras med olika utbildningsprogram med låg tröskel. EESK föreslår att man ska undersöka sätt att öka antalet kvalificerade förvaltare av immateriella rättigheter i EU-företag. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESK vill även inleda en diskussion om hur kunskaperna om immateriella rättigheter och hantering av immateriella rättigheter kan förbättras i EU:s utbildningssystem: Grundläggande kunskaper och medvetenhet om hantering av immateriella rättigheter bör införlivas i utbildningar på gymnasie- och högskolenivå, och fördjupade kunskaper om studier av immateriella rättigheter, såväl företagsekonomiska och tekniska studier som många andra, bör ingå i läroplanerna. Hantering av immateriella rättigheter bör även erbjudas som ett fristående ämne inom högre utbildning. Kommittén är övertygad om att en höjning av den befintliga kunskapen kan leda till att skyddet för immateriella rättigheter utnyttjas i större utsträckning. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Betydelsen av att omvandla forskningsresultat till innovation är uppenbar, och därför välkomnar EESK alla åtgärder för att främja kunskapsöverföring och bättre hantering av immateriella rättigheter inom forsknings- och innovationssamfundet. Små och medelstora företag samt mikroföretag är ofta små partner i projektkonsortier och behöver i den rollen få bättre stöd för att omvandla immateriella rättigheter till produkter och skydda sina rättigheter inom sådana konsortier. Detta bör vara ett särskilt fokus för stödprogram som erbjuder anpassad rådgivning och anpassat stöd. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3   Tillgång till och delning av immaterialrättsligt skyddade tillgångar

| 3.3.1 | Under den nuvarande hälsokrisen har behovet av tillgång till systemrelevanta immateriella rättigheter i kritiska situationer blivit uppenbart. När det gäller vacciner och behandlingar som kan användas i samband med pandemin får immateriella rättigheter inte hindra deras tillgänglighet eller tillgång. Effekten av den forskning som görs med europeiska offentliga medel bör maximeras genom att man säkerställer att den kunskap och de immateriella rättigheter som den resulterar i delas. Å andra sidan är effektiva system för utfärdande av tvångslicenser ett skyddsnät för samhället i nödsituationer. Förfarandena i dessa system måste bygga på en noggrann övervägning av de olika berörda intressena och samtidigt vara snabba och samordnade på europeisk nivå för att kunna uppfylla folkhälsokraven så effektivt som möjligt. I detta sammanhang vill EESK även betona vikten av förordning (EG) nr 816/2006 om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem (2). |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Att förbättra insynen i ägandeskapet och hanteringen av immateriella rättigheter är nödvändigt för att underlätta licensiering och spridning av immateriella rättigheter. I detta sammanhang vill EESK även betona behovet av ett snabbt genomförande av det enhetliga patentsystemet och vikten av att förbättra infrastrukturen för upphovsrätt när det gäller information om rättighetsinnehavare, villkor och alternativ för licensiering, även i fråga om blockkedjeteknik. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Eftersom standardisering är en process där de berörda aktörerna har många olika intressen kräver standardessentiella patent en särskilt hög nivå av transparens och rättvisa regler för licensiering. Kommittén stöder därför strategier för ett oberoende system för tredjeparters väsentliga kontroller och åtgärder för att minska överträdelser och motsättningar. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | EESK ser att det finns en ekonomisk potential i att främja delning av uppgifter och flödet av uppgifter inom EU i alla sektorer, men betonar att möjliggörandet av flödet och en utbredd användning av uppgifter måste bygga på ett balanserat tillvägagångssätt som säkrar integritet, trygghet, säkerhet, etiska normer och legitima intressen i fråga om skydd av immateriella rättigheter. Detta behöver säkerställas i 2021 års översyn av databasdirektivet (3). |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Intrång i immateriella rättigheter

| 3.4.1 | Effektiv verkställighet och rättslig prövning är de huvudsakliga kriterierna för ett framgångsrikt system för skydd av immateriella rättigheter, och behöver därför stärkas avsevärt. EESK betonar att införandet av den enhetliga patentdomstolen kommer att innebära ett enormt lyft för skyddet av patenträttigheter och att även skyddet av immateriella rättigheter i andra system för immateriella rättigheter (t.ex. försäkringar) måste stärkas avsevärt genom praktiska och/eller rättsliga åtgärder. I synnerhet små och medelstora företag samt mikroföretag har ofta inte möjlighet att skydda sina immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Digitaliseringen har medfört nya former av intrång i immateriella rättigheter, såsom bland annat cyberstöld av företagshemligheter och olaglig streaming. EESK välkomnar tvingande förordningar, som rättsakten om digitala tjänster (4), för att säkerställa en bättre rättslig ram. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Förfalskning och piratkopiering orsakar enorma förluster i EU:s försäljning, och medför dessutom risker för konsumenternas hälsa, säkerhet och trygghet. EESK välkomnar samarbetet mellan alla berörda parter, inrättandet av en EU-verktygslåda och stärkandet av den roll som Europeiska byrån för bedrägeribekämpning spelar i kampen mot förfalskningar. |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Rent spel på global nivå

| 3.5.1 | EU har ingen ledande position i den globala konkurrensen när det gäller immateriella rättigheter. Vad gäller patentansökningar ökade Asiens andel av världens patentansökningar till 65 % under 2019, medan EU:s andel sjönk dramatiskt från 17,4 % (år 2009) till 11,3 %. Det är därför ytterst viktigt att förbättra EU:s position. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Skyddet och tillämpningen av immateriella rättigheter är en ytterligare utmaning för företag i EU som är verksamma i länder utanför EU. Därför uppmuntrar EESK alla kommissionens åtgärder för att förbättra situationen. Förhandlingar om kapitel om immateriella rättigheter med en hög nivå av skydd i frihandelsavtal och dialoger om immateriella rättigheter med handelspartner är viktiga långsiktiga tillvägagångssätt, precis som samarbete inom globala organisationer som Wipo och WTO samt deltagande i globala immaterialrättsliga avtal. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | EESK understryker vikten av verktyg för direktstöd som tillhandahåller information till EU-företag som verkar i länder utanför EU, till exempel granskning av utländska investeringar, bevakningslistan för varumärkesförfalskning och pirattillverkning samt tredjelandsrapporten. Åtgärder som immaterialrättsliga hjälpcentraler för små och medelstora företag till stöd för små och medelstora företag samt mikroföretag är särskilt viktiga och bör utvecklas vidare. |
| --- | --- |

3.5.3

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 157, 15.6.2016, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 9.6.2006, s. 1.

2

(3)  EGT L 77, 27.3.1996, s. 20.

3

(4)  COM(2020) 825 final.

4

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/64

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakten om digitala marknader)

[COM(2020) 842 final – 2020/0374(COD)]

(2021/C 286/12)

| Föredragande: | Emilie PROUZET |
| --- | --- |

Föredragande:

Emilie PROUZET

| Remiss | Europeiska unionens råd, 10.2.2021
  Europaparlamentet, 8.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 31.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 179/9/16 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 10.2.2021

Europaparlamentet, 8.2.2021

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

31.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

179/9/16

1.   Slutsatser och högnivårekommendationer

| 1.1 | Under de senaste tio åren har frågor och behov tagits upp när det gäller både konkurrens och inremarknadsregler. Dessa har helt klart ökat under covid-19-krisen. EESK välkomnar förslaget till förordning om rättsakten om digitala marknader, som syftar till att hindra grindvakter från att ålägga företag och konsumenter oskäliga villkor och säkerställa tillgången till viktiga digitala tjänster. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Onlineplattformar är ett ständigt närvarande fenomen som utmanar etablerade aktörer genom att förändra hur vi konsumerar och tillhandahåller produkter och tjänster, men också hur vi arbetar och anställer människor. I detta avseende välkomnar EESK kommissionens helhetssyn när det gäller att behandla alla aspekter av detta ekosystem. Kommittén kommer i detta sammanhang att vara särskilt uppmärksam på beskattning, dataförvaltning och arbetsvillkor. När det gäller den sistnämnda punkten välkomnar EESK kommissionens samråd om förbättrade arbetsvillkor för plattformsarbetare och ser fram mot det lagstiftningsinitiativ som planeras till slutet av året. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Att uppnå lika villkor för de olika aktörerna på de digitala marknaderna förblir det främsta målet. Europa behöver en rättvis och öppen onlineplattformsmiljö för att uppnå en bättre fungerande inre marknad. EESK menar att rättsakten om digitala marknader och rättsakten om digitala tjänster (1) tillsammans kommer att utgöra hörnstenen i en ram som ska förbättras med åren och tillämpas i överensstämmelse med annan viktig digital politik, såsom förordningen om integritet och elektronisk kommunikation, den allmänna dataskyddsförordningen, P2B-förordningen och anpassningen av konkurrensreglerna till den digitala tidsåldern. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Att ett rättvist och innovationsvänligt företagsklimat säkerställs samtidigt som slutanvändarna skyddas är fortfarande av grundläggande betydelse. Förslaget till rättsakt om digitala marknader är ett svar på den snabba och föränderliga digitala tidsåldern, och föreskriver korta tidsfrister och snabbt uppdaterbara förfaranden samtidigt som rättssäkerheten och rätten till försvar tryggas. EESK anser dock att artikel 16 om marknadsundersökningar av bristande efterlevnad måste stärkas både när det gäller tidsfördröjningen (att vänta på tre överträdelser inom fem år skulle åsamka alltför stora skador) och påföljder. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Genom att fokusera på specifika tjänster oavsett var tjänsteleverantören är etablerad eller vilken lag som är tillämplig på tillhandahållandet av tjänsten tar kommissionen på ett ändamålsenligt sätt itu med frågan om lika villkor för europeiska och globala nätaktörer. EESK anser att inriktning på tjänsten snarare än på aktören är en bra lösning på svårigheterna när man försöker övervaka så pass olika digitala aktörer. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Till skillnad från rättsakten om digitala tjänster kräver rättsakten om digitala marknader inte direkt att plattformarnas betecknade grindvakter ska utse en rättslig företrädare i Europeiska unionen. De utvärderings- och utredningsförfaranden som beskrivs nedan kräver dock dialog och samordning mellan de centrala tjänsteplattformarna och kommissionen. EESK rekommenderar att man inkluderar en hänvisning till artiklarna 10 och 11 i rättsakten om digitala tjänster för att säkerställa att alla grindvakter utser en rättslig företrädare i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Dessutom är det av högsta prioritet för EESK att förhindra att ökande nationell lagstiftning splittrar upp den inre marknaden ännu mer. EESK anser att åtgärder på EU-nivå är av yttersta vikt och stöder till fullo artikel 1.5 och 1.7. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Samtidigt ställer sig EESK bakom rättsakten om digitala marknader när det gäller att medlemsstaterna måste ha möjlighet att agera i nära samarbete med kommissionen (genom ett beslut som antas enligt artikel 3.6, enligt artikel 33 eller parallellt, på grundval av konkurrensreglerna). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | För att täcka fall där ansvar uppstår samtidigt på grund av överträdelse av rättsakten om digitala marknader och överträdelse av reglerna enligt artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget tas det för givet att dessa två uppsättningar regler kan tillämpas samtidigt. Rättsakten om digitala marknader bör därför förtydliga genomförande- och samordningsförfarandena för att säkerställa rättssäkerhet och effektivitet (artikel 1.6). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK anser att det krävs en ingående diskussion om orsakerna till och effekterna av de olika metoderna för att fastställa nya skyldigheter enligt artikel 10 och för att utvidga metoderna enligt artikel 17. Samtidigt anser EESK att de särskilda exceptionella omständigheterna med avseende på de sex parametrar som används för att beteckna grindvakter bör definieras (artikel 3.6). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK anser därför att definitionerna av ”centrala tjänster”, ”slutanvändare” och ”företagsanvändare” bör vara mycket mer specifika. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK anser att det bör klargöras att de metoder som avses i artiklarna 5 och 6 utgör förbjudna metoder. Artikel 6 om metoder måste dock genomföras specifikt inom ramen för den regelbundna dialogen mellan kommissionen och grindvakterna. |
| --- | --- |

1.12

2.   Kommentarer om tillämpningsområde och betecknande

| 2.1 | EESK anser att tillämpningsområdet för tjänster är mycket brett, även om det är mycket viktigt. Det är faktiskt bara metoder med direkt anknytning till dessa centrala plattformstjänster som omfattas och är föremål för skyldigheter. EESK stöder den rättsliga säkerhet som skapas genom en översyn av förordningen med eventuella ändringar av tillämpningsområdet för tjänster. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK noterar att de problem som identifierats beträffande hur marknaden för centrala tjänster fungerar inte alla avser slutanvändare (se tjänsterna f, g och h) och undrar om effekten av processen i rättsakten om digitala marknader inom centrala B2B-tjänster har bedömts tillräckligt ingående, särskilt i reklamekosystemet (annonsmarknaden). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Om en central tjänst erbjuds är det möjligt att bedöma om någon leverantör av denna tjänst har attribut som gör att den kumulativt uppfyller kriterierna för att anses vara en grindvakt för den specifika tjänsten. EESK stöder denna kumulativa metod |
| --- | --- |

2.3

2.4   Särskilda kommentarer om den kvantitativa bedömningen – förmodade grindvakter

| 2.4.1 | När det gäller det första tröskelvärdet noterar EESK att det avser den totala omsättningen för det företag som äger plattformen, inklusive alla affärsområden som inte är plattformsaffärsmodeller eller onlineverksamhet, inte tjänstens omsättning. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | EESK stöder tröskelvärdet för ekonomiska data, särskilt det sätt på vilket det omfattar kapitaliseringssiffrorna för att återspegla plattformarnas förmåga att tjäna pengar på sina användare och deras ekonomiska kapacitet (inklusive möjligheten att utnyttja tillgången till finansmarknaden). |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | När det gäller det andra tröskelvärdet erkänner EESK kriteriernas relevans i förhållande till antalet användare (för den specifika centrala plattformstjänst som analyseras). |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | I förslaget ligger definitionen av slutanvändare (artikel 2.16) nära definitionen av konsument och ställs på vedertaget sätt i motsats till den yrkesmässiga användaren. I artikel 3.2 b definieras begreppet slutanvändare på grundval av varaktighet (månader) och relevans (att vara aktiv). EESK anser att definitionen av slutanvändare bör vara exakt (dvs. användare som passerar, besöker webbplatsen, använder den en gång i månaden). Samma fråga gäller företagsanvändare. För rättssäkerhetens skull rekommenderar EESK att begreppen ”slutanvändare” och ”företagsanvändare” förtydligas eller åtminstone definieras i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

2.4.4

2.5   Särskilda kommentarer om den kvalitativa bedömningen – bedömda grindvakter

| 2.5.1 | Om inte alla tröskelvärden nås kumulativt kan kommissionen genomföra en marknadsundersökning. Detta kan begäras av en medlemsstat (artikel 15) och bygger på sex andra parametrar för att avgöra om plattformen uppfyller de tre avgörande kriterierna (artikel 3.6). |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | I den kvalitativa bedömning av den inre marknaden som kommissionen inför avspeglas många parametrar som är relevanta inom konkurrensrätt och ekonomi. Med tanke på bristen på precedensfall (inget behov av att definiera en relevant marknad eller bevisa dominans för att fastställa grindvaktsstatus) är det dock oklart/oprövat hur många/hur starka egenskaperna/ parametrarna kommer att vara. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Om målet är att rikta in sig på situationer som är jämförbara med dem som identifierats i den kvantitativa bedömningen men där tröskelvärdena inte har uppnåtts, anser EESK att bedömningsmekanismen endast är mycket begränsad i fråga om detaljerna. Vid första anblicken tycks inget förhindra en bredare tolkning av dessa parametrar, så att de kan tillämpas på ett större antal aktörer, eftersom vi vet att många affärsmodeller inom ekonomin utvecklas och att det experimenteras med digital omvandling och nya affärsmodeller. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | Eftersom dessa sex parametrar gör det möjligt att beteckna grindvakter, anser EESK att deras specifika exceptionella omständigheter bör definieras. |
| --- | --- |

2.5.4

3.   Kommentarer om förtecknade metoder

| 3.1 | För att förstå förteckningarna över metoder i förslaget till rättsakt om digitala marknader anser EESK att det är viktigt att se tillbaka på kommissionens arbete: de metoder som fastställts under de senaste åren, de som redan omfattas av den nya P2B-förordningen och de som skulle kunna täckas genom att konkurrenslagstiftningen anpassas till det digitala ekosystemet. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK anser att tillämpningsområdet för metoderna bör förtydligas, särskilt om kommissionen kan utvidga det. Således verkar det som om många av de metoder som avses i artikel 5 ingår i plattformens centrala tjänst, medan artikel 6 avser användningen av sådana centrala plattformstjänster för att utnyttja och påverka marknadsresultat. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK anser att ett tillförlitligt certifieringssystem bör utvecklas på grundval av testförfaranden som gör att företag kan intyga att deras AI-system är tillförlitliga och säkra. Öppenhet, särskilt när det gäller klassificeringssystem, spårbarhet och förklarbarhet för algoritmiska beslutsprocesser, är en teknisk utmaning som kräver stöd från EU-instrument såsom Horisont Europa-programmet (2). |
| --- | --- |

3.3

3.4   Särskilda kommentarer om orättvisa datadrivna metoder

| 3.4.1 | EESK erkänner behovet av att ytterligare förbättra genomförandet av den allmänna dataskyddsförordningen genom att fastställa metoden i artikel 5 a. EESK uppmuntrar även kommissionen att regelbundet se över den allmänna dataskyddsförordningen och tillhörande förordningar mot bakgrund av den tekniska utvecklingen (3). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | När det gäller effektiv portabilitet för data (artikel 6 h) påpekar EESK att molntjänsteindustrin, i enlighet med förordningen om det fria flödet av data, håller på att utveckla en uppförandekod för att säkerställa avtalsmässig och teknisk transparens vad gäller avslutande av kontrakt och dataportering mellan molntjänsteleverantörer eller tillbaka till lagring på egna servrar. Hur ändamålsenlig uppförandekoden är när det gäller att främja portabilitet på molntjänstemarknaden ska utvärderas inom kort. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Särskilda kommentarer om otillbörligt självföreträde

| 3.5.1 | I rättsakten om digitala marknader fastställs grindvaktens skyldighet att avstå från förmånligare behandling även med avseende på ”någon tredje part som tillhör samma företag”. Denna ytterligare specifikation upprepas dock inte i andra bestämmelser, trots att en grindvakt skulle kunna undvika den begränsning som anges i dessa bestämmelser genom att tillhandahålla relevanta data till en tredje part. Som exempel kan vi hänvisa till artikel 5 a eller artikel 6.1 a, där överföring av data till en tredje part (oavsett om den tillhör samma företag eller inte) inte är förbjudet. Även om artikel 11 erbjuder en viss lösning anser vi inte att den är tillräcklig. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Paritetsklausulen i artikel 5 b: att hindra företagsanvändare från att erbjuda samma varor och tjänster till konsumenter på andra villkor via andra onlinebaserade förmedlingstjänster eller sökmotorer än via deras plattform skulle nu vara förbjudet för grindvakter. EESK anser att formuleringen ”till priser eller villkor som skiljer sig från” är bred och kan omfatta andra kriterier än bara pris, som kan behöva preciseras. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Särskilda kommentarer om orättvisa villkor för åtkomst

| 3.6.1 | När det gäller metoden i artikel 5 d konstaterar EESK att P2B-förordningen redan innehåller bestämmelser för att säkerställa åtkomst för företagsanvändare för att lämna in klagomål och öppenhet när det gäller klagomålshantering, och ifrågasätter relevansen av denna metod. EESK undrar varför slutanvändarna inte omfattas. |
| --- | --- |

3.6.1

4.   Kommentarer om undersöknings-, verkställighets- och övervakningsbefogenheter

| 4.1 | Vid tillämpningen av artikel 3.6 bör man i högre grad överväga att göra de berörda medlemsstaternas myndigheter delaktiga i beslutsfattandet. Vi anser att myndigheterna i en medlemsstat bör ha rätt att begära att kommissionen ska utfärda ett beslut enligt punkt 6, och kommissionen bör ha motsvarande skyldighet att diskutera begäran och, i förekommande fall, tillåta den berörda medlemsstaten att vidta preliminära åtgärder i avvaktan på kommissionens beslut. För beslutet bör kommissionen också begära ett yttrande från alla medlemsstater där den potentiella grindvakten bedriver verksamhet. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | I förslaget till förordning kombineras självutvärdering av plattformarna och utvärdering av den behöriga myndigheten, dvs. kommissionen. Denna bedömning utförs dock i första hand av den centrala plattformstjänsten, som måste underrätta kommissionen om att dessa tröskelvärden har uppnåtts inom tre månader (artikel 3.3). EESK erkänner och stöder att processen i rättsakten om digitala marknader gör plattformarna ansvariga. Det noteras också att förslaget respekterar rätten till försvar och överklagande och takten i digitala affärer. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK stöder de åtgärder i rättsakten om digitala marknader som ger kommissionen möjlighet att bedöma och övervaka grindvaktsplattformars tillväxt, såsom fusioner utanför tröskelvärdena i förordning (EG) nr 139/2004 (4). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK stöder dessutom kommissionens bedömning av huruvida det nuvarande EU-systemet gör det möjligt att i tillräcklig utsträckning fånga upp viktiga förvärv av mål med låg omsättning som kan påverka konkurrensen på EU:s inre marknad (5). Kommissionsledamot Margrethe Vestagers förslag om att börja godta hänskjutanden från nationella konkurrensmyndigheter om fusioner, oavsett om dessa myndigheter har befogenhet att granska ärendet eller ej, kan vara ett alternativ (6). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vid sidan av kommissionen måste den planerade rådgivande kommittén för digitala marknader också inrättas för största möjliga ändamålsenlighet. EESK betraktar artikel 32 som mycket vag i detta avseende och anser att kommittén bör anförtros löpande tillsyn och övervakning. EESK föreslår också att man överväger om kommittén skulle kunna ta emot klagomål från konsumentorganisationer och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK anser att organisationer som arbetar med företagsintressen och konsumentskydd samt fackföreningar bör höras och att deras åsikter bör beaktas på samma sätt som i konkurrensärenden. Enligt artikel 20 i rättsakten om digitala marknader får kommissionen genomföra höranden. EESK föreslår att deras deltagande och deras rätt att bli hörda tydligt anges i denna artikel. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande om rättsakten om digitala tjänster (se sidan ... i detta nummer av EUT).

1

(2)  EUT C 47, 11.2.2020, s. 64.

2

(3)  EUT C 47, 11.2.2020, s. 64.

3

(4)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

4

(5)  https://one.oecd.org/document/DAF/COMP/WD(2020)24/en/pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019-2024/vestager/announcements/future-eu-merger-control_en

6

---

BILAGA

Följande text från sektionens yttrande avslogs till förmån för ett ändringsförslag som antogs av plenarförsamlingen, men fick minst en fjärdedel av de avgivna rösterna:

| ”2.3 | Om en central tjänst föreslås är det möjligt att bedöma om någon leverantör av denna tjänst har attribut som kumulativt uppfyller kriterierna för att anses vara en grindvakt för den specifika tjänsten. EESK anser inte att denna kumulativa metod på ett effektivt sätt täcker in grindvakterna utan föreslår att endast ett kriterium ska uppfyllas, och då helst antalet användare, i överensstämmelse med rättsakten om digitala tjänster. Kommittén uttrycker även oro över att förfarandet för att identifiera grindvakter kan vara omständligt och rekommenderar därför en snabbare process.” |
| --- | --- |

”2.3

Om en central tjänst föreslås är det möjligt att bedöma om någon leverantör av denna tjänst har attribut som kumulativt uppfyller kriterierna för att anses vara en grindvakt för den specifika tjänsten. EESK anser inte att denna kumulativa metod på ett effektivt sätt täcker in grindvakterna utan föreslår att endast ett kriterium ska uppfyllas, och då helst antalet användare, i överensstämmelse med rättsakten om digitala tjänster. Kommittén uttrycker även oro över att förfarandet för att identifiera grindvakter kan vara omständligt och rekommenderar därför en snabbare process.”

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 98 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 83 |
| Nedlagda röster: | 20 |

Röster för:

98

Röster emot:

83

Nedlagda röster:

20

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/70 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/70

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG

[COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD)]

(2021/C 286/13)

| Föredragande: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Föredragande:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Remiss | Europeiska unionens råd, 11.2.2021
  Europaparlamentet, 8.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 31.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 235/3/5 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 11.2.2021

Europaparlamentet, 8.2.2021

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

31.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

235/3/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar förslaget om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) i ett läge där nya och innovativa (digitala) tjänster i informationssamhället vuxit fram, vilket förändrar EU-medborgarnas vardag och formar och förändrar hur de kommunicerar, ansluter sig, konsumerar och gör affärer. Dessa tjänster har på ett omfattande sätt bidragit till samhällelig och ekonomisk omvandling i EU och över hela världen, och covid-19-krisen har visat hur avgörande de är för att skapa ett bättre samhälle. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK stöder kommissionens ansträngningar för att förhindra att den inre marknaden fragmenteras genom ökande mängder nationella regler och regleringar som kan undergräva systemet och hindra alla europeiska företag från att dra nytta av en stark inre marknad. EESK efterlyser därför ett tydligt fastställande av hur uttömmande rättsakten om digitala tjänster är. EESK anser att detta är en möjlighet att inrätta globala standarder för de digitala marknaderna som kan vägleda Europa in i denna nya era och säkerställa en hög nivå av konsumentsäkerhet och skydd online. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK är medveten om att diskussionen om rättsakten om digitala tjänster kommer att ta tid och att kompromisser kommer att behövas i det långa loppet. Trots detta uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att fastställa en rimlig tidsplan för att inleda diskussioner och inkluderande offentliga samråd och genomföra förordningen och strategin. Det är av grundläggande betydelse att arbetsmarknadens parter och civilsamhällesorganisationerna spelar en roll i denna process för att uppnå lika villkor för alla aktörer, oavsett om de är etablerade i Europeiska unionen eller inte. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Med tanke på den digitala teknikens betydelse anser EESK också att behovet av nya regler och regleringar för att lösa problemen och utmaningarna med denna teknik har blivit en prioritet. En ny ekonomi kräver nya tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK välkomnar den ökade öppenheten kring system med rekommendationer och annonsering. Dessa rekommendationssystem bör dock inte demoniseras, men man bör se till att konsumenterna bara får den annonsering som de vill ha. Regleringar bör därför betona individuellt självbestämmande och EESK anser att en god avvägning därför bör uppnås genom artiklarna 29 och 30 i förordningen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK noterar att det finns många brister när det gäller principen om ursprungsland och uppmanar till att man noggrant överväger alternativa metoder såsom principen om destinationsland, särskilt i skatte-, arbets- och konsumentfrågor, såvida det inte finns en strängare reglering på EU-nivå för att säkerställa rättvis konkurrens och högsta möjliga konsumentskyddsnivå. Man bör se till att samma arbetsrättsliga bestämmelser gäller för plattformsarbetare som i det land där tjänsten tillhandahålls, eftersom dåliga arbetsvillkor för anställda har blivit ett stort problem för en rättvis konkurrens. Det övergripande målet är att upprätthålla och stärka den inre marknaden genom att säkerställa lika villkor för alla aktörer. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Transparenskraven får inte förhindra tekniska framsteg, särskilt inte inom artificiell intelligens och datavetenskap. Även om AI utan insyn innebär risker kan den också medföra betydande fördelar. EESK betonar behovet av att säkerställa att lagen finjusteras och inte hindrar tekniska framsteg, med beaktande av högsta möjliga nivå av konsument- och arbetstagarskydd. Vi efterlyser att en lämplig ram tas fram som gör det möjligt för företag att intyga att deras AI-system är rättvisa, tillförlitliga och säkra. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Undantaget från ansvar för värdtjänster bör endast upphöra att gälla i fråga om innehåll som är uppenbart olagligt eller som har fastställts som olagligt genom ett domstolsbeslut. EESK rekommenderar att man inför en positiv ansvarsordning för e-marknadsplatser som ska tillämpas under vissa omständigheter. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | De använda definitionerna bör rationaliseras och, i den mån det är möjligt, harmoniseras med besläktade lagtexter såsom rättsakten om digitala marknader, direktivet om upphovsrätt på den digitala inre marknaden och P2B-förordningen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Rättsakten om digitala tjänster är en del av en bredare regleringsstrategi för plattformsekonomin, som också måste omfatta beskattning, arbetstagares rättigheter (inklusive social trygghet, hälsa och säkerhet, organisationsrätt och kollektiva förhandlingar), förmögenhetsfördelning, hållbarhet och produktsäkerhet. EESK uppmärksammar den enorma uppgiften att uppnå fungerande samordning mellan alla relevanta instrument och initiativ, särskilt inom immaterialrätt, telekommunikation, data och integritet, produktansvar och produktsäkerhet, den audiovisuella sektorn och naturligtvis e-handelsdirektivet. Det behövs en ordentlig översikt över hur dessa olika perspektiv som påverkar rättsakten om digitala tjänster kan integreras. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén kommer att fortsätta att ägna särskild uppmärksamhet åt beskattning, dataförvaltning, anställningsstatus, arbetsvillkor och konsumentskydd, eftersom de är viktiga faktorer för den ibland otillbörliga konkurrensen i den digitala ekonomin. Kommittén betonar att man måste ta itu med dessa utmaningar mot bakgrund av målen för hållbar utveckling, den digitala agendan, stadgan om de grundläggande rättigheterna och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

1.11

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Digital teknik kan vara avgörande för vårt dagliga liv. Den kan vara till stor nytta för samhället och ekonomin och det är nu allmänt erkänt att den är oumbärlig för hur marknaden fungerar och hur vi förhåller oss till varandra, med verkliga fördelar för samhället i stort. Digitala tjänster har dock också medfört stora utmaningar för enskilda personer, samhället och marknaden. En förutsättning för ett rättvisare Europa är att vi reglerar den digitala sektorn ordentligt och säkerställer en korrekt fördelning av dessa fördelar och ett lämpligt skydd för alla marknadsaktörer (medborgare, konsumenter, arbetstagare och företag, oavsett storlek). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommissionens svar på ett antal dokument, utvecklingen av rättspraxis och efterlysningar – å ena sidan av ambitiösa reformer av EU:s befintliga rättsliga ram för e-handel samtidigt som huvudprinciperna i dess ansvarsordning, förbudet mot allmän övervakning och klausulen för den inre marknaden bibehålls, å andra sidan av en uppdaterad, rättvis och konkurrenskraftig digital marknad – är inriktat på två huvudområden: Rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Genom rättsakten om digitala tjänster bör EU säkerställa en hög konsumentskyddsnivå i Europa beträffande flera aspekter av den digitala ekonomin, i synnerhet på onlineplattformar. Att bekämpa olagligt innehåll och öka insynen i hur annonsering riktar sig till allmänheten är bland de viktigaste och mest kontroversiella aspekterna av förslaget. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Med rättsakten om digitala marknader fokuserar kommissionen på hur den europeiska digitala marknaden fungerar samtidigt som den försöker göra den mer balanserad, mer konkurrenskraftig och mer innovativ, vilket ger människor fler och bättre tjänster, genom att lika villkor införs för alla marknadsaktörer. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESK välkomnar därför kommissionens ansträngningar att ytterligare reglera den digitala ekonomin och göra den tillförlitlig för både samhället och ekonomin. Medborgare, arbetstagare och ekonomiska aktörer, särskilt små och medelstora företag och sårbara personer, behöver skyddas i sina kontakter med digitala plattformar och säkerheten måste garanteras i all verksamhet, både vad gäller innehåll, ekonomiska transaktioner och till och med immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:s cyberrymdsregler blir alltmer komplexa och fragmenterade. Insatser bör göras för att göra dem mer lättlästa och samstämmiga. Alltför komplexa regler kan vara dåligt för både företag och medborgare, hämma innovation, öka kostnaderna och göra det svårare för människor att utöva sina rättigheter. EESK välkomnar därför kommissionens avsikt att samordna och rationalisera de förfarandemässiga aspekterna av verkställighetsreglerna i medlemsstaterna och valet av ett direkt tillämpligt rättsligt instrument. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK understryker att rättsakten om digitala tjänster bör vara förenlig med den potentiella rättsliga ramen för andra relevanta frågor som rör plattformsekonomin, t.ex. arbetstagares rättigheter (inklusive social trygghet, hälsa och säkerhet, organisationsrätt och kollektiva förhandlingar) (1), skatt, förmögenhetsfördelning och hållbarhet, och betonar behovet av att ta itu med dessa utmaningar på europeisk nivå och mot bakgrund av målen för hållbar utveckling, den digitala agendan, stadgan om de grundläggande rättigheterna och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Bland kommissionens kommande initiativ kommer Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att vara särskilt vaksam när det gäller beskattning, dataförvaltning, anställningsstatus, arbetsvillkor och konsumentskydd, eftersom de är viktiga faktorer för den ibland otillbörliga konkurrensen i den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Regleringen av cyberrymden bör vara så framtidssäkrad och teknikneutral som möjligt. Detta kommer att ge klarhet och marknadsmöjligheter för alla med fokus på konsumentskydd och säkerhet. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Det är viktigt att kommissionen på området för digital beskattning tar initiativ inom ramen för internationella diskussioner genom att föra fram principer om rättvisa och transparens, fördelning av välstånd och hållbarhet och understryker behovet av att behandla dessa frågor på europeisk nivå och i linje med målen för hållbar utveckling, den digitala strategin, stadgan om de grundläggande rättigheterna och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

2.9

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Bättre och mer ändamålsenlig lagstiftning, bland annat för att förhindra illojal konkurrens, är en av huvudfrågorna i den nya ekonomin. Kommissionen anser uppenbarligen – och EESK instämmer – att det behövs nya metoder och strategier för att reglera en marknad som inte kan använda samma verktyg och bedriva ”normal verksamhet”. Den ”vanliga” konkurrenslagstiftningen räcker helt enkelt inte till för att effektivt bemöta de utmaningar och svårigheter som orsakas av teknikjättar. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK efterlyser tydligare regler, såsom de som kommissionen är villig att undersöka grundade på en förenklad snabbspårslagstiftningsram för den inre marknaden för den digitala världen. EU måste uppdatera sina regleringsverktyg för att effektivt ta itu med digitala marknader utöver frågor som rör grindvaktsplattformar. Den nya ekonomin kräver andra åtgärder och EESK välkomnar därför också initiativet till rättsakten om digitala marknader (2). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Europeisk digital suveränitet måste vägas in i alla regleringar för att inte bara skydda företagen utan även arbetstagarna, konsumenterna och medborgarna. I och med covid-19-krisen steg försäljningen av osäkra produkter, falska recensioner, otillbörliga affärsmetoder och andra överträdelser av konsumentlagstiftningen, piratkopiering och varumärkesförfalskning på digitala plattformar till oacceptabla nivåer. Detta visar på värdet av initiativet om rättsakten om digitala tjänster och det akuta behovet av åtgärder. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Det är också uppenbart att verkställighetsmekanismerna för att bekämpa bedrägerier och olaglig verksamhet i anknytning till digitala plattformar utgör en utmaning och säkerställer att de företag som tjänar mest på den digitala ekonomin också har ett större ansvar. EESK anser att rättsakten om digitala tjänster har en avgörande roll i att återställa förtroendet för marknaden och få medlemsstaterna att fastställa en snabb och ändamålsenlig verkställighetsmekanism som passar alla medlemsstater, med beaktande av skillnaderna mellan dem. EESK välkomnar att bristerna i kontrollen av efterlevnaden när det gäller olaglig onlinereklam med stor sannolikhet kommer att minska tack vare rättsakten. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Oavsett vilken strategi som väljs när det gäller system och mekanismer för verkställighet måste kommissionen och medlemsstaterna anslå tillräckliga medel för att investera i personalresurser, utbildningssystem, programvara och hårdvara som kan stärka förtroendet för marknaden och individer. Det är därför en prioritering att fastställa kostnaderna för att genomföra rättsakten om digitala tjänster, liksom de förväntade kostnaderna för samhället om inga åtgärder vidtas, och säkerställa lämpliga villkor för att övertyga alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | När det gäller tillämpningsområdet för rättsakten om digitala tjänster spelar storlek in: inte alla företag inom detta område bör behandlas på samma sätt, detta för att undvika otillbörlig konkurrens på grund av ekonomisk makt och storlek. Det föreslagna kriteriet, dvs. antalet arbetstagare, kan dock visa sig vara otillräckligt och lätt att kringgå. Detta är särskilt allvarligt med tanke på att betydande delar av plattformarnas skyldigheter enligt den föreslagna förordningen inte gäller mikroföretag eller små företag, till exempel klagomålshantering, hantering av missbruk, anmälan av brott, transparens vad gäller annonsering, oberoende revisioner och betrodda anmälare. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK understryker dock att det är viktigt att skydda små och medelstora företag, mikroföretag och sociala företag. De har kanske inte råd med efterlevnads- och investeringskostnaderna, och det måste säkerställas att de inte kommer att lida till följd av genomförandet av en förordning som var menad att skapa rättvis konkurrens. EESK efterlyser därför alternativa kriterier för att definiera mikroföretag och små företag (artikel 16), t.ex. årlig omsättning eller deras ägande- eller organisationsstruktur. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK välkomnar anpassningsperioden för företag som faller inom kategorin mycket stora onlineplattformar (artikel 25.4). Dessa företag växer ofta mycket snabbt och bör ges en rimlig chans att anpassa sig till de strängare krav och skyldigheter som anges i förslaget. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Även om det i förslaget klargörs att det ska förstås som lex generalis verkar det finnas många närbesläktade definitioner i andra instrument, som kan bli alltför omständliga ur ett verkställighetsperspektiv, vilket medför ytterligare kostnader för företag och konsumenter. Begreppet ”onlineplattform” definieras till exempel i förslaget: Begreppet ”plattform” definieras inte, men används i P2B-förordningen (förordning (EU) 2019/1150 (3)). Direktivet om den digitala inre marknaden ((EU) 2019/790 (4)) använder begreppet ”onlineleverantörer av delningstjänster för innehåll” och förslaget till rättsakt om digitala marknader hänvisar till ”grindvakter” och ”kärnplattformstjänster”. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | I takt med att de digitala tjänsterna har ökat har affärsmodellerna utvecklats och blivit mer komplexa och skillnaderna mellan olika aktörer har suddats ut. Med tanke på den snabba utvecklingen inom sektorn, som är en utmaning för lagstiftarna, finns det ett behov av tydliga definitioner. EESK rekommenderar att man tydligare definierar plattformar, användare eller mottagare (förslaget använder båda termerna men ”mottagare” förekommer betydligt oftare), konsumenter och arbetstagare i den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Enligt det nuvarande förslaget gäller reglerna för näringsidkares spårbarhet endast ”[o]m en onlineplattform gör det möjligt för konsumenter att ingå distansavtal med näringsidkare” (artikel 22). Ett alternativ vore att definiera dessa leverantörer/plattformar som gör det möjligt för konsumenter att ingå distansavtal med näringsidkare som ”marknadsplatser” och klargöra vilka regler som gäller för den kategorin av leverantörer av förmedlingstjänster. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Utarbetandet av uppförandekoder i enlighet med artiklarna 35 och 36 bör ske på ett öppet sätt som bygger på deltagande. Organisationer som företräder användare och mottagare, det civila samhällets organisationer, arbetsmarknadens parter och relevanta myndigheter bör involveras. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK noterar att det finns många brister när det gäller principen om ursprungsland och uppmanar till att man noggrant överväger alternativa metoder såsom principen om destinationsland, särskilt i skatte-, arbets- och konsumentfrågor, såvida det inte finns en strängare reglering på EU-nivå för att säkerställa rättvis konkurrens och högsta möjliga konsumentskyddsnivå. Man bör se till att samma arbetsrättsliga bestämmelser gäller för plattformsarbetare som i det land där tjänsten tillhandahålls, eftersom dåliga arbetsvillkor för anställda har blivit ett stort problem för en rättvis konkurrens. Det övergripande målet är att upprätthålla och stärka den inre marknaden genom att säkerställa lika villkor för alla aktörer. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Dessutom bör det system som anges i artiklarna 8 och 9 i förslaget inte ses som ett alternativ till erkännande och verkställighet av domar, och det bör förtydligas att reglerna om att vägra erkännande och vägra verkställighet förblir giltiga och tillämpliga. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK välkomnar förtydligandet att undersökningar på eget initiativ inte påverkar tillämpligheten för undantag från ansvar (artikel 6) och att det inte finns någon allmän skyldighet att övervaka (artikel 7). Dessa regler får dock inte påverka e-marknadsplatsernas skyldighet enligt artikel 22 att utföra regelbundna kontroller av näringsidkare och av de produkter och tjänster som erbjuds. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Den första meningen i artikel 12.1 bör klargöras, närmare bestämt för att ange huruvida bestämmelsen omfattar information såsom teknisk data som tillhandahålls av en programvaruförsäljare inom ramen för ett avtal om program som nättjänst. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESK välkomnar den detaljerade regleringen av förfaranden för anmälan och det interna systemet för klagomålshantering och de garantier som förslaget medför. EESK anser dock att leverantören endast bör hållas ansvarig (artikel 5) om innehållet är uppenbart olagligt enligt nationell lagstiftning i ursprungslandet eller enligt direkt tillämplig EU-lagstiftning eller om det har fastställts av en domstol att innehållet är olagligt. Annars har förmedlare ett incitament att ta bort innehåll per automatik. Den juridiska bedömningen av vissa typer av innehåll kan vara mycket komplex och förmedlare bör inte hållas ansvariga om de inte har tagit bort det. Detta är i linje med skyldigheten angående tillfällig avstängning i artikel 20, som hänvisar till uppenbart olagligt innehåll. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Skapandet av digitala tjänster bygger huvudsakligen på förmågan att hantera och få tillgång till data. I detta avseende är det viktigt att komma ihåg dataförvaltningsakten (COM(2020) 767 final), som nämner möjligheten att skapa kooperativ för datahantering och datautbyte, ett instrument som kommer att gynna små företag, företag och enskilda företagare som kanske inte kan få tillgång till eller behandla stora mängder data individuellt. Dessa strukturer skulle kunna tillhandahålla en gemensam deltagandebaserad styrning för förvaltning av förmedlings-, utbytes- eller datadelningstjänster mellan företag och mellan företag och entreprenörer, vilka skulle kunna tillhandahålla data men också dra nytta av och använda dem. |
| --- | --- |

3.18

4.   Genomförandestrategi – få saker gjorda

| 4.1 | Det anges att konsekvensbedömningsrapporten klargjorde kopplingarna mellan rättsakten om digitala tjänster och det bredare regelverket genom att tillhandahålla mer detaljerade beskrivningar av de politiska alternativen och en mer detaljerad analys av de underliggande bevis som tas upp i den reviderade konsekvensbedömningsrapporten. Detta är viktigt, men det betyder inte att samhället inte kommer att fortsätta att betrakta alla inblandade variabler med oro och fortsätta att agera försiktigt. De digitala tjänsternas betydelse för vår ekonomi och vårt samhälle, men också de växande risker som de medför, kommer att fortsätta att öka. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | När det gäller mervärde för efterlevnaden av åtgärder skapar initiativet betydande effektivitetsvinster i samarbetet mellan medlemsstaterna och samlar vissa resurser för tekniskt stöd på EU-nivå, när det gäller inspektion och granskning av innehållsmodereringssystem, system med rekommendationer och annonsering online på mycket stora onlineplattformar. Detta leder i sin tur till att efterlevnads- och övervakningsåtgärderna kommer att bli mer effektiva eftersom det nuvarande systemet i stor utsträckning bygger på den begränsade tillsynskapaciteten i ett litet antal medlemsstater. Förslaget måste dock förbättras för att se till att efterlevnad och gottgörelse för konsumenterna sker på ett effektivt och snabbt sätt. Rättsakten om digitala tjänster måste omfatta rättsmedel, inklusive skadestånd, för konsumenter när företag underlåter att uppfylla sina skyldigheter enligt rättsakten. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Det anges att kommissionen kommer att inrätta en övergripande ram för kontinuerlig övervakning av resultatet och effekterna av detta lagstiftningsinstrument när det börjar tillämpas. På grundval av det fastställda övervakningsprogrammet planeras en utvärdering av instrumentet inom fem år från dess ikraftträdande. EESK anser att detta inte är en rimlig tidsram som kommer att ingjuta förtroende för marknaden och hos medborgarna och säkerställa överensstämmelse med översynen av e-handelsdirektivet. Kommissionen bör föreskriva en regelbunden utvärdering vartannat år. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Reglerna bör kommuniceras effektivt och bör inte skada bilden av EU. Skyddet av EU:s medborgare och konsumentskyddet bör vara en av de viktigaste punkterna i den framtida kommunikationen och tillsynen. EU är och måste förbli en välkomnande plats för företag, arbetstagare och medborgare, även för dem utanför EU. Förordningen bör inte uppfattas som en börda eller ett hinder utan snarare som en balanserad strategi för 2000-talets internetreglering, som sätter standarden för en bättre och rättvisare digital ekonomi och en säkrare onlinemiljö och slår vakt om dynamiska demokratier. |
| --- | --- |

4.4

5.   Grundläggande rättigheter

| 5.1 | Arbetstagarnas rättigheter, säkerställande av en hög nivå av konsumentskydd, integritet och skydd av personuppgifter samt grundläggande friheter såsom näringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster, yttrandefrihet, tankefrihet och åsiktsfrihet måste tryggas ordentligt, i enlighet med lagstiftningen och i linje med stadgan om de grundläggande rättigheterna. Förslaget bör syfta till att uppnå en rättvis balans i detta avseende. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | En viktig aspekt av förslaget är rättvisa förfaranden. Detta i sig kanske dock inte är tillräckligt för att säkerställa faktisk, effektiv rättvisa om incitamenten inte är korrekt avstämda. Att begreppet ”olagligt innehåll” eller, som vissa har föreslagit, ”skadligt innehåll” definieras så brett som möjligt, kan komma att visa sig begränsa yttrandefriheten och åsiktsfriheten. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Mänsklig värdighet tryggas genom kraftfulla och tydliga regler för att skydda medborgarna och konsumenterna. Dessa aspekter spelar en viktig roll i förslaget och bör bibehållas. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Den ram som föreslås i rättsakten om digitala tjänster förser myndigheterna med rätt verktyg för att förhindra, övervaka och reagera på manipulation, diskrimineringsrisker och andra former av övergrepp. EESK anser att EU och medlemsstaterna måste investera betydande resurser och se till att dessa resurser utnyttjas till förmån för samhället i stort. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | För att minska diskrimineringsrisken uppmanar EESK EU och dess medlemsstater att investera tillräckliga resurser för att kontrollera och övervaka de algoritmer som plattformarna använder. EESK uppskattar den ökade tillgången till data och algoritmer och rekommenderar att den garanteras för offentliga myndigheter på alla nivåer samt för förhandskontrollerade oberoende forskare, även från det oberoende civila samhället, som arbetar för allmänintresset. |
| --- | --- |

5.5

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europeiska kommissionens samråd om att förbättra arbetsvillkoren inom plattformsarbete.

1

(2)  EESK:s yttrande om rättsakten om digitala marknader (se sidan 64 i detta nummer av EUT).

2

(3)  EUT L 186, 11.7.2019, s. 57.

3

(4)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 92.

4

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/76

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande till Europaparlamentet och rådet – EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium

[JOIN(2020) 18 final]

(2021/C 286/14)

| Föredragande: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Föredragande:

Philip VON BROCKDORFF

| Remiss | Europeiska kommissionen, 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 31.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 238/0/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 21.4.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

31.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

238/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att den föreslagna strategin är ett steg i rätt riktning för att skydda regeringar, medborgare och företag i hela EU mot globala cyberhot och trygga den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att ytterligare medel också behöver göras tillgängliga för statliga enheter för att möjliggöra investeringar i cybersäkerhetsinfrastruktur för att effektivt bemöta en kris såsom en pandemi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Förslagen om att det ska byggas upp ett nätverk av säkerhetscentrum i hela EU och om att Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa) ska arbeta tillsammans med alla berörda parter för att minska riskerna med 5G välkomnas av EESK. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vi välkomnar även förslaget att vidareutveckla Europols roll som ett expertcentrum för cyberbrott. Samarbete med flerpartsgemenskapen samt på internationell nivå ser vi också som viktigt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK varnar för kompetensbristen inom cybersäkerhet och rekommenderar ett EU-omfattande verktyg för yrkesbanor inom cybersäkerhet som ska hjälpa enskilda personer att upptäcka, planera och bygga på en lämplig karriär. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK belyser problemet med desinformation. Att sprida desinformation kan få allvarliga konsekvenser och förebyggande av desinformation bör ingå i alla strategier för cybersäkerhet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK rekommenderar att eventuella utländska investeringar i strategiska sektorer inom unionen ska vara förenliga med EU:s säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK varnar för tillkomsten av kvantdatorer och de risker de för med sig. Därav behovet av en övergång till kvantbeständig kryptografi eller postkvantkryptografi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK rekommenderar att kommissionens cybersäkerhetsstrategi uppdateras regelbundet, men minst vartannat år, för att effektivt reagera på framtida teknik och framtida risker. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Slutligen framhåller EESK vikten av social dialog vid utformningen av cybersäkerhetspolitik som effektivt skyddar enskilda personer vid distansarbete och mer allmän onlineverksamhet. |
| --- | --- |

1.10

2.   Kommissionens meddelande

| 2.1 | Syftet med detta meddelande är att betona EU:s åtagande att värna en onlinemiljö som ger största möjliga frihet och säkerhet till gagn för medborgarna. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I meddelandet beskrivs EU:s vision på detta område, definieras roller och ansvarsområden, och föreslås särskilda åtgärder på EU-nivå som syftar till att ge ett robust och effektivt skydd samtidigt som man slår vakt om medborgarnas rättigheter för att göra onlinemiljön trygg och säker. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | De föreslagna åtgärderna syftar till följande:






  — | Uppnå cyberresiliens genom att öka kapaciteten, beredskapen, samarbetet, informationsutbytet och medvetenheten på området nät- och informationssäkerhet för den offentliga och privata sektorn samt på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Uppnå cyberresiliens genom att öka kapaciteten, beredskapen, samarbetet, informationsutbytet och medvetenheten på området nät- och informationssäkerhet för den offentliga och privata sektorn samt på nationell nivå och EU-nivå.

| — | Standardisera processekvenser för cyberförsvar i hela unionen samt bygga upp en databas med relevant information för att tillhandahålla underrättelser om hot till stöd för den berörda sektorn eller ekonomin. |
| --- | --- |

—

Standardisera processekvenser för cyberförsvar i hela unionen samt bygga upp en databas med relevant information för att tillhandahålla underrättelser om hot till stöd för den berörda sektorn eller ekonomin.

| — | Drastiskt minska cyberbrottsligheten genom att stärka expertisen hos dem som ansvarar för att utreda och lagföra den, genom att anta en mer samordnad strategi mellan brottsbekämpande organ i hela unionen och genom att stärka samarbetet med andra aktörer. |
| --- | --- |

—

Drastiskt minska cyberbrottsligheten genom att stärka expertisen hos dem som ansvarar för att utreda och lagföra den, genom att anta en mer samordnad strategi mellan brottsbekämpande organ i hela unionen och genom att stärka samarbetet med andra aktörer.

| — | Inrätta EU-omfattande utbildning och certifiering för yrkesverksamma som uppfyller kraven för kvalificerade experter på cyberbrottslighet, för att uppnå en enhetlig kompetensnivå i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Inrätta EU-omfattande utbildning och certifiering för yrkesverksamma som uppfyller kraven för kvalificerade experter på cyberbrottslighet, för att uppnå en enhetlig kompetensnivå i hela unionen.

| — | Utarbeta en EU-politik och EU-kapacitet för cyberförsvar inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

—

Utarbeta en EU-politik och EU-kapacitet för cyberförsvar inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

| — | Främja de industriella och tekniska resurser som krävs för att dra nytta av den digitala inre marknaden. Detta kommer att bidra till att stimulera framväxten av en europeisk industri och marknad för säker IKT. Det kommer att bidra till tillväxten och konkurrenskraften hos EU:s ekonomi och det kommer att öka de offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling om cybersäkerhet (FoU). |
| --- | --- |

—

Främja de industriella och tekniska resurser som krävs för att dra nytta av den digitala inre marknaden. Detta kommer att bidra till att stimulera framväxten av en europeisk industri och marknad för säker IKT. Det kommer att bidra till tillväxten och konkurrenskraften hos EU:s ekonomi och det kommer att öka de offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling om cybersäkerhet (FoU).

| — | Stärka EU:s internationella cyberrymdpolitik för att främja EU:s grundläggande värden, fastställa normer för ansvarsfullt beteende, förespråka tillämpning av befintlig internationell rätt i cyberrymden och hjälpa länder utanför EU att bygga upp cybersäkerhetskapacitet. |
| --- | --- |

—

Stärka EU:s internationella cyberrymdpolitik för att främja EU:s grundläggande värden, fastställa normer för ansvarsfullt beteende, förespråka tillämpning av befintlig internationell rätt i cyberrymden och hjälpa länder utanför EU att bygga upp cybersäkerhetskapacitet.

| — | Utarbeta och införa en EU-säkerhetsmärkning för godkännande av produkter, tjänster och teknik som uppfyller standarderna och kraven för cybersäkra lösningar. |
| --- | --- |

—

Utarbeta och införa en EU-säkerhetsmärkning för godkännande av produkter, tjänster och teknik som uppfyller standarderna och kraven för cybersäkra lösningar.

| 2.4 | Den förslagna strategin omfattar säkerhet för samhällsviktiga tjänster såsom sjukhus, energinät och järnvägar och den ständigt ökande mängden uppkopplade föremål i våra hem, kontor och fabriker. Syftet är att bygga upp en kollektiv kapacitet för att kunna reagera på omfattande cyberattacker och att samarbeta med partner runt om i världen för att trygga internationell säkerhet och stabilitet i cyberrymden. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Eftersom cybersäkerhetshot nästan alltid är gränsöverskridande, och eftersom en cyberattack i ett land kan påverka antingen en grupp av medlemsstater eller EU som helhet, föreslår kommissionen också att en gemensam cyberenhet inrättas som den effektivaste åtgärden mot cyberhot med hjälp av de kollektiva resurser och den expertis som EU och medlemsstaterna har tillgång till. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Strategin för två miljarder euro kommer att finansieras inom ramen för EU:s program för ett digitalt Europa och Horisont Europa, och investeringar från medlemsstaterna och den privata sektorn kommer att läggas till. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | I dag är cybersäkerhet allmänt accepterat som en integrerad del av EU:s institutioners, organs och byråers funktionssätt och av varje medlemsstat och dess ekonomi. Cybersäkerhet är avgörande för att stödja unionens energiinfrastruktur och utbyggnad av smarta nät (1) samt digitaliseringen och miljöanpassningen av EU:s ekonomier. Lika viktigt är det skydd och värnande av medborgarnas grundläggande rättigheter och friheter som garanteras av cybersäkerheten. Att skydda rättigheter och friheter är särskilt relevant eftersom cyberattacker skulle kunna inverka negativt på medborgare och hushåll (samt på företag, organisationer och offentliga tjänster). En cyberattack mot ett sjukhus i Tournai i Belgien nyligen visade exempelvis att ett hot kan riktas inte bara mot fysiska tillgångar utan även mot människoliv, eftersom kirurgiska ingrepp fick skjutas upp (2). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Enligt DigitalEurope (3) utgör cyberhot ett stort hinder på Europas väg till välstånd. I hela världen beräknades den ekonomiska förlusten till följd av cyberbrottslighet uppgå till 2,5 biljoner euro i slutet av 2020, och 74 % av världens företag kan räkna med att bli hackade 2021. Trots detta har endast 32 % av de europeiska företagen en cybersäkerhetspolicy. Det är tydligt och nödvändigt att cyberhot kräver ett samordnat EU-svar och en cybersäkerhetsstrategi som både kan möta aktuella utmaningar och försvara organisationer och medborgare mot nästa generations cyberhot. Detta gäller särskilt inom offentliga tjänster, där stora mängder personuppgifter hanteras och känsliga uppgifter måste skyddas. Dessutom måste vägen till europeisk datasuveränitet och bevarandet av datasekretess inom unionen stärkas via cyberresiliens och digital resiliens, vilket i sin tur kommer att öka välståndet inom EU. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | De potentiella ekonomiska förlusterna till följd av cyberattacker är enorma och omfattar följande:






  — | Förlust av immateriella rättigheter och konfidentiell affärsinformation. |
| --- | --- | --- |

3.3

—

Förlust av immateriella rättigheter och konfidentiell affärsinformation.

| — | Nätbedrägerier och ekonomiska brott, ofta till följd av stulna identitetsuppgifter. |
| --- | --- |

—

Nätbedrägerier och ekonomiska brott, ofta till följd av stulna identitetsuppgifter.

| — | Finansiell manipulation, med användning av stulen känslig affärsinformation om potentiella fusioner eller förhandsinformation om resultatrapporter för börsnoterade företag. |
| --- | --- |

—

Finansiell manipulation, med användning av stulen känslig affärsinformation om potentiella fusioner eller förhandsinformation om resultatrapporter för börsnoterade företag.

| — | Alternativkostnader, inbegripet avbrott i produktion eller tjänster, och minskat förtroende för onlineverksamhet. |
| --- | --- |

—

Alternativkostnader, inbegripet avbrott i produktion eller tjänster, och minskat förtroende för onlineverksamhet.

| — | Kostnader för att säkra nätverk, såsom köp av cyberförsäkringar (4), och utgifter för återhämtning efter cyberattacker. |
| --- | --- |

—

Kostnader för att säkra nätverk, såsom köp av cyberförsäkringar (4), och utgifter för återhämtning efter cyberattacker.

| — | Skadat anseende och ansvarsrisk för det hackade företaget och dess varumärke, inklusive tillfälliga negativa effekter på aktievärdet. |
| --- | --- |

—

Skadat anseende och ansvarsrisk för det hackade företaget och dess varumärke, inklusive tillfälliga negativa effekter på aktievärdet.

| 3.4 | Det är relevant att notera att de ekonomiska effekterna av cyberbrottslighet är störst i Europa: de uppskattas till 0,84 % av EU:s BNP, jämfört med 0,78 % i Nordamerika, enligt den senaste rapporten om de ekonomiska effekterna av cyberbrottslighet från Center for Strategic and International Studies (CSIS). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Mot denna bakgrund kunde den föreslagna strategin, som följer på en period av omfattande samråd med berörda parter, inte ha kommit vid ett lägligare tillfälle, eftersom experter förutspår att antalet uppkopplade enheter runt om i världen kommer att öka till 25 miljarder fram till 2025. En fjärdedel av dessa enheter förväntas finnas i Europa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tillkännagivandet av strategin sammanföll med att datorer vid amerikanska federala myndigheter enligt uppgift hotades av en cyberattack mot ett amerikanskt företag som utvecklar programvara för företag för att hjälpa dem att förvalta sina nätverk och it-system. Hundratals amerikanska företag var också sårbara för attacken, där skadlig kod lades till av hackare i en programvaruuppdatering som laddades ned av tusentals kunder till det drabbade amerikanska företaget. Denna incident visar hur förvaltningar, företag inom alla sektorer och hela samhället kan vara i farozonen för cyberattacker. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det är inte förvånande att nyckelsektorer omfattas av strategin, bl.a. leverantörer av datatjänster och molntjänster, telekommunikation, statliga it-system och tillverkning. Andra relevanta exempel där cybersäkerhetshot kan uppstå är kontaktspårningsappar såsom de som används i bekämpningen av covid-19. Säkra kontaktspårningsappar bidrar naturligtvis till att öka allmänhetens tillit till och förtroende för skyddet av personuppgifter i samband med covid-19-åtgärder som anses nödvändiga för att bekämpa pandemin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Covid-19-pandemin har påskyndat en förändring i arbetsmönstren: så många som 40 % av EU:s arbetstagare gick över till distansarbete 2020 (5). Uppskattningsvis 40 % av användarna i EU drabbades dock av säkerhetsrelaterade problem 2020 och över 12 % av företagen utsattes för cyberattacker. |
| --- | --- |

3.8

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK anser att den föreslagna strategin är ett steg i rätt riktning för att skydda regeringar, medborgare och företag i hela EU mot globala cyberhot och spela en ledande roll i cyberrymden, samtidigt som man ser till att alla kan dra nytta av fördelarna med internet och användningen av teknik. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK anser att cybersäkerhet är avgörande för att trygga den ekonomiska verksamheten och öka den ekonomiska tillväxten samt för att säkerställa användarnas förtroende för onlineverksamhet. Vi håller också med om att djärva åtgärder behöver vidtas för att se till att EU-medborgarna på ett säkert sätt kan dra nytta av innovation, konnektivitet och automatisering. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK konstaterar att EU:s ekonomiska sektorer blir alltmer digitalt och ömsesidigt beroende. Det har också skett en kraftig ökning i användningen av enheter inom sakernas internet bland konsumenter och företag, liksom i industriella miljöer som tillverkning, medan finansteknik och regleringsteknik också har blivit mer allmänna. Utbyggnaden av 5G har tagit fart och på senare tid har covid-19-krisen påskyndat den digitala omvandlingen av många företag och myndigheter och tvingat dem att bedriva verksamhet på distans nästan över en natt, vilket till stor del har bidragit till utnyttjandet av molnbaserade tjänster. En sådan utveckling kräver effektiva, snabba och gemensamma cybersäkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Dessa förändringar har ökat den kritiska risknivån för regeringar och industrin. EESK stöder därför den nya strategin för cybersäkerhet och de många förslagen för att förbättra cyberresiliensen både i EU och på andra håll. Även om offentliga enheter är berättigade till EU-medel inom ramen för olika relevanta program som stöder investeringar i cybersäkerhet, däribland Horisont 2020/Horisont Europa, anser EESK att ytterligare finansieringsmöjligheter kan komma att behövas för offentligt eller delvis offentligt ägda enheter för att möjliggöra investeringar i en tillräcklig cybersäkerhetsinfrastruktur och säkerställa försörjningstryggheten för medborgarna, särskilt i kristider såsom under en pandemi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kommissionens förslag att bygga ett nätverk av säkerhetscentrum i hela EU som skulle utnyttja artificiell intelligens och maskininlärning för att förbättra hot- och incidentdetektion, analys och reaktionshastighet är viktigt och lägligt. EESK inser att det blir allt svårare att manuellt förhindra att cyberattacker lyckas på grund av det överväldigande antalet dagliga varningar som säkerhetscentrumen måste hantera parat med den allmänna bristen på specialiserad arbetskraft inom området. Allt detta gör att en automatisering av säkerhetscentrum är nödvändig. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK välkomnar målen och åtgärderna för 5G-säkerhet, som kommer att bli nödvändiga för att minska nya risker till följd av den ökande angreppsyta som 5G-nätinfrastrukturer skapar. EESK stöder särskilt uppmaningen till Europeiska unionens cybersäkerhetsbyrå (Enisa) och medlemsstaterna att samarbeta med alla berörda parter för att bättre förstå ny teknik och kapacitet för 5G-säkerhet samt hot. Det är uppenbart att det i strategin erkänns att användningen av ny teknik som nätverksvirtualisering, nätverksskivning och kantdatabehandling i 5G är särskilt utsatt för specifika sårbarheter som kräver ytterligare säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK välkomnar också förslaget att vidareutveckla Europols roll som ett expertcentrum när det gäller cyberbrottslighet för att stödja nationella brottsbekämpande myndigheter, samt ökad finansiering och ett starkare mandat för CERT-EU. Båda enheterna är avgörande för att stödja cybersäkerhetsinsatser i hela EU. Dessa insatser kommer utan tvekan att bidra till att förbättra cybersäkerheten inom och utanför EU:s institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK lovordar att det i strategin läggs tonvikt vid EU:s internationella samarbete, såsom via cyberdiplomati i internationella förbindelser, stärkta bilaterala dialoger om cybersäkerhet och kapacitetsuppbyggnad på cyberområdet i tredjeländer. Cybersäkerhetshot är globala och inte bara regionala, och effektiva strategier för att motverka dem måste också vara globala. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK noterar också att vikten av dialog och samarbete med flerpartsgemenskapen, särskilt genom regelbundna utbyten med den privata och offentliga sektorn, arbetsmarknadsparterna och den akademiska världen, betonas i strategin. Detta tillvägagångssätt är välkommet och kommer att vara viktigt för att vidareutveckla förslagen i strategin och ta itu med viktiga utvecklingar såsom de säkerhetsutmaningar som distansarbete ger upphov till. Alla berörda aktörer bör fortsätta att komma med synpunkter, eftersom cyberbrottslighetens tekniska nivå blir allt mer sofistikerad. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESK välkomnar den tonvikt som läggs vid att utveckla relevanta färdigheter som skyddar mot cyberhot i allmänhet. För de flesta europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, är den ökande kompetensbristen dock fortfarande ett mycket stort problem inför cybersäkerhetshot. EESK anser att denna kompetensbrist endast kan åtgärdas genom ett EU-omfattande verktyg för yrkesbanor inom cybersäkerhet som ska hjälpa enskilda personer att upptäcka, planera och bygga på en potentiell yrkeskarriär inom cybersäkerhet genom att förbättra insikten om vilka kunskaper, färdigheter och förmågor som krävs för att påbörja eller växla till en karriär inom cybersäkerhet eller bli befordrad. Detta verktyg bör även omfatta särskilda program för tillgänglighet och mångfald inom cybersäkerhetsområdet. Yrkesutbildningsinstitutionernas roll anses vara avgörande för att stödja ett EU-omfattande verktyg för yrkesbanor inom cybersäkerhet. Dessutom bör EU i allt högre grad sträva efter gemensamma forskningsinitiativ (inom och utanför EU) för att få fram kompetent och kvalificerad cybersäkerhetspersonal på ett inkluderande sätt med tanke på den växande roll som tekniken spelar för att skapa mer inkluderande arbetsplatser och samhällen. Slutligen bör man aktivt överväga att uppmuntra studenter att påbörja cybersäkerhetsstudier genom att tillhandahålla stipendier på kandidat-, master- och doktorandnivå med inriktning på cybersäkerhet i utbyte mot en tjänst inom EU:s institutioner, organ och byråer eller inom offentliga förvaltningar i hela EU efter examen. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESK noterar att en aspekt som inte har tagits upp i cybersäkerhetsstrategin är kopplingen mellan cybersäkerhet och desinformation. EESK hänvisar här särskilt till den studie som beställts av Europaparlamentets utredningsavdelning för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor (6). I cyberrymdens tidsålder kan spridning av desinformation få allvarliga konsekvenser. Gränsöverskridande attacker kan riktas mot informationscentrum, offentliga institutioner eller EU-institutioner för att sprida desinformation, och sådana attacker kan också minska förtroendet för myndigheterna. Därför finns det ett behov av att fokusera på att förhindra desinformation i alla strategier för cybersäkerhet. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESK noterar också att utländska investeringar i strategiska sektorer, förvärv av kritisk materiel, teknik och infrastruktur i unionen samt leveranser av kritisk utrustning också kan utgöra hot mot unionens säkerhet. I detta hänseende och i enlighet med befintliga regler om offentlig upphandling rekommenderar EESK att säkerhetsöverväganden ges större vikt vid tilldelning av kontrakt. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESK noterar också att säkerheten för nuvarande krypteringsprogramvara och krypteringssystem undergrävs av tillkomsten av kvantdatorer, som förväntas vara allmänt tillgängliga senast om tio år. Det motiverar behovet av att övergå till kvantbeständig kryptografi eller postkvantkryptografi. Detta visas av världsomspännande initiativ för standardisering av system för postkvantkryptografi, såsom Förenta staterna:s NIST Post-Quantum Cryptography Standardisation Process, Europeiska institutet för telekommunikationsstandarders (Etsi) arbetsgrupp för kvantsäker kryptografi och Post-Quantum Cryptography Competition som anordnas av Chinese Association for Cryptologic Research Post-Quantum Cryptography. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESK rekommenderar att nationella cybersäkerhetsstrategier ses över för att säkerställa överensstämmelse med kommissionens strategi och för att beslut som fattas på medlemsstatsnivå ska vara förenliga med förslagen i kommissionens strategi. Den EU-omfattande strategin och de nationella strategierna bör samverka för att hantera cyberhot på ett effektivt sätt i dag och i framtiden. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Eftersom framtida risker till stor del är oförutsägbara och med hänvisning till punkt 4.13 ovan rekommenderar EESK att kommissionens cybersäkerhetsstrategi uppdateras regelbundet, men minst vartannat år, för att effektivt reagera på framtida teknik och framtida risker. Som konstaterats tidigare kommer intressenternas deltagande och forskning på hög nivå också att vara avgörande för att uppdatera cybersäkerhetsstrategierna. |
| --- | --- |

4.15

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  En cyberattack mot ett smart nät skulle kunna påverka energiförsörjningen till konsumenter och företag.

1

(2)  https://www.databreaches.net/chwapi-hospital-hit-by-ransomware-operations-canceled-and-another-city-hit/

2

(3)  https://www.digitaleurope.org/

3

(4)  Det finns naturligtvis inte obegränsad tillgång på cyberförsäkringar. Covid-19 har faktiskt visat att ackumulering av risker kan påverka försäkringsbarheten. Aon har nyligen bekräftat påståendet att försäkringar endast utgör en mycket liten (5 %) del av kostnaderna för cyberberedskap. Revision och utbildning konstaterades vara viktigare kostnadsfaktorer.

4

(5)  Eurofound (2020), ”Living, working and COVID-19”, COVID-19 series, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608864/IPOL_STU(2019)608864_EN.pdf

6

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/82 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/82

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ett datoriserat system för kommunikation i gränsöverskridande civilrättsliga och straffrättsliga förfaranden (e-Codex-systemet) och om ändring av förordning (EU) 2018/1726

[COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD)]

(2021/C 286/15)

| Föredragare: | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |

Föredragare:

Ozlem YILDIRIM

| Remiss | Europeiska kommissionen, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 81.2 och 82.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 31.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 247/0/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 24.2.2021

Rättslig grund

Artiklarna 81.2 och 82.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

31.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

247/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar det föreslagna lagstiftningsinitiativet, som måste kompletteras med Europaparlamentets förslag. e-Codex kommer att få en indirekt positiv effekt eftersom det förenklar och påskyndar gränsöverskridande rättsliga förfaranden och samarbete, vilket också kommer att bidra till att förbättra den inre marknadens funktionssätt. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Det är värt att notera att e-Codex inte är begränsat till e-juridik. Inför framtiden rekommenderar EESK att det införs en bestämmelse om att göra det möjligt för andra offentliga förvaltningar att använda systemet för andra ändamål, till exempel överföring av elektroniska patientjournaler. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK rekommenderar att kommissionen inkluderar skalbarhetsaspekten i förordningens tillämpningsområde. Hittills har e-Codex varit i drift i ett fåtal medlemsstater, som var initiativtagarna till detta projekt. Det nuvarande e-Codex-projektet måste dock utökas och fortsätta att fungera smidigt i alla medlemsstater, eftersom detta är avsikten med den föreslagna förordningen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Digitaliseringen av samhället, ekonomin och förvaltningen går allt snabbare och utgör tillsammans ett ambitiöst mål. Det krävs en tydlig koppling till denna verklighet. e-Codex-systemet är en viktig del av bland annat paketet för digitalt rättsligt samarbete och infrastrukturen för digitala e-juridiktjänster. Eftersom systemet hanterar rättsliga frågor och grundläggande rättigheter anser kommittén att det måste kopplas till den övergripande digitala strategin ”Att forma EU:s digitala framtid” (1), en nyckelaspekt som inte anges uttryckligen i förordningen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Med tanke på att eu-Lisa inte är en tillsynsmyndighet anser EESK att kapitel 2 i den föreslagna förordningen måste behandla insynen i beslutsprocessen, medlemsstaternas och andra berörda aktörers deltagande och det nödvändiga oberoendet för de beslut som fattas av de organ som deltar i dess styrning. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Eftersom e-Codex består av ett paket med programvaruprodukter, som kan användas för att inrätta en åtkomstpunkt för säker kommunikation, måste det vara ett viktigt mål i förordningen att garantera en hög säkerhetsnivå, dvs. att fastställa säkerhetsåtgärder som skyddar ett obehindrat utövande av individuella rättigheter. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | En punkt som EESK anser förtjänar större uppmärksamhet är verklig och bred tillgång till digital rättvisa. Fördelarna med e-Codex-systemet måste gå utöver aspekter som rör förbättrad förvaltnings-, drifts- och kommunikationskapacitet. EESK anser att utvecklingen av digital rättvisa måste syfta till att säkerställa att alla medborgare i EU har säker, tillförlitlig och enkel tillgång till rättslig prövning. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK framhåller de farhågor som olika intressenter och medlemsstater har uttryckt om huruvida principen om rättsväsendets oberoende kommer att säkerställas i tillräcklig utsträckning i eu-Lisas permanenta drift och vidareutveckling av e-Codex. |
| --- | --- |

1.8

2.   Bakgrund till och sammanfattning av kommissionens förslag

| 2.1 | e-Codex (e-Justice Communication via Online Data Exchange) lanserades inom ramen för den fleråriga handlingsplanen för e-juridik 2009–2013 (2), i första hand för att främja digitaliseringen av gränsöverskridande rättsliga förfaranden och för att underlätta kommunikation mellan medlemsstaternas rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | e-Codex är det huvudsakliga verktyget för att inrätta ett interoperabelt och decentraliserat kommunikationsnät mellan nationella it-system i gränsöverskridande civil- och straffrättsliga förfaranden. Det är ett programvarupaket som möjliggör förbindelser mellan nationella system och gör det möjligt för användare, såsom rättsliga myndigheter, rättstillämpare och allmänheten, att snabbt och säkert skicka och ta emot dokument, rättsliga formulär, bevis och annan information. e-Codex-systemet består av ett paket av programvaruprodukter som kan användas för att inrätta en åtkomstpunkt för säker kommunikation. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | e-Codex-systemet är en av de viktigaste komponenterna i kommissionens policy för e-juridik när det gäller att förbättra tillgången till och effektiviteten i rättsväsendet i medlemsstaterna, och ingår i den fleråriga handlingsplanen för europeisk e-juridik för 2019–2023 (3). Det bekräftas även som det främsta verktyget för säker digital kommunikation i gränsöverskridande rättsliga förfaranden i kommissionens meddelande ”Digitalisering av rättskipningen i Europeiska unionen – En verktygslåda med möjligheter” (4). Lösningar för att främja e-juridik var en del av 2016 års handlingsplan för e-förvaltning inom ramen för en digital inre marknad som syftar till att tillhandahålla säker och tillförlitlig infrastruktur och tjänster med hög hastighet (5). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | e-Codex utvecklades mellan 2010 och 2016 av 21 medlemsstater med deltagande av andra tredjeländer/territorier och organisationer (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | För närvarande förvaltas e-Codex-systemet av ett konsortium av medlemsstater och andra organisationer, finansierat med ett EU-bidrag. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | e-Codex-systemet måste förvaltas på ett sätt som inte påverkar nationella domstolars oberoende. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kommissionen lägger fram ett förslag till förordning för att inrätta e-Codex-systemet på EU-nivå och anförtror Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa) systemets operativa förvaltning. En stabil styrning av e-Codex-systemet kommer att göra det möjligt att etablera det som standardsystem för utbyte av elektroniska meddelanden inom rättsligt samarbete på EU-nivå. eu-Lisa kommer inte att ta över förvaltningen av e-Codex-systemet före juli 2023. |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar det föreslagna lagstiftningsinitiativet, som måste kompletteras med Europaparlamentets förslag. e-Codex kommer att få en indirekt positiv effekt eftersom det förenklar och påskyndar gränsöverskridande rättsliga förfaranden och samarbete, vilket också kommer att bidra till att förbättra den inre marknadens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Europa är en ledande kraft i den digitala omvandlingen. e-Codex är en katalysator för denna omvandling i Europa och i medlemsstaterna och, vilket är viktigt, mellan dem. Systemet sträcker sig bortom funktionella it-behov och berör viktiga faktorer såsom harmonisering, kultur, mänskliga rättigheter och andra processer som medlemsstaterna måste ta itu med i digitaliseringen av samhället och ekonomin. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Eftersom denna förordning gör det möjligt för medborgarna att dra nytta av förbättrad gränsöverskridande tillgång till rättslig prövning anser EESK att den också specifikt måste ta itu med den nödvändiga förstärkningen och harmoniseringen av medlemsstaternas kapacitet på området för rättsligt samarbete. Detta börjar med det digitala ekosystem som stöder e-Codex, som måste möjliggöra en driftskompatibel och sammankopplad miljö. EESK skulle vilja påpeka att rättsväsendena i Europa hittills har använt it i olika stor utsträckning. EESK efterlyser därför ett närmare samarbete mellan de nationella justitieministerierna och konvergens i hela EU på olika nivåer, med full respekt för de nationella systemens särdrag, inklusive de olika berörda aktörernas roller och ansvarsområden. På teknisk nivå är det nödvändigt att garantera att medlemsstaterna har en liknande grad av automatisering och teknisk kapacitet att hantera och lagra stora elektroniska dokument samt att koppla samman tjänsteleverantörer på ett mycket säkert sätt. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Det är mycket viktigt att öka förtroendet för gränsöverskridande elektronisk interaktion mellan medborgare, företag och offentliga myndigheter. Konsekvenserna av förordningen om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (eIDA) för e-Codex-infrastrukturen och hur den fungerar kan inte förbises. Eftersom eIDA reglerar elektroniska signaturer, elektroniska transaktioner, berörda organ och deras processer konstaterar EESK att e-Codex fungerar som ett effektivt verktyg för kommunikation i stor utsträckning. Dess infrastruktur måste fungera i enlighet med eIDA-kraven och möjliggöra säker interoperabilitet. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Det är värt att notera att e-Codex inte är begränsat till e-juridik. Inför framtiden rekommenderar EESK att det införs en bestämmelse om att göra det möjligt för andra offentliga förvaltningar att använda systemet för andra ändamål, till exempel överföring av elektroniska patientjournaler. Att använda e-Codex utanför området e-juridik kommer att bidra till att säkerställa dess långsiktiga användning och uppmuntra medlemsstaterna att göra nödvändiga investeringar i sin infrastruktur. Eftersom detta förslag endast reglerar rättsliga aspekter skulle det krävas olika lagstiftningsförslag för att genomföra detta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK stöder e-Codex-systemet eftersom det möjliggör säker elektronisk överföring av information och dokument i gränsöverskridande civil- och straffrättsliga förfaranden. Som kommissionen noterar behövs denna förordning av två huvudskäl: 1) att inrätta och sörja för e-Codex-systemets långsiktiga hållbarhet och 2) att ge eu-Lisa i uppdrag att förvalta, vidareutveckla och underhålla det. EESK påpekar dock att en effektiv styrning av det digitala rättssystemet kräver både en hållbar och stabil teknisk arkitektur och en robust styrningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK rekommenderar att kommissionen inkluderar skalbarhetsaspekten i förordningens tillämpningsområde. Hittills har e-Codex varit i drift i ett fåtal medlemsstater, som var initiativtagarna till detta projekt. Det nuvarande e-Codex-projektet måste dock utökas och fortsätta att fungera smidigt i alla medlemsstater, eftersom detta är avsikten med den föreslagna förordningen. EESK betonar att det är varje medlemsstats ansvar att säkerställa att deras nationella it-system och infrastruktur fungerar väl, är säkra och att personuppgifter och integritet säkerställs. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att bistå enheter som är verksamma utanför EU, särskilt i länder som är associerade med Europeiska unionen, vid införandet av e-Codex-systemets paket av programvaruprodukter. En utvidgning av projektets räckvidd, som bör bygga på en tydlig modell för samfinansiering, skulle gynna alla berörda parter. Behovet av att säkerställa systemets skalbarhet och funktionsduglighet bör beaktas. |
| --- | --- |

3.8

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Anpassning till och överensstämmelse med grundläggande europeiska strategier

| 4.1.1 | Digitaliseringen av samhället, ekonomin och förvaltningen går allt snabbare och utgör tillsammans ett ambitiöst mål. Det krävs en tydlig koppling till denna verklighet. e-Codex-systemet är en viktig del av bland annat paketet för digitalt rättsligt samarbete och infrastrukturen för digitala e-juridiktjänster. Eftersom systemet hanterar rättsliga frågor och grundläggande rättigheter anser kommittén att det måste kopplas till den övergripande digitala strategin ”Att forma EU:s digitala framtid” (7), en nyckelaspekt som inte anges uttryckligen i förordningen. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EESK anser att det kommande lagstiftningsinitiativet om artificiell intelligens (AI), som kommissionen ska lägga fram under våren 2021 (8), särskilt måste ta upp den roll som AI-baserade lösningar spelar för att möjliggöra e-juridiklösningar och de risker som är förknippade med rättsliga myndigheters användning av AI-baserade lösningar. Dessa möjliga användningsområden omfattar ”prognostiserad rättskipning” och dess utmaningar, användning av plattformar för tvistlösning online och användning av algoritmer i brottsutredningar. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | EESK konstaterar att e-Codex inte innebär användning av AI. AI används dock alltmer inom rättssystem. På grund av de indirekta förbindelserna rekommenderar EESK därför att den första översynen av den samordnade planen om artificiell intelligens (9), som planeras till det första kvartalet 2021, behandlar kopplingen mellan AI och digital rättvisa och e-Codex-systemet. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Effektiv e-Codex-förvaltning och operativa aspekter av e-Codex

| 4.2.1 | Med tanke på att eu-Lisa inte är en tillsynsmyndighet anser EESK att kapitel 2 i den föreslagna förordningen måste behandla insynen i beslutsprocessen, medlemsstaternas och andra berörda aktörers deltagande och det nödvändiga oberoendet för de beslut som fattas av de organ som deltar i dess styrning. Till exempel, och eftersom det kommer att finnas en stor potentiell användargrupp för e-Codex, skulle advokaters deltagande kunna inkluderas på både politisk nivå och genomförandenivå för att exempelvis svara på behovet av att se till att e-Codex stöder lika villkor när det gäller tillgänglighet för alla parter och uppfyller advokaternas krav. Rättstillämpare bör därför involveras strukturellt och inte bara rådfrågas. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | På operativ nivå understryker EESK att det behövs vissa förtydliganden om till exempel den strikta avgränsningen av inrikes frågor och frågan om en enda kontaktpunkt. Formaten för inlämning och utbyte av bevis mellan jurisdiktioner måste också harmoniseras. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | När det gäller eu-Lisa måste byrån ges tillräckliga såväl mänskliga som ekonomiska resurser. För att förstärka denna punkt upprepar EESK sin rekommendation om nödvändig utbildning för eu-Lisas personal (10), särskilt it-personal, som bör inbegripa en korrekt förståelse av hur förvaltningen av e-Codex-systemet måste säkerställa rättsväsendets oberoende och rätten till en rättvis rättegång. Detta kan vidareutvecklas i artikel 13 i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Hög säkerhetsnivå för att skydda rättigheter och friheter

| 4.3.1 | Eftersom e-Codex består av ett paket med programvaruprodukter, som kan användas för att inrätta en åtkomstpunkt för säker kommunikation, måste det vara ett viktigt mål i förordningen att garantera en hög säkerhetsnivå, dvs. att fastställa säkerhetsåtgärder som skyddar ett obehindrat utövande av individuella rättigheter (11). EESK anser också att e-Codex-förordningen i kapitel 2 måste betona att det finns ett samarbetsavtal mellan eu-Lisa och EU:s cybersäkerhetsbyrå (Enisa) (12). |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Digitala lösningar måste säkerställa en hög sekretess- och dataskyddsnivå. En hög säkerhetsnivå innebär också att säkerställa ett harmoniserat dataskydd på nationell nivå. EESK upprepar behovet av att registeransvariga i medlemsstaterna inför lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder, genomför dataskyddsprinciper på ett effektivt sätt och säkerställer tillräckliga finansiella resurser för att möjliggöra detta. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Säkerhetsrelaterade risker blir alltmer oförutsägbara. EESK konstaterar att riskbedömning och riskreducering utgör kärnan i eu-Lisas årliga cykel för planering, standardverksamhet och rapportering. EESK anser att eu-Lisa, utöver riskreduceringsstrategier och kartläggning av ”större risker”, skulle kunna stärka sin ram genom att kartlägga möjliga risker med oväntade resultat. Detta kommer att göra byrån mer motståndskraftig och förutseende. |
| --- | --- |

4.3.3

5.   Förenlighet med de grundläggande rättigheterna

5.1   Tillgång till digital rättvisa för alla, som ett sätt att säkerställa jämlikhet och icke-diskriminering

| 5.1.1 | En punkt som EESK anser förtjänar större uppmärksamhet är verklig och bred tillgång till digital rättvisa. Fördelarna med e-Codex-systemet måste gå utöver aspekter som rör förbättrad förvaltnings-, drifts- och kommunikationskapacitet. EESK anser att utvecklingen av digital rättvisa måste syfta till att säkerställa att alla medborgare i EU har säker, tillförlitlig och enkel tillgång till rättslig prövning. Lika tillgång måste stå i centrum för förordningen för att undvika diskriminering och ojämlikhet. EESK rekommenderar att e-Codex-förordningen bättre belyser det faktum att medborgarna verkligen måste dra nytta av ett likvärdigt och effektivt rättsligt skydd och tillgång till e-juridik och relaterade digitala tjänster. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Fördelarna med e-Codex-systemet måste nå ut till och gagna en bredare allmänhet. I gränssammanhang är rättsliga och gränsöverskridande myndigheter inte de enda aktörerna. Den miljö som e-Codex ingår i ska inte bara omfatta rättsliga myndigheter och åtkomstpunkterna för e-Codex, utan även en lång rad aktörer: medborgare, domstolar, domstolspersonal, annan administrativ personal och IKT-personal, brottsbekämpande organ, notarier, experter inom digital kriminalteknik, advokater och tredje parter som direkt eller indirekt drar nytta av systemet. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Med tanke på e-Codex-systemets betydelse för att säkerställa en faktisk tillgång för medborgare och företag till rättsväsendet bör man också hänvisa till skyddet av processuella rättigheter. |
| --- | --- |

5.1.3

5.2   Respekt för rättsväsendets oberoende och rätten till en rättvis rättegång

| 5.2.1 | Rättsväsendets oberoende är en hörnsten i principen om maktdelning och en av rättsstatens grundläggande principer. Användningen av teknik bör inte ske på bekostnad av en konsekvent rättskipning. Av detta skäl uppmanar EESK kommissionen att göra en ordentlig bedömning av huruvida det system som används för att sammankoppla nationella e-juridiksystem är kapabelt att följa principerna om en rättvis rättegång och ett korrekt rättsförfarande. Sådana skyddsåtgärder gäller särskilt i fall av ett överlämnande av e-Codex till eu-Lisa. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | EESK framhåller de farhågor som olika intressenter och medlemsstater har uttryckt om huruvida principen om rättsväsendets oberoende kommer att säkerställas i tillräcklig utsträckning i eu-Lisas permanenta drift och vidareutveckling av e-Codex. De nuvarande bestämmelserna i förslaget om rättsväsendets oberoende är inte tillfredsställande. Med tanke på hur viktig denna princip är krävs det en starkare formulering. EESK ber dessutom om ett förtydligande av hur den föreslagna förvaltningsstrukturen för e-Codex på ett ändamålsenligt sätt kommer att säkerställa denna princip i praktiken. |
| --- | --- |

5.2.2

5.3   Respekt för och hänvisning till grundläggande rättigheter

| 5.3.1 | EESK betonar att denna förordning måste vara förenlig med de grundläggande rättigheterna och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och medlemsstaternas konstitutioner. Dessa omfattar rätten till säkerhet, rätten till ett effektivt rättsmedel och principerna om laglighet och proportionalitet. EESK påpekar att skyddet av dessa rättigheter också beror på de villkor på vilka intrång får göras i dessa rättigheter och vem som ska besluta om detta. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Användningen av digital teknik bör inte undergräva rätten till en rättvis rättegång och effektiva rättsmedel. Detta är särskilt viktigt när det gäller lika möjligheter för båda parter att framföra sina argument (jämlikhet i medel), rätten att få kännedom om/kommentera alla inlämnade bevis och synpunkter (kontradiktoriska förfaranden), rätten till en offentlig utfrågning, och, i straffrättsliga förfaranden, icke-inblandning i rätten till försvar. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | En särskild hänvisning till tillämpningen av avdelning VI: Rättskipning i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och till artikel 47 i denna, måste tas med i förslaget. |
| --- | --- |

5.3.3

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2020) 67 final.

1

(2)  EUT C 75, 31.3.2009, s. 1.

2

(3)  Förordning (EU) 2018/1726.

3

(4)  COM(2020) 710 final.

4

(5)  COM(2016) 179 final.

5

(6)  Jersey, Norge, Turkiet, Rådet för advokatsamfunden i Europeiska unionen (CCBE) och Rådet för notarier i Europeiska unionen.

6

(7)  COM(2020) 67 final.

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/news/sv/headlines/eu-affairs/20201208STO93329/coming-up-eu-spearheads-efforts-for-recovery-in-2021

8

(9)  COM(2018) 795 final https://eur-lex.europa.eu/legal-content/sv/ALL/?uri=CELEX:52018DC0795.

9

(10)  EUT C 283, 10.8.2018, s. 48.

10

(11)  Yttrande EESK 2020/05923, antaget vid plenarsessionen i april 2021 (se sidan 76 i detta nummer av EUT).

11

(12)  https://www.enisa.europa.eu/publications/artificial-intelligence-cybersecurity-challenges

12

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/88

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Digitalisering av rättskipningen i Europeiska unionen – En verktygslåda med möjligheter

[COM(2020) 710 final]

(2021/C 286/16)

| Föredragande: | João NABAIS |
| --- | --- |

Föredragande:

João NABAIS

| Remiss | 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 31.3.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 237/2/9 |

Remiss

21.4.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

31.3.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

237/2/9

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar meddelandet som ett viktigt och ändamålsenligt steg för att göra det möjligt att digitalisera rättskipningen. Det är mycket viktigt att stödja medlemsstaterna på nationell nivå när det gäller att genomföra denna förändring genom att ge dem inte bara nödvändig finansiering utan även verktyg. Med detta stöd kan digitaliseringen av rättskipningen utökas på EU-nivå i syfte att skapa mekanismer som underlättar ett närmare gränsöverskridande samarbete mellan rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK noterar att situationen i medlemsstaterna varierar kraftigt, med en rad olika nationella it-verktyg, vilket innebär att vissa mekanismer, såsom e-Codex (1), inte används på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att det därför blir allt viktigare att fastställa regler för en mer enhetlig strategi i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att digitaliseringen av rättskipningen är ett avgörande verktyg för att säkerställa verkligt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter i kampen mot brottslig verksamhet som allvarligt skadar det europeiska området. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK noterar att vissa specifika aspekter av meddelandet inte återspeglar den mångfasetterade verkligheten i de olika medlemsstaternas rättssystem. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK föreslår att kommissionen antar ett direktiv om rättsliga förfaranden på distans, som föreskriver och godtar alla former av kontakt genom videosamtal via alla medier som garanterar rätten till integritet och inte äventyrar skyddet av de berörda personernas personuppgifter eller av uppgifterna om ärendet i fråga. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser inte att användningen av andra metoder för distanskommunikation som redan finns skulle kunna äventyra själva dataskyddet, med tanke på att vem som helst kan närvara vid de flesta domstolsförfaranden. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att polisen, när den utreder en potentiell terroristgrupp i en medlemsstat, måste ha direkt tillgång till de bevis som samlats in, inte bara i Europols, Eurojusts och Europeiska åklagarmyndighetens (Eppo) databaser, utan också i varje medlemsstats brottsbekämpande myndigheters databaser. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK betonar behovet av att också dra största möjliga nytta av digitaliseringens fördelar när det gäller möjligheten att verkställa domar i andra medlemsstater, alternativa tvistlösningsmekanismer och administrativt samarbete mellan medlemsstaterna och EU:s byråer. |
| --- | --- |

1.9

2.   Kommissionens meddelande

| 2.1 | I detta meddelande föreslås en verktygslåda för digitalisering av rättskipningen i syfte att föra rättsväsendet framåt på det digitala området. I den föreslagna strategin tas hänsyn till medlemsstaternas olika nationella förhållanden och nationella befogenheter, och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras fullt ut. Samtidigt är det viktigt att alla medlemsstater arbetar för att minska de rådande skillnaderna på digitaliseringsområdet och fragmenteringen mellan de nationella rättssystemen och utnyttjar de möjligheter som finns inom ramen för EU:s relevanta finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

2.1

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Covid-19-krisen har skapat stora svårigheter när det gäller rättssystemens funktion och effektivt rättsligt skydd. Dessa inbegriper förseningar i genomförandet av förfaranden med fysisk närvaro och i gränsöverskridande delgivning av rättegångshandlingar, en tillfällig omöjlighet att få personligt rättsligt bistånd och att tidsfrister löpt ut på grund av förseningar. Samtidigt försvårar det ökade antalet fall av insolvens och uppsägning till följd av pandemin domstolarnas arbete ännu mer. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det behövs därför nya åtgärder för att möjliggöra en effektivare och snabbare digitalisering av rättskipningen. Det är viktigt att stödja medlemsstaterna på nationell nivå genom att inte bara ge dem nödvändig finansiering, utan även verktyg för att säkerställa att alla rättsliga myndigheter och de som arbetar på det rättsliga området är förberedda för denna nya tid av förändringar. Det är mycket viktigt att göra rättskipningen mer tillgänglig och föra den närmare medborgarna. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Det är endast med detta stöd, på nationell nivå, som digitaliseringen av rättskipningen kan utökas på EU-nivå i syfte att skapa mekanismer som underlättar ett närmare gränsöverskridande samarbete mellan rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Det bör noteras att för närvarande varierar situationen i medlemsstaterna på det hela taget kraftigt, med en rad olika nationella it-verktyg, vilket innebär att vissa mekanismer, såsom e-Codex, inte används på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Det blir därför allt viktigare att fastställa regler för en mer enhetlig strategi i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Meddelandet syftar främst till att ytterligare digitalisera offentliga rättstjänster, främja användningen av säker och högkvalitativ teknik för distanskommunikation (videokonferenser), underlätta sammankopplingen av nationella databaser och register samt främja användningen av säkra elektroniska överföringskanaler mellan behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Digitaliseringen av rättskipningen är ett avgörande verktyg för att säkerställa verkligt samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter i kampen mot brottslig verksamhet som allvarligt skadar det europeiska området, såsom terrorismrelaterade brott, penningtvätt och korruption, människohandel, hatbrott och anstiftan till hatpropaganda och våld. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Dessa brott blir alltmer gränsöverskridande till sin natur, och omställningen till digital teknik utgör därför ett enormt – och nödvändigt – steg framåt i metoderna för utredning och brottsbekämpning av denna skadliga verksamhet. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Trots de stora ansträngningar som kommissionen har gjort på detta område, och även om meddelandet bör ses som mycket positivt, är digitaliseringen av rättskipningen en lång och svår process. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Vissa specifika aspekter av meddelandet kan kritiseras för sina brister eller för den bristande förståelsen av att de idéer som läggs fram inte återspeglar den mångfasetterade verkligheten i de olika medlemsstaternas rättssystem. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kommissionen verkar ha förbisett hur rättegångar och andra rättsliga förfaranden genomförs, inom såväl civil-, handels- och arbetsrätt som straffrätt (såsom förhör med tilltalade och vittnen under en brottsutredning), så att de inblandade kan delta på distans, antingen genom tillämpningar som finns tillgängliga på marknaden eller genom videosamtal med hjälp av kommunikationsappar. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK förstår behovet av att respektera rättsväsendets konventioner, men covid-19-krisen har fått oss att inse att videokonferenser inte nödvändigtvis måste genomföras genom befintliga mekanismer för interaktion med domstolarna (på vare sig nationell eller internationell nivå), där de som är inblandade i förfarandena närvarar vid domstolarna i det område där de bor eller på platser som har utsetts och godkänts på förhand (såsom polisstationer, kriminaltekniska organs lokaler m.m.). Kontakt med vittnen kan nämligen ske via dator eller mobiltelefon, oavsett var de befinner sig. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | I dag finns det redan vissa metoder för distanskommunikation som inte bara gör det möjligt att garantera rätten till integritet utan också dataskyddet – en viktig fråga och något som självfallet måste tryggas. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Det bör noteras att offentlighetsprincipen gäller de flesta rättsliga förfaranden. Vid domstolsförfaranden som är öppna för allmänheten kan det således inte bara finnas släktingar och vänner till de olika berörda parterna (käranden och svaranden i civil-, handels- och arbetsrättsliga förfaranden eller vittnen och tilltalade i straffrättsliga förfaranden), utan även andra personer som inte är intresserade av förfarandet, och i många fall till och med journalister och andra mediearbetare. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK anser därför inte att användningen av andra metoder för distanskommunikation, såsom datorplattformar eller andra certifierade digitala tillämpningar, som redan finns skulle kunna äventyra själva dataskyddet, med tanke på att vem som helst faktiskt kan närvara vid de flesta domstolsförfaranden. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Dessutom, och särskilt när det gäller straffprocessrätten, bör även tilltalade ha möjlighet att höras genom distanskommunikation i stället för att behöva infinna sig personligen i domstol, om det inte finns några särskilda undantag som motiverar att den tilltalade måste infinna sig personligen i domstol. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | När det gäller vittnen måste åtgärder vidtas för att se till att en person med fysisk funktionsnedsättning, som bor i en liten by där närmaste domstol ligger många mil bort, inte behöver lämna sitt hem för att tillbringa flera timmar i en domstol och vänta på att få lämna sitt vittnesmål, eftersom det finns tillförlitliga och certifierade elektroniska plattformar som garanterar säkerhet och sekretess vid utbyte av information och lämnande av vittnesmål på distans. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | I detta meddelande föreslår kommissionen ”utökad användning av säker och högkvalitativ teknik för distanskommunikation (videokonferenser)”. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Följaktligen, och i linje med ovanstående, föreslår EESK att kommissionen antar ett direktiv om rättsliga förfaranden på distans, som föreskriver och godtar alla former av kontakt genom videosamtal via alla medier (t.ex. en stationär dator, bärbar dator eller till och med mobiltelefon) som garanterar rätten till integritet och inte äventyrar skyddet av den berörda personens personuppgifter eller av uppgifterna om ärendet i fråga. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Detta är förenligt med kommissionens strategiska framsynsrapport 2020, där man konstaterar att den digitala omställningen inom rättskipningen bör sätta medborgarna i första rummet och skapa nya möjligheter för de olika berörda parterna, vilket skulle bidra till att minska förseningarna, öka rättssäkerheten och göra tillgången till rättslig prövning billigare och enklare. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Denna situation bör dock noga övervakas när det gäller minderåriga och utsatta personer, och i fall som rör hat- eller sexualbrott, där behovet av att garantera rättslig integritet och säkerhet är större och faktiskt grundläggande. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | I meddelandet uttrycker kommissionen sitt intresse för utvecklingen av en standardmall för tillgång till nationell rättspraxis i maskinläsbart format – en europeisk identifikationskod för rättspraxis. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Detta förslag förtjänar fullt stöd, men för att det ska få full verkan kan kompletterande lagstiftning krävas med sikte på en formell (men inte innehållslig) standardisering av domar. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Som vi vet har varje medlemsstat inte bara sin egen lagstiftning utan också sitt eget system med konventioner. En dom i Portugal kommer inte alls att ha samma struktur och innehåll som i Italien eller Frankrike, och kommissionen bör därför vederbörligen beakta sådana skillnader. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Kommissionen föreslår också att en it-plattform inrättas för samarbete genom gemensamma utredningsgrupper (som sammanför medlemsstaternas utredare och åklagare, vid behov med stöd av Europol, Eurojust och Eppo). Åtkomsten till tillgängliga data och databaser i medlemsstaterna bör begränsas till de behöriga myndigheterna, i enlighet med dataskyddskraven. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Detta är ett utmärkt förslag som dock skulle kunna hämmas av bristen på standardisering av reglerna i medlemsstaternas olika straffprocesslagar, som reglerar alla frågor som rör bevisupptagning. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | Fram till dess att en sådan standardisering har ägt rum finns det en risk för att vissa utredningsförfaranden kan leda till att ärenden förklaras ogiltiga enligt vissa medlemsstaters lagstiftning, vilket skulle undergräva de gemensamma utredningarnas ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | Kampen mot terrorism är en av de frågor som kommissionen tar upp i detta meddelande. Förutom att påtala behovet av ett lagstiftningsförslag om utbyte av gränsöverskridande digitala terrorismförfaranden är det dock viktigt att skapa och tillämpa verktyg som bygger på digital sammankoppling för utbyte av inte bara förfaranden, utan även information om misstänkta och om övervakade gruppers verksamhet (2). |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | Med tanke på behovet av att bekämpa terrorism anser EESK att polisen, när den utreder en potentiell terroristgrupp i en medlemsstat, måste ha direkt tillgång till de bevis som samlats in, inte bara i Europols, Eurojusts och Eppos databaser, utan också i varje medlemsstats brottsbekämpande myndigheters databaser. Man måste dock se till att informationen inte överförs till obehöriga eller obetrodda personer. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | Tillhandahållandet av onlinetjänster, såsom förnyelse av id-kort, elektroniska rättsliga intyg, folkbokföringsintyg eller till och med utdrag ur kriminalregistret, eller möjlighet att ta del av domstolsärenden via nätet, bör också säkerställas eftersom det, förutom att minska antalet resor till tjänsternas fysiska platser, också innebär att dessa tjänster kan tillhandahållas även när de fysiska platserna är stängda. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | När det gäller sammankoppling av data (särskilt data som rör företag, insolvens, fastighets- och företagsregister och kriminalregister) måste dock ansträngningar göras för att se till att tillgång till dessa data inte i vissa fall (när det gäller exempelvis data från kriminalregister) äventyrar rätten till integritet eller skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | Det är därför viktigt att it-modellen på detta område studeras särskilt noggrant, så att den önskade digitaliseringen inte motverkar medborgarna och undergräver deras grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | I meddelandet redogör kommissionen för skapandet av ett instrument kallat ”Mitt e-juridikkonto”, som ska ge enskilda personer elektronisk tillgång till rättegångshandlingar (i nationella ärenden eller i pågående ärenden i andra medlemsstater) som de eller deras juridiska ombud har rätt att ta del av och/eller erhålla. |
| --- | --- |

3.33

| 3.34 | Möjligheten till digital tillgång till information om ärenden där en person är inblandad är en mycket viktig del av att skapa verklig rättslig insyn, vilket är grundläggande för att människor ska känna att rättskipningen inte är svåröverskådlig eller otillgänglig och för att främja en snabbare och effektivare tillgång till rättslig prövning, med färre kostnader. |
| --- | --- |

3.34

| 3.35 | Att rättsliga myndigheter och advokater själva kan få elektronisk tillgång till mål som prövas i en annan medlemsstat är ett stort och mycket viktigt steg i den föreslagna digitaliseringen av rättskipningen. |
| --- | --- |

3.35

| 3.36 | Med tanke på skillnaderna mellan de olika medlemsstaterna när det gäller omfattningen av rättslig sekretess i straffrättsliga förfaranden, utan harmonisering av nationella lagar på detta område, kommer detta utmärkta kommissionsförslag dock säkerligen att undergrävas när det gäller gränsöverskridande register. |
| --- | --- |

3.36

| 3.37 | Den önskade digitaliseringen av rättskipningen måste ge EU-medborgarna nya och betydande möjligheter att lösa tvister i ett gränsöverskridande sammanhang. Detta är det enda sättet att uppnå målet om att utvidga människors rätt till rättslig prövning. |
| --- | --- |

3.37

| 3.38 | I detta avseende noterar kommissionen till exempel skapandet av (digitala) medel för att lämna in gränsöverskridande ansökningar och möjligheten till gränsöverskridande verkställighet av utbetalningar av underhåll för minderåriga under föräldraansvar. |
| --- | --- |

3.38

| 3.39 | I sitt meddelande har kommissionen dock förbisett en verkligt grundläggande fråga, nämligen möjligheten att verkställa domar i andra medlemsstater. Digitaliseringen gör det möjligt att omsätta detta mål i praktiken, vilket sedan länge har varit ett krav från många jurister. Det bör noteras att situationen i fråga redan föreskrivs på flera områden (handelsrätt och familjerätt) och att den därför måste utvidgas till de områden som ännu inte omfattas. |
| --- | --- |

3.39

| 3.40 | Det har sedan länge fastslagits att domar ofrånkomligen utfärdas av domstolarna i varje medlemsstat, och på detta område måste EU-medlemsstaternas suveränitet betraktas som okränkbar. |
| --- | --- |

3.40

| 3.41 | Faktum är dock att slutmottagarna av många domar är varor, företag eller medborgare utanför det land där domen utfärdades. |
| --- | --- |

3.41

| 3.42 | I sådana fall utgör gränserna mellan medlemsstaterna ett hinder för snabb rättslig tillämpning, och i det rättsliga samarbetet inom unionen bör man därför utnyttja de möjligheter som digitaliseringen erbjuder så att domar verkställs direkt i det land där den egendom som de avser finns. |
| --- | --- |

3.42

| 3.43 | Detsamma gäller alternativa tvistlösningsmekanismer, som också bör kunna genomföras via nätet, inbegripet verksamhet som bedrivs av skiljecentrum och fredsdomare samt inom offentliga medlingssystem. |
| --- | --- |

3.43

| 3.44 | När det gäller samarbetet mellan nationella myndigheter och EU:s byråer och organ i kampen mot gränsöverskridande brottslighet konstaterar kommissionen med rätta att kapaciteten för digitalt samarbete måste stärkas. |
| --- | --- |

3.44

| 3.45 | Trots förväntningen om att kommissionen i sitt meddelande skulle fastställa den modell som ska antas och de investeringar som den skulle vara beredd att göra för att uppnå detta viktiga mål är resultatet inget annat än ett fåfängt hopp om att Eurojust, Eppo, Olaf (Europeiska byrån för bedrägeribekämpning) och Europol ”enas om en gemensam strategi för smidigt och säkert samarbete med medlemsstaterna [...]”. |
| --- | --- |

3.45

| 3.46 | På ett så viktigt område måste dock kommissionen fastställa en tidsgräns för upprättandet av en samarbetsmodell och, i stället för att bara hoppas på att institutionerna kommer att ordna saker och ting själva, åta sig att skapa ett instrument (eventuellt ett direktiv) för att även här ålägga en mekanism som bygger på digitaliseringens potential. |
| --- | --- |

3.46

| 3.47 | Kommissionens avsiktsförklaring i meddelandet är välkommen när det gäller ekonomiskt stöd till medlemsstaterna för att utveckla lämpliga it-system och utarbeta en strategi för digitalisering av rättskipningen i EU inom de nya programmen för rättsliga frågor och för ett digitalt Europa. |
| --- | --- |

3.47

| 3.48 | Det bör noteras att det största hindret för digitalisering inte är de rättsliga myndigheterna eller medborgarna, utan bristen på resurser i medlemsstaterna för att införa de åtgärder som krävs för att skapa och ta i bruk digitala plattformar och elektroniska system på det rättsliga området. |
| --- | --- |

3.48

| 3.49 | Således, och särskilt mot bakgrund av den rådande krisen – som har inneburit en plötslig chock för medlemsstaternas ekonomier, som inte bara påverkar dem på kort sikt utan även på lång sikt – behövs det omgående finansieringslösningar för dessa länder så att digitaliseringen av rättskipningen kan uppnås med den harmoni och enhetlighet som krävs. Först då kan gränsöverskridande samarbete uppnås på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.49

| 3.50 | Det är också värt att notera att kommissionen är angelägen om att de resurser som kommer att göras tillgängliga inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens utnyttjas för det viktiga målet att använda digitaliseringsprocessen för att uppnå ett område med frihet, säkerhet och rättvisa inom EU. |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | Det är dessutom glädjande att notera kommissionens åsikt att instrumentet för tekniskt stöd, som härrör från ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning, ska stödja alla medlemsstater vid genomförandet av reformer i rättsväsendet, vilket naturligtvis kommer att omfatta de ovannämnda investeringarna i den digitala omvandlingen. |
| --- | --- |

3.51

| 3.52 | Eftersom kommissionen anser att den nuvarande pappersbaserade formen av gränsöverskridande samarbete har många brister som inverkar negativt på effektiviteten i och kostnaderna för rättsliga förfaranden är det av största vikt att elektronisk överföring blir standardmedlet för kommunikation och utbyte av handlingar. |
| --- | --- |

3.52

| 3.53 | Det skulle vara möjligt att inrätta ett decentraliserat it-system för att koppla samman nationella system så att handlingar kan delas elektroniskt på ett snabbare och säkrare sätt. I detta syfte bör dataskydd och integritet beaktas när handlingar överförs och bevis samlas in. |
| --- | --- |

3.53

| 3.54 | Att göra användningen av elektroniska domstolsförfaranden universell, främja papperslös kommunikation mellan domstolar och andra organ och tjänster samt låta juridiska ombud överlämna rättegångshandlingar i en rad olika multimedieformat är viktiga åtgärder för att digitalisera rättskipningen. |
| --- | --- |

3.54

| 3.55 | Kommissionens uppmärksamhet bör också fästas på vikten av att ge rättstillämpare de verktyg de behöver för att genomföra de planerade åtgärderna, genom utbildning på det digitala området och specialistkurser i användningen av vissa elektroniska tillämpningar och plattformar, vilket oundvikligen också kommer att medföra kostnader. |
| --- | --- |

3.55

| 3.56 | Ett undantag måste dock göras för medlemsstater som är föremål för förfaranden för överträdelse av grundläggande rättigheter eller av rättsstatsprincipen:






  a) | De bör inte få ta del av EU-finansiering. |
| --- | --- | --- |

3.56

a)

De bör inte få ta del av EU-finansiering.

| b) | All information bör inte utbytas med dem eftersom man inte längre kan lita på deras domstolar, rättssystem och polismyndigheter. |
| --- | --- |

b)

All information bör inte utbytas med dem eftersom man inte längre kan lita på deras domstolar, rättssystem och polismyndigheter.

| 3.57 | Det nuvarande omvandlingsarbetet utgör en stabil grund för att i större utsträckning utnyttja den tekniska kapaciteten genom ny teknik i syfte att bygga ett digitalt kraftfullt rättsligt ekosystem med människan i centrum. |
| --- | --- |

3.57

| 3.58 | EESK hyser stora förhoppningar om att lagstiftningen kommer att ändras för att möjliggöra den efterlängtade omställningen av rättskipningen till den digitala tidsåldern, så att elektronisk identifiering blir godtagbar för digital överföring av rättegångshandlingar och elektroniska eller elektroniskt överförda handlingar anses giltiga som bevis i domstolsförfaranden. |
| --- | --- |

3.58

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2020) 712 final.

1

(2)  Se EESK:s yttrande (EUT C 110, 22.3.2019, s. 67).

2

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/95

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU

[COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD)]

(2021/C 286/17)

| Föredragande: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Föredragande:

Dimitris DIMITRIADIS

| Remiss | Europeiska unionens råd, 24.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 168.4 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 227/0/5 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 24.3.2021

Rättslig grund

Artiklarna 168.4 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

227/0/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar att det portugisiska rådsordförandeskapet arbetat för att få ett mandat (1) från medlemsstaterna för att inleda förhandlingar med Europaparlamentet om ett lagstiftningsförslag om utvärdering av medicinsk teknik (HTA) till gagn för patienterna. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK instämmer i att evidensbaserade processer såsom HTA, som är en viktig drivkraft för socioekonomisk tillväxt och innovation i EU, kan omfatta både kliniska och icke-kliniska aspekter av medicinsk teknik och att de kan genomföras genom samarbete mellan medlemsstaterna på unionsnivå, med målet att sörja för en hög hälsoskyddsnivå för patienter och säkerställa en väl fungerande och inkluderande inre marknad. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén framhåller att förordningen om utvärdering av medicinsk teknik, när den har antagits, kommer att innebära ett stort steg framåt på hälso- och sjukvårdsområdet och bana väg för en stark europeisk hälsounion som förbättrar och skyddar alla medborgares hälsa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vi vill fästa uppmärksamheten på att hälsa inom ramen för mandatet ses som en marknad. Hälsa är dock en kollektiv nyttighet och bör behandlas med hänsyn till allmänintresset. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK konstaterar att HTA skulle kunna spela en central roll när det gäller att tillhandahålla rättvis och hållbar hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK stöder kommissionens beslut att tillämpa lagstiftningsförfarandet för förordningar, och inte något annat rättsligt instrument, eftersom det säkerställer ett mer direkt och effektivt samarbete på medlemsstatsnivå (2), liksom mellan medlemsstaterna, ur ett europeiskt perspektiv. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén menar att den europeiska befolkningen under de kommande åren kommer att bli allt äldre. Dessutom kommer förekomsten av kroniska sjukdomar, pandemier och framväxten av avancerad ny teknik att öka behovet av investeringar i hälso- och sjukvårdssystemen, samtidigt som medlemsstaterna ställs inför allt mer omfattande budgetrestriktioner. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK skulle stödja användningen av skatteincitament i vissa medlemsstater och en eventuell höjning av tröskeln för statligt stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att medlemsstaterna bör stödja och finansiera förslag på ny medicinsk teknik och relevanta initiativ från uppstartsföretag. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vi ställer oss bakom initiativet att införa ökad samordning i fråga om HTA genom att man lämnar in dokumentation i en omgång och stöder en tidsplan för ett successivt genomförande, men påpekar samtidigt att det saknas särskilda bestämmelser för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén är bekymrad över de tidsfrister som anges för genomförandet och framför allt senareläggningen av tillämpningen på tre år, och menar att denna skulle kunna förkortas för patienternas och kostnadseffektivitetens skull. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK rekommenderar att man i förordningen nämner förebyggande åtgärder med betydande effekter på patienterna, till exempel vägledning för sjukhus vad gäller kontroll, förebyggande och begränsning av vårdrelaterade infektioner, och föreslår att tillämpningsområdet utvidgas eller kompletteras med sådana åtgärder inom ramen för ej tillgodosedda medicinska behov. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK betonar hur viktigt det är att involvera det civila samhället (i synnerhet organisationer inom den sociala ekonomin och patientorganisationer) för att infria löftet om digital hälso- och sjukvård, vilket inbegriper HTA. |
| --- | --- |

1.13

2.   Bakgrund

| 2.1 | Förslaget till förordning lades fram efter över 20 år av frivilligt samarbete i fråga om HTA. Efter att direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård (direktiv 2011/24/EU) (3) antagits inrättades 2013 ett frivilligt HTA-nätverk för nationella HTA-ansvariga organ och institutioner, med uppgift att ge strategisk och politisk vägledning för det vetenskapliga och tekniska samarbetet på EU-nivå. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Detta kompletterades med tre på varandra följande gemensamma HTA-åtgärder (4), som gjorde det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att bygga upp en solid kunskapsbas med information och metoder vad gäller utvärdering av medicinsk teknik. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK inser att hälso- och sjukvårdssystemen och HTA-processen är rotade i nationella traditioner och kulturer. Som EU-medborgare är vi dock övertygade om att vi endast genom effektivt samarbete på europeisk nivå kommer att kunna hantera framtida hälsoutmaningar och dra nytta av framtida möjligheter inom hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Principen om att genomföra en framtidsanalys, särskilt genom så kallad horizon scanning, bör främjas för att möjliggöra tidig identifiering på europeisk och nationell nivå av ny medicinsk teknik som sannolikt kommer att få betydande effekter på patienterna, folkhälsan och hälso- och sjukvårdssystemen. En sådan framtidsanalys skulle kunna användas till stöd för planeringen av samordningsgruppens arbete. |
| --- | --- |

2.4

3.   Problem och brister som ska åtgärdas genom förslaget

| 3.1 | EESK instämmer i slutsatserna från det omfattande samrådet om att marknadstillträdet för innovativ teknik hittills har försvårats eller till och med snedvridits till följd av de olika administrativa förfaranden och metoder som tillämpas på nationell och regional nivå samt de olika HTA-krav som gäller runt om i unionen och som föreskrivs genom nationell lagstiftning och praxis. Detta är anledningen till att kommissionen behövde lägga fram ett förslag till förordning, som den mest lämpliga lagstiftningsstrategin (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommittén håller även med om att den nuvarande situationen bidrar till bristande förutsebarhet för företagen, med högre kostnader för industrin och små och medelstora företag, vilket försenar tillgången till ny teknik och har negativa effekter på innovationen. Ett exempel som visar den bristande harmonisering som råder ges i ett dokument från tankesmedjan I-Com (konkurrenskraftsinstitutet) (6). Med hänvisning till den europeiska konsumentorganisationen (BEUC) konstateras på s. 49 att vissa HTA-organ gör utvärderingarna allmänt tillgängliga, direkt eller på begäran, medan andra ser dem som konfidentiella. Vidare godtar vissa HTA-organ observationsstudier som syftar till att utvärdera ett läkemedels värde, medan andra inte gör det. Flera årtionden av EU-samarbete om HTA-projekt har visat att dessa frågor inte har behandlats tillräckligt genom den helt frivilliga strategi som tillämpats på det gemensamma arbete som hittills genomförts. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Genom detta initiativ kommer vi på ett ändamålsenligt sätt att kunna komma till rätta med den nuvarande fragmenteringen bland de nationella HTA-systemen (skillnader mellan förfaranden och metoder som påverkar marknadstillträdet), med tanke på att tillförlitligheten hos varje ny mekanism kommer att bygga på principerna om berörda parters oberoende och yttrandefrihet, på grundval av vetenskapliga, etiska och objektiva kriterier, och att målen kommer att kunna uppnås på ett tillfredsställande sätt genom stärkt HTA-samarbete på EU-nivå med dessa principer som utgångspunkt. Samtidigt som samarbetet stärks på andra nivåer som är viktiga för HTA (till exempel i de medlemsstater som upplever svårigheter på grund av avsaknaden av patientregister) kommer nationella handlingsplaner för alla sjukdomstillstånd att behöva genomföras för att påskynda de berörda hälsovårdsministeriernas arbete, med beaktande av bästa praxis i andra medlemsstater). Denna strategi innebär även att sociala värden och prioriteringar integreras i det vetenskapliga beslutsfattandet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK framhåller behovet av att stödja den tekniska innovationen inom hälso- och sjukvården så att den även inbegriper annan vård än sjukhusvård, på lokal nivå. I takt med att befolkningen åldras (7) ökar förekomsten av kroniska sjukdomar och antalet människor som inte klarar sig på egen hand, vilket också ökar behovet av specialiseringar och av allt effektivare användning av teknik och behandlingsmetoder för vård i hemmet. I detta sammanhang bör specifika HTA-program uppmuntras i syfte att förbättra vården och tjänsterna i hemmet, inte bara med hjälp av ny teknik och telemedicin, utan också genom en allmän förbättring av kvaliteten på vårdtjänsterna. |
| --- | --- |

3.4

4.   Vilka resultat ska uppnås med detta specifika förslag?

| 4.1 | Enligt förslaget är syftet med EU-förordningen om HTA bland annat att säkerställa en mekanism som innebär att underlag för kliniska granskningar inte behöver lämnas in mer än en gång på unionsnivå, för att främja patienternas tillgång till innovativ medicinsk teknik i Europa och bättre utnyttja tillgängliga resurser, samtidigt som företagens förutsebarhet förbättras. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK stöder kommissionens beslut att tillämpa lagstiftningsförfarandet för förordningar, och inte något annat rättsligt instrument, eftersom det säkerställer ett mer direkt och effektivt samarbete på medlemsstatsnivå, liksom mellan medlemsstaterna, enligt en europeisk strategi. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Syftet med förslaget till förordning är också att se till att de metoder och förfaranden som används vid HTA är mer förutsebara i hela EU, och att man inte upprepar gemensamma kliniska granskningar på nationell nivå, vilket innebär att man undviker dubbelarbete och diskrepanser. Det rekommenderade alternativet anses ge den bästa kombinationen av effektivitet och ändamålsenlighet för att nå de politiska målen samtidigt som proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna respekteras. Det är det bästa sättet att nå målen för den inre marknaden. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK håller med om att förslaget ger medlemsstaterna en hållbar ram som gör att de kan samla sakkunskap och stärka det evidensbaserade beslutsfattandet till stöd för deras strävan att säkerställa att de nationella hälso- och sjukvårdssystemen är hållbara. Det rekommenderade alternativet är också kostnadseffektivt så till vida att kostnaderna är betydligt lägre än medlemsstaternas, industrins och de små och medelstora företagens vinster, genom att resurserna samlas, dubbelarbete undviks och företagens förutsebarhet ökar. Förslaget innehåller bestämmelser om användningen av gemensamma HTA-verktyg, vars tillämpningsområde inledningsvis kommer att omfatta cancerläkemedel, särläkemedel och läkemedel för avancerad terapi, för att sedan successivt utökas. I förslaget fastställs också de fyra grundpelarna för medlemsstaternas gemensamma arbete på EU-nivå, det vill säga gemensamma kliniska granskningar, gemensamma samråd, identifiering av ny medicinsk teknik och frivilligt samarbete. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Samtidigt som EESK håller med om att det behövs en detaljerad tidsplan för genomförandet anser vi att den betydande roll som AI spelar i kombination med digitaliseringen har förändrat hälso- och sjukvårdsmiljön och möjliggör snabba behandlingsstrategier. Kommittén är därför bekymrad över de tidsfrister som anges för genomförandet och framför allt senareläggningen av tillämpningen på tre år enligt artikel 5.2 b (8), och menar att denna skulle kunna förkortas för patienternas och kostnadseffektivitetens skull. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Det är endast genom en patientinriktad strategi som vi kan se till att hälso- och sjukvården är adekvat och relevant. Därför bör de roller som patienterna, vårdgivarna, den sociala ekonomin och patientorganisationerna spelar beaktas inom ramen för det föreslagna nätverket för berörda parter, samordningsgruppen och de kliniska granskningarna. Vi stöder EPF:s (europeiskt patientforum) krav på obligatoriskt och meningsfullt involverande av patientgrupper, för att säkerställa att HTA genomförs i patienternas intresse (9). |
| --- | --- |

4.6

5.   Vilka lagstiftningsalternativ och andra alternativ har övervägts? Finns det ett rekommenderat alternativ?

| 5.1 | EESK anser att förslaget till förordning är förenligt med EU:s övergripande mål, till exempel en väl fungerande inre marknad, hållbara hälso- och sjukvårdssystem och en ambitiös forsknings- och innovationsagenda. |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Förutom att förslaget överensstämmer med dessa EU-politiska mål är det förenligt med gällande EU-fördrag och EU-lagstiftning om läkemedel, medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och medicintekniska produkter (10). Ett exempel: även om lagstiftningsprocessen och HTA-processen även fortsättningsvis är åtskilda på grund av olika syften ges det möjlighet att skapa synergieffekter genom ömsesidigt informationsutbyte och bättre tidsanpassning av förfarandena mellan de föreslagna gemensamma kliniska granskningarna och det centraliserade godkännandet för försäljning av läkemedel (11). |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.2 | Den rättsliga grunden för förslaget är artiklarna 114 och 116 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Med stöd av artiklarna 114 och 116 i EUF-fördraget kan det beslutas om åtgärder för tillnärmning av bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna, förutsatt att de är nödvändiga för att upprätta den inre marknaden eller få den att fungera, samtidigt som en hög skyddsnivå för folkhälsan säkerställs. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Förslaget måste också vara förenligt med artikel 168.7 i EUF-fördraget, enligt vilken unionen ska respektera medlemsstaternas ansvar för att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik samt för att organisera och ge hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Även om det står klart att EU:s medlemsstater kommer att fortsätta att bära ansvaret för att utvärdera icke-kliniska aspekter av medicinsk teknik (t.ex. ekonomiska, sociala och etiska) och för att fatta beslut om prissättning och ersättning, föreslår EESK att man ska undersöka, och utföra en separat studie om, möjligheten till en gemensam prispolitik i EU – med sikte på att säkerställa transparens och tillgång för alla medborgare – för läkemedel, medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik, i synnerhet de som varit föremål för en HTA, i syfte att göra dem mer tillgängliga för alla EU-medborgare och förhindra parallell export och import enbart på grundval av priset. Detta skulle vara till stöd för de relevanta nationella kommittéer som förvaltar prisregistren eller de övervakningsorgan (som fastställer pristak) som finns i vissa länder, särskilt när det gäller medicintekniska produkter. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.3 | Även om ”[b]egreppet medicinsk teknik används i vid bemärkelse och omfattar läkemedel, medicintekniska produkter [och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik] eller medicinska och kirurgiska ingrepp, liksom åtgärder för förebyggande, diagnostisering eller behandling av sjukdom, som används inom hälso- och sjukvården” omfattar de gemensamma kliniska granskningarna endast ”[l]äkemedel som genomgår det centraliserade förfarandet för godkännande för försäljning, nya aktiva substanser och befintliga produkter vars godkännande för försäljning utökas med en ny terapeutisk indikation” och ”[v]issa klasser av medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik angående vilka de relevanta expertpaneler som inrättats i enlighet med förordningarna (EU) 2017/745 (12) och (EU) 2017/746 (13) har avgett yttranden eller lämnat synpunkter och som har valts ut av den samordningsgrupp som inrättas genom föreliggande förordning”. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Som ett led i arbetet med att förebygga degenerativa sjukdomar, och för att minska antalet oskäliga sjukhusinläggningar av äldre som inte klarar sig på egen hand, bör åtgärder införas som höjer kvaliteten på hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen och som därmed ökar patienternas säkerhet och välbefinnande. |
| --- | --- |

5.4

| 5.4.1 | EESK anser att åtgärder bör vidtas för att stödja sjukhus när det gäller kontroll, förebyggande och begränsning av vårdrelaterade infektioner, och att förordningens tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta sådana åtgärder, vilka kan vara mycket användbara i händelse av en pandemi, som den som för närvarande råder. Detta konkreta exempel berör de cirka 37 000 (14) personer som varje år dör i Europa på grund av en vårdrelaterad infektion. Patientsäkerheten och kvaliteten på hälso- och sjukvårdstjänsterna måste förbättras omgående, med fokus på förebyggande av vårdrelaterade infektioner och lämplig antibiotikaanvändning. |
| --- | --- |

5.4.1

6.   Vad kostar det rekommenderade alternativet?

| 6.1 | EESK menar att det rekommenderade alternativet är kostnadseffektivt så till vida att kostnaderna är betydligt lägre än medlemsstaternas och industrins vinster (15), genom att resurserna samlas, dubbelarbete undviks och företagens förutsebarhet ökar. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESK stöder idén att bevilja tillräcklig finansiering för gemensamt arbete och frivilligt samarbete i fråga om HTA mellan medlemsstaterna på områden såsom utveckling och genomförande av vaccinationsprogram, för att säkerställa att tillräckliga resurser finns tillgängliga (16) för det gemensamma arbete som föreskrivs i förslaget till förordning, och för den stödram som ligger till grund för detta arbete. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | För att säkerställa effektiviteten när det gäller kostnader och tid föreslår EESK att den samordningsgrupp som består av företrädare för medlemsstaterna skulle kunna täcka mer än en men högst tre frågor parallellt, det vill säga en som rör cancerläkemedel, särläkemedel och läkemedel för avancerad terapi, en som rör övriga läkemedel och en som rör medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik och medicintekniska produkter. Beslut i sådana vetenskapsbaserade organ bör fattas genom omröstning med enkel majoritet. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Sammanlagt uppgår utgifterna för (offentlig och privat) hälso- och sjukvård i EU till omkring 1 300 miljarder euro per år (17) (varav 220 miljarder euro för läkemedel (18) och 100 miljarder euro för medicintekniska produkter (19)). Hälso- och sjukvårdsutgifterna motsvarar därmed i genomsnitt cirka 10 % av EU:s BNP (20). |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Kommittén menar att befolkningens åldrande, i kombination med att förekomsten av kroniska sjukdomar och pandemier ökar, även gör att behovet av investeringar i hälso- och sjukvårdssystemen ökar, samtidigt som medlemsstaterna ställs inför allt mer omfattande budgetrestriktioner. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Vi räknar dessutom med att denna utveckling kommer att tvinga medlemsstaterna att förbättra effektiviteten och ändamålsenligheten hos sina hälso- och sjukvårdsbudgetar ännu mer, genom att fokusera på effektiv medicinsk teknik samtidigt som incitament till innovation bibehålls (21). |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EESK skulle stödja användningen av skatteincitament i vissa medlemsstater och en eventuell höjning av tröskeln för statligt stöd av mindre betydelse. Ett förslag som bör övervägas är att undersöka möjligheten att höja tröskeln för statligt stöd av mindre betydelse från nuvarande 200 000 euro till åtminstone 700 000 euro för små och medelstora företag som är verksamma på området hälso- och sjukvård och social omsorg, och att införa ytterligare kvalitetskrav. Det skulle exempelvis kunna handla om att arbeta inom ramen för projekt som inbegriper flera företag, investera i forskning och innovation eller återinvestera all vinst i företaget. Dessa åtgärder skulle kunna bidra till att uppmuntra små och medelstora företag och företag inom den sociala ekonomin att investera mer i forskning och innovation och till att utveckla nätverksbaserat samarbete (22). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | EESK anser att den offentliga finansieringen har stor betydelse för HTA, och att den säkerligen kan stärkas genom samarbete i fråga om gemensamt arbete och genom att dubbelarbete undviks. Enligt beräkningar kostar varje nationell HTA omkring 30 000 euro för de nationella organen och 100 000 euro för hälso- och sjukvården (23). Om till exempel tio medlemsstater genomför en HTA för samma teknik och deras arbete ersätts av en gemensam rapport skulle det vara möjligt att spara in 70 % av dessa belopp, även om man utgår från att kostnaden för en gemensam utvärdering är tre gånger högre än för en enskild nationell rapport på grund av större samordningsbehov. Dessa medel skulle antingen kunna sparas eller omfördelas till annan HTA-verksamhet. Med tanke på de mycket höga kostnaderna för ny teknik är det dock ytterst viktigt att den HTA som en medlemsstat använder för att fatta beslut om ersättning för en viss teknik ligger i linje med de nationella behandlingsmetoderna. När det gäller exempelvis cancerbehandlingar, som i regel kostar mer än 100 000 euro per patient, skulle en olämplig klinisk granskning medföra kostnader som vida överstiger de summor som sparats in genom den gemensamma utvärderingen. Det är viktigt att framhålla att ECPC (den europeiska koalitionen för cancerpatienter) välkomnar förslaget och understryker att gemensamma kliniska granskningar, genom att förhindra dubbelarbete, skulle undanröja risken för skilda resultat och således minimera förseningarna när det gäller tillgång till nya behandlingar (24). AIM (internationella föreningen för organisationer för ömsesidig nytta), som är en internationell organisation för icke-statliga organisationer inom hälso- och sjukvård, gläder sig å sin sida åt att kommissionen föreslår ett mer permanent HTA-samarbete på EU-nivå (25). |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | På grund av de enorma ekonomiska intressena är risken stor för intressekonflikter inom sektorn för medicinsk teknik, och det är därför mycket viktigt att HTA organiseras på ett objektivt, oberoende, robust och öppet sätt, i enlighet med förslaget. |
| --- | --- |

6.9

7.   På vilket sätt kommer små och medelstora företag och mikroföretag att påverkas?

| 7.1 | EESK menar att förslaget borde gynna små och medelstora företag samt företag inom den sociala ekonomin som bedriver verksamhet på området, med tanke på att rapporten om den kliniska granskningen kommer att bygga på en omgång dokumentation med fullständig och uppdaterad information, vilket minskar den administrativa börda och de efterlevnadskostnader som följer av att företagen måste lämna in flera omgångar dokumentation för att uppfylla olika nationella HTA-krav. Detta kommer att bidra till att de små och medelstora företagens deltagande ökar, och EESK beklagar därför att det inte finns några särskilda bestämmelser för dessa företag. De gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd som föreskrivs ökar framför allt förutsebarheten för sektorn. Detta är särskilt viktigt för små och medelstora företag och sociala företag eftersom de generellt sett har färre produkter, begränsade egna resurser och begränsad kapacitet för HTA (26). Det bör påpekas att förslaget inte innehåller några bestämmelser om avgifter för gemensamma kliniska granskningar eller gemensamma vetenskapliga samråd, vilket också har stor betydelse ur sysselsättningssynpunkt (i form av minskad arbetslöshet). Att företagens förutsebarhet förbättras genom det gemensamma arbetet med HTA i EU väntas få en positiv inverkan på unionens konkurrenskraft inom sektorn för medicinsk teknik. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Ett verkligt socioekonomiskt incitament för små och medelstora företag skulle bestå i att uppmuntra dem att delta i europeiska finansieringsprogram för utveckling inom de nationella strategiska referensramarna efter 2020. De nationella strategiska referensramarna för 2014–2020 omfattade särskilda bestämmelser om forskning och utveckling med syftet att bekämpa fattigdom och arbetslöshet. |
| --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | EESK anser att dessa program bör upprätthållas och att de dessutom bör utvidgas inom den bredare ramen av principer som anges i förslaget till förordning och användas för att främja forskning, utveckling och kreativitet. |
| --- | --- |

7.2.1

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/sv/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (EUT L 88, 4.4.2011, s. 45).

3

(4)  EUnetHTA:s gemensamma åtgärd 1, 2010–2012, EUnetHTA:s gemensamma åtgärd 2, 2012–2015, och EUnetHTA:s gemensamma åtgärd 3, 2016–2019. Se http://www.eunethta.eu/.

4

(5)  https://www.eesc.europa.eu/sv/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment

5

(6)  http://www.astrid-online.it/static/upload/7787/7787e169a7f0afc63221153a6636c63f.pdf

6

(7)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2015/pdf/ee3_en.pdf

7

(8)  Se fotnot 1.

8

(9)  Ståndpunktsförklaring från WECAN (arbetsgruppen för nätverk för företrädare för europeiska cancerpatienter) om fortsatt EU-integrering när det gäller HTA (https://wecanadvocate.eu/wecan-position-further-eu-integration-of-hta/).

9

(10)  . Relevanta rättsakter inbegriper bl.a. direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 726/2004, förordning (EU) nr 536/2014, förordning (EU) 2017/745 och förordning (EU) 2017/746.

10

(11)  Behovet av ökade synergieffekter har även konstaterats av medlemsstaterna i HTA-nätverkets diskussionsunderlag ”Synergies between regulatory and HTA issues on pharmaceuticals” och av EUnetHTA och EMA i deras gemensamma rapport ”Report on the implementation of the EMA-EUnetHTA three-year work plan 2012–2015”.

11

(12)  EUT L 117, 5.5.2017, s. 1.

12

(13)  EUT L 117, 5.5.2017, s. 176.

13

(14)  http://www.cleoresearch.org/en/

14

(15)  De kostnadsbesparingar som görs genom gemensamma utvärderingar (kliniska granskningar) skulle kunna uppgå till 2,67 miljoner euro årligen: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041.

15

(16)  Den totala kostnaden för det rekommenderade alternativet har uppskattats till omkring 16 miljoner euro: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041.

16

(17)  Uppgifter från Eurostat i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”Pharmaceutical industry: A Strategic Sector for the European Economy”, GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag, 2014. Eurostat, hälso- och sjukvårdsutgifter i alla medlemsstater, uppgifter från 2012 eller senast tillgängliga uppgifter. När det gäller Irland, Italien, Malta och Förenade kungariket har uppgifterna kompletterats med hälsouppgifter från WHO (enligt ECB:s årliga växelkurs).

17

(18)  Uppgifter från Eurostat i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar ”Pharmaceutical industry: A Strategic Sector for the European Economy”, GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag, 2014.

18

(19)  Meddelandet ”Säkra, effektiva och innovativa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik till förmån för patienter, konsumenter och hälso- och sjukvårdspersonal”, COM(2012) 540 final. Analys från Världsbanken, EDMA, Espicom och Eucomed.

19

in vitro

(20)  Europeiska kommissionen, ”European Semester Thematic Fiche: Health and Health Systems”, 2015. GD Ekonomi och finans, ”Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU”, 2012. Se även http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

20

(21)  GD Ekonomi och finans, ”Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU”, 2012.

21

(22)  För närvarande föreskrivs i kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 ett tak på 200 000 euro för hur mycket statligt stöd som kan beviljas ett företag under en treårsperiod, inbegripet i form av skattelättnader. För att hantera den ekonomiska krisen höjde EU 2008 tillfälligt taket till 500 000 euro inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Det bör påpekas att effekterna av den ökande efterfrågan på hälso- och sjukvårdstjänster på hälso- och sjukvårdssystemen, i synnerhet när det gäller personer som inte klarar sig själva, kommer att utgöra en av de största utgiftsposterna för medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem. Det skulle därför vara lämpligt att införa ett särskilt system för incitament och stöd till företag som framför allt tillhandahåller välfärdstjänster på lokal nivå.

22

(23)  GD Ekonomi och finans, ”The 2015 Ageing report”, 2015. OECD, 2015, ”Pharmaceutical Expenditure And Policies: Past Trends And Future Challenges”.

23

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2018)614772_EN.pdf

24

(25)  https://www.aim-mutual.org/wp-content/uploads/2018/02/AIM-on-HTA.pdf

25

(26)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041

26

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/102 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/102

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller att tilldela kommissionen genomförandebefogenheter för att fastställa innebörden av termer som används i vissa bestämmelser i det direktivet

[COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)]

(2021/C 286/18)

| Föredragande: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Föredragande:

Christophe LEFÈVRE

| Remisser | Europeiska unionens råd, 7.1.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 113 i EUF-fördraget |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 13.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 226/2/6 |

Remisser

Europeiska unionens råd, 7.1.2021

Rättslig grund

Artikel 113 i EUF-fördraget

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

13.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

226/2/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder det allmänna målet med kommissionens förslag, eftersom att säkerställa rättssäkerhet och förutsägbarhet med avseende på mervärdesskattedirektivet (1) är avgörande för att skapa lika villkor i medlemsstaterna och ytterligare främja den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | De fortgående skillnaderna mellan medlemsstaterna, när det gäller både tolkningen och genomförandet av mervärdesskattedirektivet, är utan tvekan skadliga för den inre marknaden, såsom kommissionen påpekat. EESK uppmanar därför med kraft till snabba och ändamålsenliga åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Mer enhetlighet i momsreglerna skulle kunna sänka efterlevnadskostnaderna och främja tillväxten för alla företag som är verksamma i EU, i synnerhet små och medelstora företag med gränsöverskridande verksamhet, eftersom de påverkas i större utsträckning av skillnader i lagstiftning mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Skillnader i tillämpningen av momsreglerna kan leda till betydande negativa snedvridningar på den inre marknaden och därmed få negativa sociala konsekvenser som bör förebyggas genom att man ser till att de befintliga reglerna tillämpas mer konsekvent. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK kan dock inte avstå från att konstatera att kommissionens förslag, i synnerhet de frågor som man föreslår ska behandlas enligt de nya reglerna, kan möta betydande motstånd från många medlemsstater som sannolikt kommer att lyfta ”principiella invändningar” mot kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK uppmanar därför till att andra åtgärder som kan förbättra den inre marknaden övervägs så tidigt som möjligt. I det rådande politiska klimatet föreslår EESK att kommissionen som ett första steg överväger att förbättra och förstärka den befintliga rådgivande kommittén för mervärdesskatt och dess beslutsprocess, i syfte att förbättra momsreglernas bristande enhetlighet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Dessutom anser EESK att det är lämpligt att vederbörligen spåra heterogena tillämpningar och genomföranden av överenskomna momsregler på nationell nivå. Det är viktigt att de befintliga skillnaderna görs öppna, tydliga och offentliga för att förbättra enhetligheten i det nuvarande regelverket. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Detta tillvägagångssätt kan leda till ett ändamålsenligt system med ”grupptryck” som gör det mycket svårare för medlemsstaterna att avvika från konsoliderade tolkningar och genomförandemetoder till nackdel för den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser dessutom att det är viktigt att kommissionen genomför konsekvensbedömningar av eventuella skillnader i genomförandet eller tolkningen av överenskomna momsregler i en medlemsstat. Konsekvensbedömningarna bör offentliggöras, diskuteras och följas upp i mervärdesskattekommittén. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK vill slutligen uppmärksamma vissa möjliga oönskade effekter av det nya förslaget. Kommissionens föreslagna genomföranderoll när det gäller några av huvudbegreppen i mervärdesskattedirektivet kan göra det svårt att skilja mellan å ena sidan tillämpningsområdet för kommissionens nya befogenheter och å andra sidan vad som faktiskt kommer att utgöra en ändring av mervärdesskattedirektivet. En sådan osäkerhet skulle eventuellt kunna förhindra framtida nödvändiga enhälliga överenskommelser i rådet om att ändra mervärdesskattedirektivet. |
| --- | --- |

1.10

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | I det aktuella lagförslaget påpekas att kommissionen för närvarande inte har några genomförandebefogenheter när det gäller mervärdesskattedirektivet. Det enda tillgängliga verktyget i detta avseende för att genomföra direktivets bestämmelser är den rådgivande kommitté som anges i artikel 398. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den rådgivande kommittén består av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen och ansvarar för att undersöka frågor rörande tillämpningen av EU:s momsbestämmelser som tas upp av kommissionen eller av en medlemsstat. Den rådgivande kommittén kan för närvarande bara fastställa icke-bindande riktlinjer om tillämpningen av mervärdesskattedirektivet, medan bindande genomförandeåtgärder kan antas av rådet på grundval av ett förslag från kommissionen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Enligt kommissionen säkerställer de befintliga riktlinjerna inte alltid en enhetlig tillämpning av EU:s momslagstiftning, vilket även beror på de påvisade svårigheterna att uppnå enhälliga riktlinjer inom den rådgivande kommittén. När det gäller den aktuella frågan räknar kommissionen upp flera exempel på misslyckanden med att nå en enhällig överenskommelse om regler och principer för de strategiska bestämmelser och begrepp som ingår i mervärdesskattedirektivet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionen hävdar dessutom att sådana skillnader kan leda till flera negativa konsekvenser, bland annat i) en risk för dubbelbeskattning eller utebliven beskattning, ii) rättslig osäkerhet och brist på förutsägbarhet och iii) merkostnader för företag. Medan Europeiska unionens domstols rättspraxis i detta avseende är användbar skulle den enligt kommissionen inte vara en optimal lösning för att undvika alla de osäkerheter som följer av bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I syfte att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten planeras det i lagförslaget därför att ge kommissionen befogenhet att anta genomförandeakter på vissa områden som omfattas av mervärdesskattedirektivet samt att inrätta en kommitté som kommer att övervaka kommissionens nya befogenheter. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kommissionens föreslagna genomföranderoll kommer att inriktas på de specifika områden och begrepp med anknytning till mervärdesskatt i EU som kräver en enhetlig tillämpning samt ökad rättssäkerhet och förutsägbarhet. Rådet kommer i sin tur att behålla sina genomförandebefogenheter utanför kommissionens framtida ansvarsområde. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | I de nya reglerna fastslås särskilt att kommissionen genom genomförandeakter kommer att fastställa innebörden av de termer som används inom följande områden/begrepp i mervärdesskattedirektivet: i) beskattningsbara personer, ii) beskattningsbara transaktioner, iii) plats för beskattningsbara transaktioner, iv) beskattningsgrundande händelse och mervärdesskattens utkrävbarhet, v) beskattningsunderlag, vi) undantag från skatteplikt, vii) avdrag, viii) skyldigheter för beskattningsbara personer och för vissa icke beskattningsbara personer, och ix) särskilda ordningar. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Den rättsliga grunden för förslaget är artikel 113 i EUF-fördraget, som ger rådet möjlighet att enhälligt, i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter att ha hört Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, anta bestämmelser om harmonisering av medlemsstaternas regler på området för indirekt beskattning. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Enligt förslaget kommer tilldelningen av genomförandebefogenheter till kommissionen inte att utesluta en allmän kontroll från medlemsstaternas sida av kommissionens utövande av dessa befogenheter. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | En särskild kommitté inrättas genom de nya reglerna. Bestämmelserna om kommitténs sammansättning och ordförande fastställs direkt i artikel 3 i kommittéförfarandeförordningen. |
| --- | --- |

2.10

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar och stöder det allmänna målet med kommissionens förslag. Det är av yttersta vikt att säkerställa rättssäkerhet och förutsägbarhet med avseende på mervärdesskattedirektivet för att skapa lika villkor och främja den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | De nuvarande skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller genomförandeakter skadar den inre marknaden, såsom kommissionen påpekat. Dessutom kompliceras regelverket ytterligare av att det inte bara är genomförandeakterna som kan skilja sig åt utan även tolkningen av mervärdesskattedirektivets själva regler och begrepp. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Mer enhetlighet i momsreglerna skulle kunna sänka efterlevnadskostnaderna och främja tillväxten för alla företag som är verksamma på den inre marknaden, i synnerhet små och medelstora företag med gränsöverskridande verksamhet. Konsolideringen av den inre marknaden i sig skulle i hög grad kunna gynnas av mer konsekvens mellan medlemsstaterna på mervärdesskatteområdet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Det finns många exempel på skadliga skillnader i genomförandet av överenskomna momsregler. Det finns till exempel inget delat samförstånd eller gemensam tolkning om huruvida ett ”lager” är ”en beskattningsbar persons fasta etableringsställe eller ej” eller innebörden av uttrycket ”leverantör som försänder eller transporterar varorna, antingen själv eller genom en tredje part för dennes räkning” enligt artikel 36a.3 i mervärdesskattedirektivet. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK påpekar att skillnader i tillämpningen av momsreglerna kan leda till betydande negativa snedvridningar på den inre marknaden och därmed få negativa sociala konsekvenser som är oacceptabla och som bör förebyggas genom att man ser till att de befintliga momsreglerna tillämpas mer konsekvent. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK kan dock inte avstå från att konstatera att kommissionens förslag kan komma att stöta på betydande hinder från flera medlemsstater när det gäller att komma överens om vilka frågor som bör hanteras enligt de nya reglerna och de nuvarande reglerna angående ändringar av mervärdesskattedirektivet. EESK uppmanar därför till att andra åtgärder som kan förbättra den inre marknaden övervägs så tidigt som möjligt. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | I det rådande politiska klimatet föreslår EESK att kommissionen som ett första steg överväger att förbättra den befintliga rådgivande kommittén för mervärdesskatt. Kommittén skulle kunna förstärkas och effektiviseras, så att medlemsstaterna kan fortsätta att spela en viktig roll och den för närvarande otillfredsställande enhetligheten kan förbättras. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK anser att det är lämpligt att vederbörligen spåra heterogena tillämpningar och genomföranden av överenskomna momsregler på nationell nivå. Det är viktigt att skillnaderna görs öppna, tydliga och offentliga för att förbättra enhetligheten i det nuvarande regelverket. Trots alla de begränsningar och brister som kommissionen beskriver har den rådgivande kommittén ändå utvecklat en betydande erfarenhet av att hantera komplexa frågor som rör mervärdesskattedirektivet. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK föreslår en strategi med ”grupptryck”. En sådan strategi skulle kunna vara ändamålsenlig genom att göra det mycket svårare för medlemsstaterna att avvika och ställa upp hinder för en välfungerande inre marknad. Medlemsstaterna skulle behöva förklara varför en avvikelse i genomförandet har skett. EESK anser att medlemsstaterna inte bör motsätta sig öppenhet och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK anser dessutom att det är viktigt att kommissionen genomför konsekvensbedömningar av eventuella skillnader i genomförandet eller tolkningen av överenskomna momsregler i en medlemsstat. Konsekvensbedömningarna bör offentliggöras samt diskuteras och följas upp i mervärdesskattekommittén. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Enligt detta resonemang skulle motiveringen till att avvika från gemensamma regler och det överenskomna genomförandet av dem kunna ifrågasättas, samtidigt som proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna respekteras. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK vill slutligen uppmärksamma vissa möjliga oönskade effekter av det nya förslaget. Kommissionens genomföranderoll när det gäller några av de viktigaste begreppen i mervärdesskattedirektivet kan göra det svårt att skilja mellan å ena sidan tillämpningsområdet för kommissionens nya befogenheter och å andra sidan vad som faktiskt kommer att utgöra en ändring av mervärdesskattedirektivet. En sådan osäkerhet skulle eventuellt kunna göra det svårare att i framtiden nå den enhälliga överenskommelse i rådet som krävs för att ändra mervärdesskattedirektivet. |
| --- | --- |

3.12

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/106

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) nr 389/2012 om administrativt samarbete i fråga om punktskatter vad gäller innehållet i elektroniska register

[COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS)]

(2021/C 286/19)

| Föredragande: | Szilárd PODRUZSIK |
| --- | --- |

Föredragande:

Szilárd PODRUZSIK

| Remiss | Europeiska unionens råd, 5.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 13.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 230/0/6 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 5.2.2021

Rättslig grund

Artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

13.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

230/0/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Såsom tidigare framhållits (1) stöder EESK fullt ut en fortlöpande uppdatering av reglerna för att möjliggöra en tillräcklig nivå av administrativt samarbete mellan de nationella skattemyndigheterna. EESK stöder även att kommissionen och medlemsstaterna på bästa möjliga sätt använder it och tekniskt förstärkta system för att förbättra skatteuppbörden och bekämpa bedrägerier. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK ger sitt fulla stöd till kommissionens förslag eftersom det omfattar tekniska anpassningar av den nuvarande lagstiftningen om nationella register vad gäller punktskatter, som är nödvändiga mot bakgrund av direktiv (EU) 2020/262 (2) som nyligen antagits. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK erinrar om vikten av att de nationella registren beträffande punktskatter upprättas och förvaltas med respekt för rätten till integritet när det gäller de uppgifter som förs in och behandlas i dem. Hanteringen av sådana uppgifter bör inte gå utöver vad som är nödvändigt och proportionellt för syftet att skydda medlemsstaternas legitima intresse av skatteuppbörd, i enlighet med proportionalitetsprincipen som utvecklats genom rättspraxis från Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Eftersom det efter antagandet av direktiv (EU) 2020/262, som innehåller definitionerna av ”certifierad avsändare” och ”certifierad mottagare” samt av ”certifierad avsändare eller certifierad mottagare som endast sänder eller mottar punktskattepliktiga varor vid enstaka tillfällen”, har blivit nödvändigt att anpassa de nationella registren rekommenderar EESK att kommissionen säkerställer en tillräcklig grad av harmonisering vad gäller tolkningen och tillämpningen av sådana begrepp, så att den information som förs in i de nationella registren är enhetlig. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK vill uppmana medlemsstaterna att noggrant överväga och övervaka genomförandekostnaderna i samband med den anpassningsprocess som kommissionens förslag innebär. Om anpassningsprocessen emellertid visar att det krävs ytterligare utgifter för att fullt ut skydda de europeiska företagens och medborgarnas integritet bör tillräckliga ytterligare investeringar i it och it-säkerhet för registren göras omgående. |
| --- | --- |

1.5

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Genom kommissionens förslag ändras rådets förordning (EU) nr 389/2012 (3), som utgör den rättsliga grunden för administrativt samarbete mellan medlemsstaterna i fråga om punktskatter vad gäller innehållet i elektroniska register. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kapitel V i direktiv (EU) 2020/262, som nyligen antagits, gör detta förslag nödvändigt. I artikel 35.8 i direktivet fastställs närmare bestämt följande: ”För en certifierad avsändare eller certifierad mottagare som endast sänder eller mottar punktskattepliktiga varor vid enstaka tillfällen ska den certifiering som avses i artikel 3.12 och 3.13 begränsas till att gälla en viss kvantitet punktskattepliktiga varor, en enda mottagare eller avsändare och en viss tidsperiod.” |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | På grundval av denna bestämmelse anges det i kommissionens förslag vilka uppgifter som ska föras in i medlemsstaternas register när det gäller certifierade avsändare och certifierade mottagare som endast vid enstaka tillfällen flyttar varor. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I artikel 19 i rådets förordning (EU) nr 389/2012 fastställs en allmän skyldighet för medlemsstaterna att upprätthålla elektroniska register över godkännanden av ekonomiska aktörer och upplag som medverkar i flyttningar av punktskattepliktiga varor under ett uppskovsförfarande och godkännanden av ekonomiska aktörer som i egenskap av certifierade avsändare eller certifierade mottagare flyttar varor som redan frisläppts för konsumtion. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I syfte att sörja för att det datoriserade systemet fungerar väl genom att det säkerställs att det lagras fullständiga, aktuella och korrekta uppgifter är tanken med kommissionens förslag att utvidga tillämpningsområdet för artikel 19 i rådets förordning (EU) nr 389/2012 för att fastställa den information som ska föras in i de nationella registren när det gäller ekonomiska aktörer som endast vid enstaka tillfällen flyttar punktskattepliktiga varor. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | För både certifierade avsändare och certifierade mottagare handlar det närmare bestämt om information om kvantiteten varor, identiteten för den ekonomiska aktören i slutet av flyttningen av varorna och den tillfälliga certifieringens varaktighet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Den föreslagna ändringen syftar inte till att skapa en ny grupp av licensinnehavare vad gäller punktskatter utan till att koppla sändningar i fri rörlighet i en medlemsstat till i första hand de redan definierade begreppen ”skatteupplag”, ”registrerad mottagare” och ”registrerad avsändare”, som i sin tur kopplas till de nya begreppen ”certifierad avsändare” och/eller ”certifierad mottagare”. Ändringen innebär således att den information som redan registreras i den officiella databasen utökas och preciseras. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Förslaget bygger på artikel 113 i EUF-fördraget, enligt vilken rådet ”enhälligt i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter att ha hört Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén [ska] anta bestämmelser om harmonisering av lagstiftningen om omsättningsskatter, punktskatter och andra indirekta skatter eller avgifter, i den mån en sådan harmonisering är nödvändig för att säkerställa att den inre marknaden upprättas och fungerar och för att undvika snedvridning av konkurrensen”. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Förslaget påverkar inte EU:s budget och ska tillämpas från och med den 13 februari 2023. |
| --- | --- |

2.9

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | Såsom framhållits i tidigare yttranden (4) stöder EESK fullt ut en fortlöpande uppdatering av reglerna för att möjliggöra en tillräcklig nivå av administrativt samarbete mellan de nationella myndigheterna, i syfte att säkerställa en fullständig skatteuppbörd och en effektiv bekämpning av bedrägerier i fråga om punktskatter. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK stöder även att kommissionen och medlemsstaterna på bästa möjliga sätt använder it och tekniskt förstärkta system för att förbättra skatteuppbörden och bekämpa bedrägerier. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK ger därmed sitt fulla stöd till förslaget i fråga eftersom det omfattar tekniska anpassningar av den nuvarande lagstiftningen om nationella register vad gäller punktskatter, som är nödvändiga mot bakgrund av genomförandet av direktiv (EU) 2020/262 som nyligen antagits. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK menar att det är fördelaktigt att ha en omfattande databas som gör att den information som förslaget gäller kan kontrolleras genom systemet för utbyte av uppgifter om punktskatter (SEED). På så vis kommer övervakningen av beskattade sändningar och det korrekta uppfyllandet av skyldigheter i fråga om punktskatter att harmoniseras, effektiviseras och bli mer transparent. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Förslaget tycks vara förenligt med subsidiaritetsprincipen, eftersom innehållet i och funktionen hos de nationella registren över information om registrerade avsändare och mottagare som verkar på tillfällig basis bör harmoniseras genom EU-regler. Kommissionens mål med lagstiftningen uppnås lättare med hjälp av sådana regler än med flera nationella tillvägagångsätt. Med tanke på detta förefaller det lämpligt att anta en förordning i enlighet med artikel 113 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Förslaget är också förenligt med proportionalitetsprincipen, som utvecklats genom rättspraxis från Europeiska unionens domstol och som förankras i fördraget. Innehållet i förslaget går i själva verket inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå kommissionens mål med lagstiftningen, och har ingen större inverkan på privata företags intressen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Med andra ord innebär förslaget en godtagbar ökning av de nationella skattemyndigheternas administrativa bördor, som motiveras av att det system för kontroller som genomförs med hjälp av registren i slutändan blir mer heltäckande, effektivt och transparent. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK erinrar om vikten av att de nationella registren upprättas och förvaltas med respekt för de grundläggande rättigheterna och i synnerhet rätten till integritet när det gäller de uppgifter som förs in och behandlas i dem. Hanteringen av sådana uppgifter bör inte gå utöver vad som är nödvändigt och proportionellt för syftet att skydda medlemsstaternas legitima intresse av skatteuppbörd, i enlighet med proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Eftersom det efter antagandet av direktiv (EU) 2020/262, som innehåller definitionerna av ”certifierad avsändare” och ”certifierad mottagare” (artikel 3) samt av ”certifierad avsändare eller certifierad mottagare som endast sänder eller mottar punktskattepliktiga varor vid enstaka tillfällen” (artikel 35), har blivit nödvändigt att anpassa registren rekommenderar EESK att kommissionen säkerställer en tillräcklig grad av harmonisering vad gäller tolkningen och tillämpningen av sådana begrepp, så att den information som förs in i de nationella registren är enhetlig. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK noterar att förslaget inte kommer att påverka EU:s budget, men vill samtidigt uppmana medlemsstaterna att noggrant överväga och övervaka genomförandekostnaderna i samband med anpassningsprocessen. Med detta sagt bör vid behov tillräckliga ytterligare investeringar i it göras om anpassningsprocessen visar att det krävs ytterligare utgifter för att fullt ut skydda de europeiska företagens och medborgarnas integritet. |
| --- | --- |

3.10

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Se EESK:s yttrande ”Administrativt samarbete i fråga om punktskatter” (EUT C 68, 6.3.2012, s. 45).

1

(2)  EUT L 58, 27.2.2020, s. 4.

2

(3)  EUT L 121, 8.5.2012, s. 1.

3

(4)  Se EESK:s yttrande ”Administrativt samarbete i fråga om punktskatter” (EUT C 68, 6.3.2012, s. 45).

4

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/109

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Skapande av en europeisk hälsounion – förstärkning av EU:s resiliens mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa

[COM(2020) 724 final]

om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en förstärkt roll för Europeiska läkemedelsmyndigheten vid krisberedskap och krishantering avseende läkemedel och medicintekniska produkter

[COM(2020) 725 final – 2020/321 (COD)]

om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

[COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)]

och om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU

[COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)]

(2021/C 286/20)

| Föredragande: | Ioannis VARDAKASTANIS (EL–III) |
| --- | --- |

Föredragande:

Ioannis VARDAKASTANIS (EL–III)

| Remiss | Rådet, 14.12.2020
  Europaparlamentet, 14.12.2020
  Kommissionen, 12.11.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 168.5 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 16.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 232/3/7 |

Remiss

Rådet, 14.12.2020

Europaparlamentet, 14.12.2020

Kommissionen, 12.11.2020

Rättslig grund

Artiklarna 168.5 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

16.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

232/3/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Genom paketet för en ”EU-hälsounion” uppmanas EU och medlemsstaterna att tillmötesgå EU-medborgarnas önskan om att ha en mer aktiv roll när det gäller att skydda medborgarnas hälsa och främja rätten till hälsa. Enligt en nyligen genomförd EU-undersökning vill 66 % av EU-medborgarna att EU får större inflytande i hälsorelaterade frågor. 54 % av de tillfrågade anser att folkhälsan bör prioriteras bland utgifterna i EU:s budget (1). Framför allt behöver EU förbättra sin kapacitet för att effektivt förebygga, förbereda och hantera gränsöverskridande hot mot hälsa. Efter att en fullständig utvärdering har gjorts av denna pandemi och insatserna från EU och medlemsstaterna, behöver en diskussion och eventuell granskning av subsidiariteten, kompetensfördelningen och hänvisningarna till gränsöverskridande hälsohot och beredskap i EU-fördragen äga rum. Under tiden bör ambitiösa åtgärder inom fördragens nuvarande ram fortsätta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Under pandemin har Europas befolkning sett och känt hur illa förberett EU var på att skydda människor, med sin fragmenterade hälso- och sjukvård och förebyggande strategi samt årtionden av åtstramning och underinvesteringar i hälso- och sjukvård samt social omsorg. Detta påverkade förlusten av människoliv och ökade ojämlikheten samt fattigdomen. Det visade sig också att många människor i EU fortfarande utsätts för diskriminering eller saknar tillgång till information om offentlig hälso- och sjukvård eller till vård. EESK efterlyser ständigt en uppåtgående konvergens av hälso- och socialsystem och allmänna gemensamma EU-principer (2). Åtgärder för hälsoskydd måste alltid respektera alla grundläggande rättigheter och bör grundas på solidaritetsbaserade hälso- och sjukvårdssystem. Den europeiska planeringsterminen bör omfatta kontroller av prestanda och förhållanden i medlemsstaternas krishanterings- samt hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Covid-19-pandemin har visat hur livsviktiga hälso- och sjukvårdstjänster är och att hälsa är en kollektiv nyttighet. För detta ändamål bör EU och medlemsstaterna se till att alla har lika tillgång till hälso- och socialtjänster av hög kvalitet och med tillräcklig personal och utrustning. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Under pandemin har sjukvårdspersonal, socialarbetare, hälsomedlare, aktörer i det civila samhället och viktiga tjänsteleverantörer (livsmedel, transport) varit i främsta linjen och visat en enastående grad av solidaritet under den svåraste tiden. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt sjukvårdspersonalen och behovet av att förbättra arbetsvillkoren, inklusive lön, rekrytering och kvarhållande, samt deras hälsa och säkerhet. Trycket från pandemin har fått många att överväga att lämna yrket. Detta paket måste ta hänsyn till detta och den roll som alla aktörer som nämns ovan kan spela inom hälsoområdet. På samma sätt bör lokala myndigheter, tjänsteleverantörer och sjukvårdspersonal rådfrågas mer ingående. Bättre samordning mellan EU, medlemsstaterna, regional nivå och lokal nivå, inbegripet det civila samhället, kommer att öka effektiviteten och därmed gynna människor i EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Medan Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) lovordar EU för visad solidaritet i vaccinationsstrategin, ser vi allvarliga förseningar när det gäller hur vaccinet når ut till människorna. EESK uppmanar kommissionen att infria löftet om tillgång till kostnadsfritt vaccin för alla människor, något som kommer hela samhället till del. Tillgången till framtida vacciner bör inte försämras av immateriella rättigheter och EU-lagstiftning om data- och marknadsexklusivitet. Dessutom bör det finnas rättsliga skyldigheter för mottagare av EU-medel att dela med sig av kunskap kring hälsoteknik för covid-19. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pandemin har avslöjat det farliga sambandet mellan smittsamma och icke-smittsamma sjukdomar. De allra flesta av covid-19-dödsfallen var kopplade till underliggande och redan existerande hälsotillstånd. En annan observerad effekt av pandemin var inverkan på patienter med kroniska sjukdomar vars tillgång till behandling påverkades negativt av pandemin. Därför bör krishanteringsmekanismen och den europeiska hälsounionen också vara inriktade på icke-smittsamma sjukdomar. Den bör också innehålla ett starkt fokus på den psykiska hälsokris som redan fanns före pandemin men utan tvekan ökar kraftigt på grund av den belastning som många nu befinner sig under. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | När det gäller EU:s förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa betonar EESK behovet av: att lagra och utveckla läkemedel som är användbara och har överkomliga priser för hela befolkningen, att omedelbart inleda beredskapen för att skydda högriskgrupper, särskilt när det gäller människor i slutna miljöer och på institutioner, att kunna dela upp insamlade data bättre för att ge en tydlig förståelse av vilka människor som är mest utsatta samt att medicinska innovationer och svar ska vara tillgängliga för alla, oavsett inkomst, medlemsstat eller bosättningsområde. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Mot bakgrund av det förnyade mandatet för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar understryker EESK vikten av att göra minskningen av ojämlikheterna i hälsa i EU till en central del av centrumets arbete samt av att inbegripa icke-smittsamma sjukdomar, att vara fullt utrustade för att samla in helt disaggregerade och anonymiserade data, och ta fram rekommendationer om de sociala och kommersiella bestämningsfaktorerna för hälsa (3). Centrumet bör också ha mandat att övervaka investeringar och ta fram rekommendationer om finansiering av hälsokontroll, riskbedömning, beredskap och insatser, både för EU och på nationell nivå. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | När det gäller Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMA) förstärkta roll uppmanar EESK till följande: att styrgrupperna för läkemedel och medicintekniska produkter inkluderar och genomför meningsfulla samråd med det civila samhället och arbetsmarknadsparterna samt att leveranser av läkemedel och medicintekniska produkter i hela EU inte bara ska vara konsekventa och tillräckliga, utan att EMA även ska arbeta med alla hälsointressenter för att upprätta en europeisk modell för prissättning av läkemedel på ett rättvist, ansvarsfullt och öppet sätt. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EU:s nya hälsopaket bör kombineras med utbyggnaden av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i synnerhet principerna 12, 16, 17 och 18, och den handlingsplan för pelaren som bland annat innehåller förslag om ett europeiskt hälsodataområde. Det bör också vara en del av uppnåendet av FN:s tredje mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | För att öka effektiviteten och undvika förvirring om vem som ansvarar för olika åtgärder behöver överlappningen mellan målen i de olika förordningarna åtgärdas och de olika myndigheternas mandat klargöras. Dessutom bör de formella synpunkter som nyligen lämnats av Europeiska datatillsynsmannen (EDPS) om det föreslagna paketet för en europeisk hälsounion följas upp. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK:s uppfattning är att vissa delar av detta regelpaket kanske kommer för tidigt, eftersom vi fortfarande befinner oss mitt i covid-19-pandemin och fortfarande lär oss om dess effekter. Samtidigt inser vi att det krävs akuta åtgärder inom vissa områden av EU:s hälsosamordning. Vi uppmanar kommissionen att lägga fram en rapport senast i juni 2021 om de lärdomar som hittills har dragits från pandemin. |
| --- | --- |

1.12

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK välkomnar kommissionens föreslagna paket om att bygga en stark europeisk hälsounion. Det föreslagna paketet omfattar: a) meddelandet ”Skapandet av en europeisk hälsounion – förstärkning av EU:s resiliens mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa”, b) antagandet av ny förordning om allvarliga gränsöverskridande hot i syfte att stärka beredskapen, stärka övervakningen och förbättra inrapporteringen av data, c) ökad kapacitet för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) för att bättre kunna skydda EU:s invånare och för att hantera gränsöverskridande hot mot människors hälsa, d) inrättandet av en ny EU-myndighet för beredskap och insatser vid hälsokriser för att effektivt kunna stödja insatser på EU-nivå och e) inrättandet av det nya Europeiska genomförandeorganet för hälsofrågor och digitala frågor, som har till uppgift att genomföra och hantera de årliga arbetsprogrammen för programmet EU för hälsa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK uppmanar EU och medlemsstaterna att svara på EU-medborgarnas krav på att göra hälsa till en prioritet. Som kommissionen påpekade i sitt meddelande: ”Europas invånare har blivit allt tydligare med att de förväntar sig att EU ska spela en mer aktiv roll för att skydda deras hälsa, särskilt för att skydda dem från gränsöverskridande hot mot hälsan”. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kommissionens föreslagna paket är utgångspunkten för förverkligandet av rätten till hälso- och sjukvård av hög kvalitet och för att stärka inkluderande hälso- och sjukvårdssystem för alla invånare i EU, grannländerna och EU:s anslutningsländer. Det stärker också plattformen för EU:s bidrag till den globala folkhälsan. Dessutom måste det sociala hälsoskyddet prioriteras i kommissionens internationella partnerskap. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Medan den europeiska hälsounionen går i rätt riktning, finns det ett behov av att expandera utöver själva samordningen. Nya åtgärder bör kombineras med en eventuell översyn av EU-fördragen, särskilt artikel 168.1 andra stycket i EUF-fördraget, i syfte att bredda EU:s befogenheter inom området för hälsokriser och gränsöverskridande hot mot hälsa och ange hälsoskydd som en kollektiv nyttighet. I artikel 35 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna fastställs att ”Var och en har rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård på de villkor som fastställs i nationell lagstiftning och praxis. En hög nivå av skydd för människors hälsa ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder”. För detta ändamål måste det säkerställas att medlemsstaterna investerar tillräckligt i offentlig hälso- och sjukvård och social omsorg. Rätt balans mellan demokratiskt godkända nationella hälso- och sjukvårdssystem samt gemensamma behov för Europa bör också beaktas. Alla relevanta vetenskapliga källor bör bidra till ansvariga politiska beslut och en obligatorisk hälsokonsekvensbedömning av alla EU:s politiska initiativ bör genomföras. Slutligen måste hälsoskyddsåtgärderna respektera alla grundläggande rättigheter. Begränsningar av sådana rättigheter bör vara proportionerliga, kontrolleras av domstolarna och följa principerna för demokrati och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESK har redan antagit yttranden inom hälsoområdet (4). Vid plenarsessionen i juni 2020 antogs även EESK:s resolution om förslag till återuppbyggnad och återhämtning efter covid-19-krisen (5). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Helhetsgrepp för att förbättra EU:s förmåga att effektivt förebygga, förbereda sig för och hantera gränsöverskridande hot mot människors hälsa bör kombineras med utbyggnaden av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i synnerhet principerna 12, 16, 17 och 18, samt den handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter som bland annat innehåller förslag om ett europeiskt hälsodataområde. Området bör regleras som en kollektiv nyttighet. Detta initiativ bör också vara en del av uppnåendet av målen för hållbar utveckling och kopplas till reformer som finansieras genom faciliteten för återhämtning och resiliens, vilket skulle kunna bana väg för framsteg inom tillgänglig e-hälsa och telemedicin. EESK ser fram emot resultattavlan för faciliteten för återhämtning och resiliens, som kommer att belysa vilka investeringar som har gjorts via faciliteten inom hälsosektorn. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Trots europeiska samarbetsprogram mellan gränsöverskridande regioner och med mer än tjugo års investeringar från EU-fonder för att främja rörlighet i hälsa på dessa områden, har vi ännu inte uppnått en mer integrerad modell för gränsöverskridande vård. Det behövs en ny drivkraft och en långsiktig vision för att göra gränsöverskridande territorier till drivkrafter för solidaritet och samarbete inom hälso- och sjukvården. Om medlemsstaterna delar en landgräns bör ”förebyggande, beredskap och insatsplanering” inbegripa kännedom om folkhälsostrukturer och personal i den angränsande staten och bör involvera gemensamma gränsöverskridande övningar. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pandemin har dramatiskt ökat fattigdomsgraden och förvärrat befintliga ojämlikheter, särskilt i de medlemsstater som har drabbats hårt av den ekonomiska krisen under det föregående decenniet. Hälsokrisen har starkt påverkat ekonomin, arbetsmarknaden och den sociala sammanhållningen. Märkbara effekter på arbetsmarknaden är den ökade arbetslösheten, anställningsstopp, bristen på nya arbetstillfällen och minskad arbetstid. Eurostats siffror visar pandemins tydliga inverkan på arbetslösheten i EU, och situationen kommer sannolikt att fortsätta att förvärras under de kommande åren. EU:s arbetslöshet låg på 7,6 % i oktober 2020, en ökning från 6,6 % i november 2019. För ungdomar är situationen ännu värre: arbetslösheten ökade från 14,9 % till 17,7 % mellan november 2019 och november 2020 (6). Det bör noteras att det i artikel 31.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna anges att ”Varje arbetstagare har rätt till hälsosamma, säkra och värdiga arbetsförhållanden.” I artikel 3.3 i EU-fördraget uttrycks också målet om full sysselsättning. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | De befintliga hälso- och sjukvårdssystemen i hela EU kunde inte reagera effektivt på det enorma tryck som covid-19-pandemin orsakade. Det gäller inte minst de medlemsstater som har påverkats av åtstramningsdriven politik, pågående underinvesteringar och extrema nedskärningar av de offentliga utgifterna under det föregående decenniet. Denna pandemi har belyst bristerna i hälso- och sjukvårdssystemen i hela Europa och behovet av att tänka om när det handlar om hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvård kan inte behandlas som en råvara. Lika tillgång till behandling, ökad bemanning inom hälso- och sjukvården samt förbättrade villkor för vårdpersonal måste prioriteras. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EU:s samordnade vaccinationsstrategi och gemensamma vaccinupphandling har visat sig vara otillräcklig. EU kämpar också fortfarande med produktionskapaciteten, vilket leder till onödiga förluster av människoliv. EESK efterlyser en grundlig översyn av EU:s centrala inköpssystem för covid-19-vacciner. När pandemin är över skulle det vara värdefullt att undersöka hur detta centrala inköp skedde, vad som fungerade och vad som kunde ha gjorts bättre. Det är viktigt att vi lär oss alla möjliga lärdomar av denna nuvarande situation och låter sådana lärdomar påverka vår framtida planering. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Under pandemin har det civila samhället och arbetsmarknadsparterna spelat en avgörande roll för att skydda och främja rättigheter. I alla framtida åtgärder för att förbättra hälsan måste civilsamhällesorganisationer och arbetsmarknadsparter utgöra kärnan i utformningen och utförandet av sådana åtgärder för de européer som drabbas hårdast av covid-19 – äldre personer, särskilt dem i äldrevården, hemlösa, personer som lever i fattigdom, personer med funktionsnedsättning, personer med kroniska sjukdomar, migranter, flyktingar, etniska minoriteter och hbtqi+-personer. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Pandemin har visat att många människor fortfarande inte skyddas från diskriminering i EU eller saknar tillgång till information om offentlig hälso- och sjukvård eller grundläggande vård. Dessutom har vi observerat tillväxten av så kallade medicinska öknar (7). Enligt EU-fördragen ska människor inte behöva utsättas för diskriminering. För närvarande omfattar inte skyddet mot diskriminering på EU-nivå inom hälso- och sjukvård alla områden. Att rådet inte har lyckats anta direktivet om likabehandling från 2008 innebär att skydd mot diskriminering inom hälso- och sjukvården fortfarande inte garanteras på grund av exempelvis ålder, funktionsnedsättning, kön eller sexuell läggning. Detta blev tydligt under pandemin. Bristerna när det gäller tjänster, tillgänglighet och skydd mot diskriminering i EU måste åtgärdas. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Kommittén är villig att vara den centrala kontaktpunkten för civilsamhällesorganisationers deltagande i europeiska hälsounionens processer och samla representanter från EU-institutioner, medlemsstater och civilsamhällesorganisationer på både EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | ”Europeiska hälsounionen” är ett viktigt nytt skeende. Den måste bidra till att förbättra tillgången till hälso- och sjukvård och säkerheten och välmåendet för människor som bor i EU. Den kommer att förstärka uppskattningen av unionens åtagande att tjäna sina invånare och kommer också att skydda medlemsstaterna mot hoten från ökande nationalism och populism. Det bör därför vara ett ämne som ska ingå i konferensen om Europas framtid. Därför vill EESK fästa uppmärksamheten på rekommendationerna i rapporten från WHO:s högnivågrupp för sysselsättning inom hälso- och sjukvårdssektorn och ekonomisk tillväxt ”Working for health and growth: investing in the health workforce” och den femåriga handlingsplanen för sysselsättning inom hälso- och sjukvårdssektorn och inkluderande ekonomisk tillväxt (2017–2021), som bör genomföras som en del i förbättringen av EU:s beredskap för framtida hälsokriser. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | En verklig och inkluderande europeisk hälsounion kan inte uppnås endast med de föreslagna åtgärderna. Den måste gå utöver ren krishantering och i slutändan sträva efter ett Europa där alla åtnjuter högsta möjliga hälsostandard med lika tillgång till högkvalitativ behandling. Den bör initiera systemförändringar för att vi ska vara bättre förberedda inte bara för nästa pandemi utan också för andra gränsöverskridande hälsoutmaningar som antimikrobiell resistens och fetma och icke-smittsamma sjukdomsepidemier som drabbar alla europeiska länder. Den bör också anta One health-modellen och arbeta på länken mellan människors, djurens och miljöns välmående för att bevara vår hälsa. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Med tanke på att det i många medlemsstater är den lokala eller regionala nivån som är ansvarig för förebyggande och leverans av hälso- och sjukvårdstjänster, är det av yttersta vikt att EU:s hälsopaket förutser styrning på flera nivåer som fullt ut inbegriper lokala och regionala myndigheter, hjälporganisationer och tjänsteleverantörer. Det måste stå klart att de lokala myndigheterna, i händelse av en allvarlig hälsoincident, kommer att spela en avgörande roll för att vidarebefordra information och data samt kommunicera tillgängligheten av sjukhusbäddar, sjuksköterskor och livräddningsutrustning samt läkemedel på lokal nivå. Denna information måste samlas in centralt på EU-nivå, och när det gäller gränsregioner bör medlemsstaterna visa solidaritet sinsemellan när det gäller att stödja angränsande regioner och EU-anslutningsländer som har överskridit sin kapacitet i akutvården. I vissa medlemsstater tillhandahålls hälsovårdstjänster av företag inom den sociala ekonomin som fungerar som ideella organisationer, till exempel ömsesidiga försäkringskassor. I alla medlemsstater bör det finnas lämpliga rättsliga och ekonomiska ramar för dessa tjänster för att säkerställa direkt deltagande i EU-åtgärder, rättvis konkurrens och uppåtgående konvergens i kvalitet och tillgänglighet, samtidigt som man ser till att principen om hälsa som kollektiv nyttighet bibehålls. Med beaktande av sitt yttrande ”Mot en europeisk rättslig ram för företagen inom den sociala ekonomin” föreslår EESK dessutom att man inför en rättslig ram i EU-lagstiftningen som är lämplig för bättre erkännande av företag inom den sociala ekonomin. Den centrala datainsamlingsgruppen bör direkt och snabbt på digital väg ta kontakt med alla relevanta intressenter inom medlemsstaterna, för att maximera noggrannheten i de uppgifter som samlas in och kvaliteten på EU:s samordnade insatser. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | EU bör också titta närmare på rekrytering och kvarhållande av samt arbetsvillkor för arbetstagare inom hälso- och sjukvård samt social omsorg. Med tanke på antalet dödsfall under pandemin bör man även prioritera säkerheten för arbetstagare inom hälso- och sjukvård samt social omsorg. Utöver det bör EU också samla in relevanta och transparenta uppgifter om hur covid-19 påverkat arbetstagare inom hälso- och sjukvård samt social omsorg. Detta möjliggör för EU och medlemsstaterna att mer exakt bedöma följderna av covid-19 och ta fram åtgärder för att säkerställa att hälso- och sjukvårdssystemen är bättre förberedda inför framtida hälsokriser. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Det verkar finnas en överlappning mellan målen för de olika förordningarna. Det är oklart hur ansvarsfördelningen kommer att fungera i praktiken. Det saknas tydlighet kring vilken myndighet eller vilket organ som kommer att leda de överlappande åtgärderna, vilket kan komma att leda till förvirring och ineffektivitet i EU:s samordningsinsatser. Detta måste klargöras. I de fall upprepningar kvarstår i de olika förordningarna måste det finnas en gemensam uppsättning definitioner för alla termer som används, till exempel vad som utgör en ”folkhälsokris”. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Covid-19-pandemin ledde till att uppmärksamhet fästes på splittringen av EU:s hälsostruktur och behovet av att stärka rollen för alla relevanta europeiska byråer. Trots EU-finansiering görs det fortfarande inte tillräckliga investeringar med tanke på utmaningarnas omfattning, inklusive förebyggande åtgärder. Kommittén beklagar också att investeringarna i hälso- och sjukvård genom faciliteten för återhämtning och resiliens minskades i jämförelse med kommissionens förslag. Detta är enligt vår uppfattning ett stort misstag. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | EESK uppmanar till försiktighet när det handlar om förslag inom paketet. Även om vi generellt stöder paketet med förordningar, förväntar sig EESK att en bedömning görs av situationen och huruvida paketet med förordningar är tillräckligt när pandemin är över och en tydligare bild av effekterna framträder. |
| --- | --- |

2.20

3.   EU-förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa

| 3.1 | EESK välkomnar denna förordning som kommer att leda till skapandet av en starkare och mer omfattande rättslig ram som gör det möjligt för unionen att förbereda sig bättre och reagera snabbt på gränsöverskridande hot mot hälsan. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det är EESK:s uppfattning att de nuvarande samordningsmekanismerna i högsta grad var otillräckliga för att hålla tillbaka covid-19-pandemin och skydda människor som bor i EU, vad beträffar följande: |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Nuvarande hälsosäkerhetarrangemang, baserade på systemet för tidig varning och reaktion, samt utbyte av information och samarbete inom hälsosäkerhetskommittén, kunde inte göra mycket för att utlösa gemensamma insatser på EU-nivå i tid, samordna de viktiga aspekterna av riskkommunikation eller säkerställa solidaritet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Det fanns ingen gemensam strategi för att hålla tillbaka viruset, vilket försvagade Europas förmåga att förhindra dess spridning. I alltför många medlemsstater genomfördes inte de åtgärder som infördes enligt vetenskapliga råd. Detta har återspeglats i infektionsgraden i de länder som var långsamma med att vidta förebyggande åtgärder, inte införde nedstängning eller valde en ”flockimmunitetsstrategi”. Medlemsstaters specifika geografiska förhållanden, såsom gränserna som de delar med andra länder med höga infektionsgrader eller de som upplever ett betydande flöde av migranter och flyktingar, beaktades inte tillräckligt. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Personer inom institutionell vård var särskilt utsatta för infektion och stod för ett oproportionerligt stort antal dödsfall. Tillgängliga data visar till exempel att personer i institutionella miljöer drabbades och fortsätter att drabbas hårdast av infektioner och dödlighet orsakade av covid-19. I Slovenien inträffade till exempel 81 % av covid-19-dödsfallen bland människor på vårdhem (8). Viruset har haft en förödande inverkan i dessa sammanhang och framtida EU-insatser för hälsosäkerhet borde ta itu med denna brist. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | När primär- och akutvårdsavdelningarna var fyllda var de personer som löper störst risk för infektion och allvarliga hälsoeffekter de första som nekades behandling enligt prioriteringssystem. Det var i synnerhet äldre människor och personer med funktionsnedsättning som riskerade att nekas akut behandling. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | I början av pandemin uppstod allvarlig brist på personlig skyddsutrustning och medicinsk utrustning. Pandemin visade på sprickor inom EU:s solidaritet, då vissa medlemsstater förhindrade export av personlig skyddsutrustning eller ventilatorer till andra medlemsstater som var i stort behov av dessa. Bristen på en central utvärdering på EU-nivå av metoder i hälso- och sjukvården för läkemedel och medicintekniska produkter kom också fram som en viktig fråga. Det här är problem som EU aldrig borde ställas inför igen. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Det saknades disaggregerade data om de grupper som drabbades hårdast av covid-19, vilket i sin tur försvårade försöken att identifiera och skydda dem som var mest utsatta. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Inkonsekvent kommunikation med allmänheten och intressenter, såsom vårdpersonal i hela EU, samt mellan medlemsstaterna, hade en negativ inverkan på insatsernas effektivitet i de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen. Det saknas också ett effektivt genomförande av EU:s e-hälsoverktyg och ny teknik för artificiell intelligens. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.3 | EESK anser att EU:s förordning om allvarliga gränsöverskridande hälsorisker kan bidra till att lindra sådana problem under framtida EU-omfattande hälsokriser genom följande åtgärder: |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Inrätta ett gemensamt EU-upphandlingsförfarande och tillhandahålla ett strategiskt lager via rescEU-reserven för att mildra liknande brister under framtida hälsokriser inom EU. Det kommer att vara särskilt viktigt att tillhandahålla läkemedel som kan användas av hela befolkningen samt fullt ut beakta de fall där vissa grupper behöver anpassade eller alternativa behandlingsformer på grund av ålder, kön och könsidentitet, sjukdom eller funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Skapa en omfattande lagstiftningsram för att styra och effektivt genomföra åtgärder på unionsnivå för beredskap, övervakning, riskbedömning samt tidiga varningar och insatser. Beredskapen för att skydda högriskgrupper bör börja omedelbart, särskilt när det gäller personer som bor i grupp och institutioner där det har visat sig vara mycket svårt att tillräckligt skydda de boende och respektera deras rättigheter samt att säkerställa hälsa och säkerhet i termer av arbetsförhållanden och en tillräcklig personalnivå både inom hälso- och sjukvårdssektorn. Denna förordning bör också föreskriva förbättrad övervakning av bristen på hälso- och sjukvårdspersonal i syfte att hjälpa medlemsstaterna, kommissionen samt de nationella och europeiska arbetsmarknadsparterna att överväga lösningar för att göra arbetet i denna sektor mer attraktivt och därmed förbättra rekrytering och kvarhållande. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Mobilisera vetenskaplig expertis och tvärvetenskaplig dialog på ett samordnat sätt. Det är EESK:s uppfattning att detta bör göras hand i hand med det civila samhällets expertis, särskilt organisationer som under pandemier företräder högriskgrupper som äldre, hemlösa, personer från etniska minoriteter och personer med funktionsnedsättning. Det bör också omfatta hälso- och sjukvårdssektorn, forskare och andra relevanta aktörer, inklusive företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Göra det möjligt för EU:s hälsosäkerhetskommitté att ge vägledning i antagandet av gemensamma insatser på EU-nivå för att möta ett framtida gränsöverskridande hot mot hälsan. De europeiska arbetsmarknadsparterna inom hälso- och sjukvårdssektorn (t.ex. i den europeiska sociala dialogen för hälsosektorn) bör rådfrågas och inbegripas i kommitténs styrning. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Underlätta rapporteringen av systemdata från hälso- och sjukvården samt övriga relevanta data för hantering av gränsöverskridande hot. Denna insamling av data måste delas upp för att ge en tydligare, unionsomfattande förståelse för vilka grupper som är mest utsatta och mest drabbade av hälsorisker. Uppgifterna bör ta hänsyn till kön, ålder, etnicitet, migrationsbakgrund, funktionsnedsättning och kroniska sjukdomar. Den bör också omfatta uppgifter om tillgången på hälso- och sjukvårdspersonal samt personal inom social omsorg, läkemedelslager, medicintekniska produkter och personlig skyddsutrustning, intensivvårds- och akutvårdsbäddkapacitet och antalet bäddar i bruk, ventilatorer och ventilatorer i bruk, testkapacitet och utförda tester samt uppgifter om resurser för folkhälsoavdelningar för att säkerställa en tillräcklig och behovsinriktad personalnivå, särskilt personalnivå per capita för samhällsmedicin. Det är också viktigt att samla in information om hur inkluderande de nationella hälso- och sjukvårdssystemen är, för att säkerställa en mer rättvis tillgång. Dessa uppgifter bör användas för att anta rekommendationer, inklusive kvoter för resurser per befolkningsenhet, som inkluderar antalet anställda inom hälso- och sjukvård och inom social omsorg, utvecklade på grundval av god praxis och policybedömningar. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Etablera nya EU-nätverk av laboratorier. Uppmärksamhet bör ägnas åt hur man kan säkerställa att medicinska innovationer och insatser är tillgängliga för alla, oavsett medlemsstat eller bosättningsområde, och hur man gör så att de blir överkomliga för alla. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Tillhandahålla utbildningsprogram för specialister, som också bör ta hänsyn till de specifika behoven hos olika patientprofiler, vårdpersonal och övergången till e-hälsa och telemedicin. Vi har under covid-19-pandemin sett att ålder och förekomst av olika sjukdomar och funktionsnedsättningar har haft en enorm inverkan på risken för allvarliga symtom och dödsfall. När det gäller personer med funktionsnedsättningar, och i synnerhet kroniska sjukdomar, är det avgörande att specialister förstår hur man undersöker patienterna ordentligt, respekterar allas fria vilja och ser till att ingen tvingas till behandling. Utbildningen bör överensstämma med One health-modellen. I gränsregioner bör dessutom gemensamma gränsöverskridande övningar främjas och kännedom om offentliga hälsosystem uppmuntras. |
| --- | --- |

3.3.7

4.   Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar

| 4.1 | EESK välkomnar förstärkningen av mandatet för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (nedan kallat centrumet) som har hand om övervakning, beredskap, tidiga varningar och insatser inom en starkare EU-ram för hälsosäkerhet. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Denna förlängning och utvidgning av centrumets mandat kommer vid en lämplig tidpunkt. Om den lyckas, kommer den att vara en byggsten för att göra det möjligt för unionen att bättre hantera covid-19-pandemin. Centrumet har också potential att ta itu med de svagheter som har belysts genom pandemin när det handlar om insatser för folkhälsa och mot hälsokriser på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Det är EESK:s uppfattning att centrumet inte hade det mandat, de mekanismer eller de resurser som behövdes för att på ett konsekvent och effektivt sätt kunna svara på covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Subsidiaritetsprincipen är tillämplig på nationella folkhälsofrågor. I vår union, där det sker betydande förflyttningar av människor och varor över gränserna, är emellertid alla smittsamma sjukdomar potentiellt gränsöverskridande hälsorisker som förtjänar övervakning, beredskap, riskbedömning, tidiga varningar och insatser på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pandemin har avslöjat det farliga sambandet mellan smittsamma och icke-smittsamma sjukdomar. Den stora merparten av covid-19-dödsfallen har kopplats till underliggande och redan existerande hälsotillstånd och tillgången till behandling för patienter med kroniska sjukdomar påverkades negativt av pandemin. Därför bör krishanteringsmekanismen och den europeiska hälsounionen också omfatta icke-smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Den externa utvärderingen av centrumet som offentliggjordes i september 2019 lyfte fram viktiga tillvägagångssätt för att kunna stärka centrumet. Utvärderingen betonade behovet av att stärka relevansen för medlemsstaterna och att fokusera på att ta itu med strukturella luckor och brister som fanns i medlemsstaternas offentliga hälso- och sjukvårdssystem. Dessa påverkar förmågan att effektivt bidra till och optimalt dra nytta av ECDC:s verksamhet. Utvärderingen pekade på behovet av att se över och utvidga centrumets mandat samt att ändra den befintliga förordningen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kommittén noterar att hälsoskydd är grundläggande för skyddet av de mänskliga rättigheterna. Den underlåtenhet att på ett tillräckligt sätt kartlägga, förbereda sig för, varna för och svara på hälsorisker, som vi fortsätter att observera under pandemin, undergräver mänskliga rättigheter, särskilt rätten till hälsa, och skapar ojämlikheter. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Förslaget innehåller följande viktiga förbättringar av ECDC:s kapacitet:






  — | Förbättrad förmåga att övervaka hälsoläget kommer att stärkas baserat på digitaliserade övervakningssystem. |
| --- | --- | --- |

4.8

—

Förbättrad förmåga att övervaka hälsoläget kommer att stärkas baserat på digitaliserade övervakningssystem.

| — | Bättre beredskap i medlemsstaterna genom utveckling av nationella planer för förebyggande insatser samt utökad kapacitet för snabba och integrerade hälsoinsatser. |
| --- | --- |

—

Bättre beredskap i medlemsstaterna genom utveckling av nationella planer för förebyggande insatser samt utökad kapacitet för snabba och integrerade hälsoinsatser.

| — | Förstärkta åtgärder för att kontrollera epidemier och utbrott genom bindande rekommendationer för riskhantering. |
| --- | --- |

—

Förstärkta åtgärder för att kontrollera epidemier och utbrott genom bindande rekommendationer för riskhantering.

| — | Utöka kapaciteten att mobilisera och sätta in EU:s arbetsgrupp för hälsa. |
| --- | --- |

—

Utöka kapaciteten att mobilisera och sätta in EU:s arbetsgrupp för hälsa.

| — | Övervaka och bedöma hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet vad gäller diagnostisering, förebyggande och behandling av specifika smittsamma sjukdomar samt icke-smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Övervaka och bedöma hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet vad gäller diagnostisering, förebyggande och behandling av specifika smittsamma sjukdomar samt icke-smittsamma sjukdomar.

| — | Förstärkt förmåga att identifiera riskgrupper i befolkningen som är i behov av riktade insatsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Förstärkt förmåga att identifiera riskgrupper i befolkningen som är i behov av riktade insatsåtgärder.

| — | Stärkta kopplingar mellan forskning, beredskap och insats samt politisk kontakt mellan hälso- och sjukvården och forskarsamhällen. |
| --- | --- |

—

Stärkta kopplingar mellan forskning, beredskap och insats samt politisk kontakt mellan hälso- och sjukvården och forskarsamhällen.

| — | Bygga upp kompetenser för hälsoskydd genom samordning av ett nytt nätverk av EU:s referenslaboratorier och ett nytt nätverk av nationella tjänster som stöder transfusion, transplantation och medicinsk övervakad konstgjord befruktning. |
| --- | --- |

—

Bygga upp kompetenser för hälsoskydd genom samordning av ett nytt nätverk av EU:s referenslaboratorier och ett nytt nätverk av nationella tjänster som stöder transfusion, transplantation och medicinsk övervakad konstgjord befruktning.

| — | Utökat arbete om smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

—

Utökat arbete om smittsamma sjukdomar.

| — | Bidra till EU:s engagemang för global beredskap i fråga om hälsosäkerhet. |
| --- | --- |

—

Bidra till EU:s engagemang för global beredskap i fråga om hälsosäkerhet.

| 4.9 | EESK har upprepade gånger efterlyst en förstärkning av investeringarna i den offentliga hälso- och sjukvården i EU. Genom att förstärka centrumets mandat är det viktigt att komma ihåg följande: |
| --- | --- |

4.9

| 4.9.1 | Centrumet bör ha mandat och resurser för att kunna ta itu med ojämlikheter i hälsa och se till att EU:s hälsoinsatser inriktas på dem som klassificeras som mest utsatta av vetenskapliga experter inom olika discipliner. Identifieringen av dem som är mest utsatta bör baseras på uppdelade kvalitetsdata som inkluderar dessa befolkningsgrupper. Detta bör på ett meningsfullt sätt involvera det civila samhället, arbetsmarknadsparter, tjänsteleverantörer och medlemmar i de värst drabbade samhällena. Samordningen mellan folkhälsosystem, läkare och det civila samhället, inklusive arbetsmarknadens parter och företag inom den sociala ekonomin som arbetar inom hälsoområdet, är nyckeln till informationsutbyte. |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | Hälsa är inte en fristående fråga. Hälsa är nära kopplat till en anständig levnadsstandard, anständigt arbete, adekvat boende och näring samt ett komplett utbud av tjänster och support. EU har redan förbundit sig att främja ett socialt Europa genom den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Centrumet måste också vara utrustat för att mäta och ta fram rekommendationer till relevanta EU-organ, såsom de som övervakar den europeiska planeringsterminen och den förnyade sociala resultattavlan för EU:s pelare för sociala rättigheter. I samordning med dessa organ bör det kunna vägleda medlemsstaterna om de sociala bestämningsfaktorerna för hälsa och om hur man kan förbättra hälsan genom att ta itu med sociala bestämningsfaktorer. |
| --- | --- |

4.9.2

| 4.9.3 | Centrumet bör få i uppdrag att övervaka investeringar och ta fram rekommendationer om finansiering av hälsoövervakning, riskbedömning, beredskap och insatser, både för EU och på nationell nivå. |
| --- | --- |

4.9.3

| 4.9.4 | Samarbete inom systematisk övervakning bör ske mellan ECDC och nationella centrum för sjukdomsbekämpning. Tillsammans bör de övervaka vilka som drabbas mest av hälsorisker, upptäcka eventuella fall och områden, hitta trender och ge rekommendationer. |
| --- | --- |

4.9.4

5.   EU-förordning om en förstärkt roll för Europeiska läkemedelsmyndigheten

| 5.1 | EESK välkomnar Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMA) förnyade roll och dess ökade kapacitet för att mildra brist på läkemedel och medicintekniska produkter inom EU. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Enligt EESK:s uppfattning var EMA:s nuvarande roll otillräcklig för att hantera de utmaningar som covid-19-pandemin innebar, särskilt med tanke på att EU, framför allt i början av pandemin, upplevde allvarliga brister i tillgången på livsviktig medicinskteknisk utrustning, t.ex. ventilatorer. Bristen var särskilt märkbar i vissa medlemsstater och samordningen var otillräcklig när medicinsk utrustning och personlig skyddsutrustning skulle distribueras rättvist inom hela unionen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EMA:s förnyade roll och förstärkta kapacitet kommer att aktiveras i händelse av en ny hälsokris på EU-nivå och hjälpa till att lindra de problem som upplevts under covid-19-pandemin genom följande åtgärder: |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Inrätta en styrgrupp för läkemedel och en styrgrupp för medicintekniska produkter som kommer att rapportera till kommissionen och medlemsstaterna angående brister eller risk för framtida brister. Styrgrupperna, som ska bestå av experter från hela EU för att erbjuda ett samordnat tillvägagångssätt, bör inkludera yrkesverksamma som är specialiserade på anpassad medicinsk behandling för grupper som är mer utsatta för hälsokomplikationer under pandemier såsom den som vi just har upplevt. Det kommer vanligtvis att krävas kunskap om anpassad behandling utifrån kön och könsidentitet för äldre människor, personer med funktionsnedsättning och personer med allvarliga hälsotillstånd, men beror naturligtvis på vilken typ av hälsokris som EU genomgår. Civilsamhällesorganisationer bör också inkluderas och rådfrågas på ett meningsfullt sätt. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Reagera innan det uppstår brister på läkemedel och upptäcka potentiella brister. Detta får inte bara vara fallet för de mest använda läkemedlen på EU:s marknad utan också för att säkerställa fortsatt tillgång till läkemedel och medicintekniska produkter för mer sällsynta sjukdomar och för att säkerställa att de finns tillgängliga i alla medlemsstater och på alla orter när det kommer att behövas. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Samordna studier vid sidan av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för att övervaka vacciners effektivitet och säkerhet och underlätta en ”löpande översyn” där en arbetsgrupp kommer att titta på inkommande data och belägg från kliniska prövningar i realtid för att påskynda processen. Denna arbetsgrupp kommer också att ge vetenskaplig rådgivning om förslag till kliniska prövningar för läkemedel och vacciner. Vid utövandet av denna befogenhet bör arbetsgruppen uppmuntra ett fastställande av de kliniskt mest relevanta prestationsmålen för läkemedel som ska mätas i kliniska prövningar. Byrån ger sedan tidigare vetenskapliga råd, men detta kommer nu att effektiviseras och ske inom 20 dagar och vara kostnadsfritt. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.4 | EMA har flera utmaningar i sin framtida verksamhet. Europeiska läkemedelsmyndigheten behöver säkra konsekventa och tillräckliga leveranser av läkemedel och medicintekniska produkter i hela EU samt säkra att det finns tillgång till lager som är överkomliga för medborgarna. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Den största utmaningen just nu är att genomföra covid-19-vaccinationerna. Det är beklagligt att EU:s vaccinationsstrategi förbiser vissa högriskgrupper som är berättigade till förtida vaccinationer, såsom personer med funktionsnedsättning och personer med kroniska sjukdomar. Vaccinationsordningen bör definieras genom tvärvetenskaplig analys som tar hänsyn till diskriminering och exponering av grupper för viruset. Vaccinet bör behandlas som ett kollektiv nyttighet och som sådant är det avgörande att se till att snabb administrering av vacciner till befolkningen inte hindras alltför mycket av begränsningar kopplade till exempelvis immateriella rättigheter. Att rädda liv måste alltid vara högsta prioritet för EU. Det är därför av största betydelse att kommissionen ser till att Europa förblir den ledande kontinenten när det gäller utveckling av vaccin. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Under covid-19-pandemin har EMA proaktivt delat uppgifter om godkända vacciner och läkemedel och information om genomförandet av myndighetens verksamhet. EMA har också förklarat regleringsprocesserna för allmänheten. Denna nivå av öppenhet anses vara mycket fördelaktig och bör också säkerställas i framtiden. För detta ändamål bör förordningen innehålla en bestämmelse om att all klinisk prövningsinformation på grundval av vilken myndigheten godkänner läkemedel eller vacciner ska offentliggöras, liksom protokoll för kliniska prövningar som myndigheten ger råd för i enlighet med förordningen om kliniska prövningar. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kommittén uppmuntrar EMA att samarbeta med alla hälsointressenter för att skapa en europeisk modell för en rättvis, ansvarsfull och transparent prissättning av läkemedel och för tillgängliga läkemedelsinnovationer. |
| --- | --- |

5.7

6.   EU-myndighet för beredskap och insatser vid hälsokriser

| 6.1 | EU avser att inrätta en europeisk myndighet för beredskap och insatser vid hälsokriser. Lagförslaget om att inrätta myndigheten kommer att läggas fram under fjärde kvartalet 2021, men huvuddragen för myndigheten har nyligen redan offentliggjorts i läkemedelsstrategin för Europa. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Planen är att myndigheten ska fylla en stor strukturell lucka i EU:s infrastruktur för krisberedskap och insatser. Myndigheten kommer att stärka samordningen mellan medlemsstaterna genom att utveckla strategiska investeringar för forskning, utveckling, tillverkning, spridning, distribution och användning av medicinska motåtgärder. För att uppnå detta kommer myndigheten att hjälpa EU att bättre svara på uppkomna hälsobehov på följande sätt:






  — | Förutse ”specifika hot och möjliggörande teknik genom omvärldsanalys och framsyn”. Detta kommer att kräva betydande åtgärder för att skapa kontakt med civilsamhällesgrupper som representerar människor som vanligtvis är mer utsatta under hälsokriser, för att kunna mäta hur potentiella hot kan ha en oproportionerlig effekt på dem. |
| --- | --- | --- |

6.2

—

Förutse ”specifika hot och möjliggörande teknik genom omvärldsanalys och framsyn”. Detta kommer att kräva betydande åtgärder för att skapa kontakt med civilsamhällesgrupper som representerar människor som vanligtvis är mer utsatta under hälsokriser, för att kunna mäta hur potentiella hot kan ha en oproportionerlig effekt på dem.

| — | Identifiera och åtgärda investeringsbrister i viktiga motåtgärder inklusive utveckling av innovativa antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

—

Identifiera och åtgärda investeringsbrister i viktiga motåtgärder inklusive utveckling av innovativa antimikrobiella medel.

| — | Övervakning och sammanslagning av produktionskapacitet, råvarukrav och tillgänglighet. Därmed åtgärdas sårbarheter i leveranskedjan. |
| --- | --- |

—

Övervakning och sammanslagning av produktionskapacitet, råvarukrav och tillgänglighet. Därmed åtgärdas sårbarheter i leveranskedjan.

| — | Stödja utvecklingen av övergripande tekniska lösningar såsom plattformsteknik för vacciner, som upprätthåller beredskap och insatsplanering för framtida hot mot folkhälsan. |
| --- | --- |

—

Stödja utvecklingen av övergripande tekniska lösningar såsom plattformsteknik för vacciner, som upprätthåller beredskap och insatsplanering för framtida hot mot folkhälsan.

| — | Utveckla specifika motåtgärder, även genom forskning, kliniska prövningar och datainfrastruktur. |
| --- | --- |

—

Utveckla specifika motåtgärder, även genom forskning, kliniska prövningar och datainfrastruktur.

| 6.3 | Kommittén ifrågasätter överlappningen mellan de mål som planeras för myndigheten och målen för ECDC, EMA och förordningen om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Frågor om krisberedskap, forskning, data och samordnad distribution av läkemedel och medicintekniska produkter verkar täckas i ovannämnda förordningar. Mervärdet av myndigheten verkar därför oklart och man riskerar till och med att göra det oklart vilket organ som ansvarar för vilket område inom vårdsamordningen. Det är till exempel oklart om rekommendationerna från myndigheten skulle få företräde framför EMA:s rekommendationer ifall det tillkännages att en epidemi drabbar EU. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Myndigheten bör vara en rent offentlig organisation med ett tydligt folkhälsouppdrag, inte vara sammanflätad med industripolitik, och villig att lämna utlåtanden som är oberoende av läkemedelsindustrin och utforma lösningar som är folkhälsodrivna (till exempel inom antimikrobiell resistens). Den bör ha en betydande budget som möjliggör oberoende långsiktig planering. En rimlig prissättningsklausul bör övervägas i de lagtexter som styr hur myndigheten fungerar. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Myndighetens mervärde skulle dock kunna vara samordningsrollen för tillverkning av medicinsk utrustning och skyddsutrustning samt medicinering. Övervakning och sammanslagning av produktionskapacitet, råvarukrav och tillgänglighet är också ett område där myndigheten kommer att utmärka sig jämfört med EMA:s och ECDC:s arbete. En framgångsrik myndighet är en stark, oberoende och öppen myndighet. Allmänhetens intresse bör vara kärnan, vilket bör omsättas i dess prioriteringar, styrning och handlingar. Att säkerställa bättre disaggregerade data för utsatta grupper skulle vara en förutsättning för att bekämpa ojämlikhet i hälsa. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Kommittén anser att det finns frågor som inte har åtgärdats och som myndigheten logiskt sett kan ges befogenhet att övervaka, och som ännu inte har tagits upp i tidigare meddelanden. Myndigheten är ett fantastiskt tillfälle att bygga vidare på spetskompetensen inom europeisk vetenskap, att lära sig av den pågående krisen och att se till att den offentliga sektorn agerar som en klok investerare som styr meningsfull, folkhälsobehovsbaserad innovation. Mot bakgrund av överlappningarna med andra myndigheters arbete kan det vara fördelaktigt att anpassa myndighetens räckvidd och ansvar när det gäller följande: |
| --- | --- |

6.6

| 6.6.1 | Samordning av en EU-arbetsgrupp med särskild inriktning på den inverkan hälsokriser har på sociala grupper med hög risk samt på vård- och omsorgspersonal. Denna arbetsgrupp skulle i första hand kunna fokusera på äldre människor, personer med vissa typer av hälsotillstånd och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

6.6.1

| 6.6.2 | Fokusera på icke-diskriminering i EU:s insatser vid framtida pandemier, se till att förebyggande åtgärder, akut medicinsk vård och behandlingar finns tillgängliga för alla, inklusive hemlösa, kringresande folkgrupper och papperslösa personer som bor i EU, som alla riskerar att falla mellan stolarna under offentliga insatser vid hälsokriser. |
| --- | --- |

6.6.2

| 6.6.3 | Kommunikationskampanjer under hälsokriser för att säkerställa att människor får en bättre förståelse för hur man kan skydda sig, hur de kan anpassa sina dagliga aktiviteter för att förbli säkra och hur man får tillgång till behandlingar, om och när de är tillgängliga. Denna kommunikation måste adresseras direkt till och vara tillgänglig för alla människor och ta hänsyn till de särskilda behoven hos högriskgrupper som äldre, personer med hälsoproblem och personer med funktionsnedsättning. Under den pågående covid-19-pandemin har denna kommunikation i stor utsträckning varit beroende av civilsamhällesorganisationernas arbete. De bör därför rådfrågas i denna fråga. |
| --- | --- |

6.6.3

| 6.6.4 | Styrningsstrukturen för myndigheten bör vara öppen och balanserad, samt omfatta patient- och folkhälsoorganisationer, det civila samhället och arbetsmarknadens parter och företrädare för forskarsamhället. Även om branscherna kommer att vara viktiga partner, bör de inte ingå i någon styrningsstruktur för denna nya offentliga organisation. Definitionen av globala ouppfyllda behov kommer endast att göras av folkhälsosektorn och målet är att engagera sig i utveckling av nya produkter för att introducera dem på marknaden. |
| --- | --- |

6.6.4

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Public opinion in the EU in time of coronavirus crisis 3 (europa.eu).

1

(2)  EUT C 13, 15.1.2016, s. 40, EUT C 14, 15.1.2020, s. 1.

2

(3)  Policy & practice: Commercial determinants of health and sport

3

(4)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 251, EUT C 440, 6.12.2018, s. 150, EUT C 242, 23.7.2015, s. 48, EUT C 181, 21.6.2012, s. 160, EUT C 14, 15.1.2020, s. 1, EUT C 13, 15.1.2016, s. 40.

4

(5)  EESK:s resolution (EUT C 311, 18.9.2020, s. 1).

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-euro-indicators/-/3-08012021-ap

6

(7)  https://www.aim-mutual.org/mediaroom/tackling-medical-deserts-across-the-eu/

7

(8)  A. Comas-Herrera m.fl., Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence, maj 2020.

8

Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/121

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025

[COM(2020) 565 final]

(2021/C 286/21)

Föredragande:
  Cristian PÎRVULESCU

| Remiss | Europeiska kommissionen, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Presidiets beslut | 1.12.2020 |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 16.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 192/2/9 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 27.11.2020

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Presidiets beslut

1.12.2020

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

16.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

192/2/9

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025, som kommissionen lagt fram, och hoppas att den kommer att hjälpa både EU:s och medlemsstaternas institutioner att förnya sina ansträngningar för att bekämpa rasism och andra former av strukturell diskriminering. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Planen är relevant och kommer i rätt tid. Den epidemiologiska covid-19-krisens utveckling har gett upphov till nya utmaningar när det gäller inkludering och främjande av mångfald. Redan marginaliserade grupper såsom migranter har upplevt stora medicinska, sociala och ekonomiska problem. I kristider tenderar diskriminerande attityder och handlingar att bli vanligare. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Redan före covid-19-krisen höll situationen för minoriteter och utsatta grupper i EU på att försämras. Fientliga attityder mot migranter blev vanligare och drevs på av ledare och partier som för att vinna röster väckte antimuslimska, antiafrikanska och antiasiatiska stämningar. Historiska minoriteter såsom romerna blev i allt högre grad måltavlor för rasistiskt hat. Europas judiska befolkning blev allt mer otrygg, vilket väckte smärtsamma minnen av den ondskefulla antisemitism som hemsökte kontinenten före andra världskriget. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mot denna bakgrund syftar handlingsplanen till att effektivisera lagstiftningsåtgärder, politiska åtgärder och budgetåtgärder. Även om handlingsplanen för samman alla tillgängliga instrument verkar den ibland sakna ambitioner och historiskt djup. Dess tillvägagångssätt är alltför försiktigt, samtidigt som situationen på fältet försämras snabbt. EESK vill betona att åtgärder för att bekämpa diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans på EU-nivå är ett tydligt ansvarsområde som fastställs i EU:s grundläggande dokument. Det är inte frivilligt, och ansvarsfördelningen mellan EU och nationella myndigheter bör inte utgöra en grund för självbelåtenhet och passivitet. Ett särskilt problem är hur alla EU-medlemsstater kan övertygas att delta i denna ansträngning och säkerställa ett aktivt samarbete mellan olika organ, institutioner och organisationer på nationell nivå. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK stöder utarbetandet av ny lagstiftning som ska stärka de nationella jämlikhetsorganens roll. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK uppmuntrar också rådet att anta kommissionens förslag från 2008 om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Genomförandet av rambeslutet om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen, en avgörande rättsakt, måste bedömas grundligt. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Onlineutrymmet ersätter i allt högre grad det traditionella offentliga rummet. Det är också det utrymme som vissa ledare, grupper och organisationer använder för att främja rasistiska och diskriminerande attityder. Vid utformningen av politik och förfaranden bör större vikt läggas vid den organiserade spridningen av hatpropaganda och den rätta hanteringen av denna. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Tyvärr har vi under det senaste årtiondet sett ett betydande antal grupper och organisationer öppet ta till sig idéer, symboler och handlingar som har sitt ursprung i den europeiska fascismen under mellankrigstiden. Under det senaste årtiondet har de rört sig från offentlighetens periferi till dess centrum, bland annat via mobilisering på nätet. De har också uppmuntrats av den politiska utvecklingen utanför Europa – regeringar i stora stater som intar nationalistiska och konservativa ståndpunkter i inrikes- och utrikespolitiken. Denna nya mobilisering bör hanteras på lämpligt sätt, inte bara genom lagstiftnings- och straffåtgärder, som kan komma för sent, utan genom direkta och beslutsamma åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till radikalisering på högerkanten. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK välkomnar den handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter som kommissionen lagt fram, och hoppas att den kommer att ge starkt stöd för jämlikhet på arbetsmarknaden, även för personer med rasmässig eller etnisk minoritetsbakgrund. Vi hoppas också att EU-institutionernas och medlemsstaternas sociala åtaganden kommer att upprätthållas i de svåra ekonomiska tider som covid-19-epidemin har gett upphov till. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK ser fram emot kommissionens övergripande strategi för barnets rättigheter, som planeras till 2021. Vi hoppas att strategin kommer att omfatta åtgärder mot rasism och diskriminering, men även kopplingar till politik och resurser som kan mildra de negativa effekterna av epidemin och de störningar som uppstått. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Det behövs en omfattande omprövning av EU:s och medlemsstaternas hälsopolitik i syfte att säkerställa tillgång till tjänster av hög kvalitet för alla människor och särskilt för utsatta grupper och minoritetsgrupper. Detta inbegriper bättre finansiering av tjänster, utveckling av infrastruktur för folkhälsa i alla regioner, särskilt i fattigare områden, utveckling av primärvårdstjänster samt inriktning av tillhandahållandet av tjänster på patienternas behov och rättigheter. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt rättigheterna, värdigheten och välfärden för äldre medborgare som är isolerade på vårdhem under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Rasismens historiska rötter bör bli föremål för förnyat intresse och åtgärder, särskilt på utbildningsområdet. Man bör utveckla nya läroplaner och läroböcker och anordna utbildningsprogram för lärare och utbildare med EU-stöd. Ett tvärvetenskapligt perspektiv på Europas gemensamma historia och arv bör främjas på högstadie- och gymnasienivå och inom högre utbildning. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | I likhet med kommissionen uppmuntrar EESK alla medlemsstater att utforma och anta nationella handlingsplaner mot rasism och rasdiskriminering. Endast omkring hälften av medlemsstaterna har sådana handlingsplaner, vilket tyder på ett varierande intresse och engagemang från medlemsstaternas regeringars sida. EESK ser fram emot fastställandet av gemensamma riktlinjer för nationella handlingsplaner under 2021, och är redo att bidra till denna insats. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK hoppas att näringslivsorganisationernas och enskilda företags insatser för att skapa och upprätthålla en inkluderande arbetsmiljö för anställda, oavsett kön, ras, etniskt ursprung, religion, ålder, funktionsnedsättning eller sexuell läggning, kommer att förbättras ytterligare. En inkluderande arbetsmiljö omfattar även verklig social dialog och en stark arbetstagarrepresentation. Vi ser fram emot månaden för europeiska mångfaldsstadgor i maj 2021 och lanseringen av de webbaserade verktyg som ska hjälpa företagen att bedöma sin interna mångfald och sina mångfaldsstrategier. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Finansieringen av åtgärder för att bekämpa rasism och diskriminering förefaller vara generös. Den omfattar den fleråriga budgetramen, det nya programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, Horisont Europa och den nya faciliteten för återhämtning och resiliens. På grundval av en allmän bedömning av åtgärderna hittills verkar medlemsstaternas regeringar ha ett begränsat intresse av att få tillgång till olika resurser och verka för att bekämpa rasism och diskriminering. EESK anser att budgetbestämmelserna i sig inte är tillräckliga och att ett system med incitament bör införas. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK välkomnar kommissionens avsikt att samarbeta med de europeiska politiska partierna, det europeiska nätverket för valsamarbete, det civila samhället och den akademiska världen för att förbättra deltagandet inom ramen för den europeiska handlingsplanen för demokrati. EESK är redo att bidra till arbetet med sitt eget perspektiv och sin egen expertis. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESK uppmuntrar kommissionen att bättre integrera olika planer som har betydande överlappande mål och instrument. Vi föreslår att man integrerar handlingsplanen mot rasism, strategin för att genomföra stadgan om de grundläggande rättigheterna, handlingsplanen för demokrati och rapporten om rättsstatsprincipen. Med tanke på att dessa planer omfattar skilda politikområden bör vi också identifiera gemensamma aspekter och synergier. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | En av pelarna i en ändamålsenlig politik på områdena demokrati, rättsstatsprincipen och skydd av de mänskliga rättigheterna är ett livskraftigt, välorganiserat och bestämt civilt samhälle som är aktivt på alla nivåer – lokal, regional, nationell och europeisk. EESK uppmanar därför kommissionen att utarbeta en övergripande strategi för det civila samhället i Europa för att hjälpa detta att fullgöra sitt demokratiska uppdrag. |
| --- | --- |

1.19

2.   Allmänna kommentarer

2.1   Åtgärder mot rasism och rasdiskriminering genom lagstiftning: översyn och insatser

| 2.1.1 | EESK uppmuntrar kommissionen att göra den allmänna bedömningen av det befintliga regelverket så snart som möjligt. Att övervaka införlivandet och genomförandet av EU-lagstiftning är avgörande för att säkerställa ändamålsenliga åtgärder mot diskriminering. EESK uppmuntrar kommissionen att i bedömningen inkludera ståndpunkterna från civilsamhällesorganisationer, arbetsmarknadsparter och samhällsgrupper i frontlinjen samt nationella jämlikhetsorgan. De organisationer som arbetar direkt med de berörda grupperna bör också involveras. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | EESK ser fram emot den övervakningsrapport om genomförandet av direktivet om likabehandling oavsett ras som ska läggas fram 2021 och välkomnar ett eventuellt fokus på brottsbekämpningslagstiftning. Kommittén uppmuntrar också kommissionen att vid behov proaktivt använda överträdelseförfarandena. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | EESK stöder utarbetandet av ny lagstiftning som ska stärka de nationella jämlikhetsorganens roll. Det är beklagligt att sådana viktiga institutioner, som är ansvariga för att ge oberoende stöd till offer för diskriminering, främja jämlikhet, genomföra oberoende undersökningar samt utfärda oberoende rapporter och rekommendationer, har alltför olika befogenheter och uppgifter. Det är absolut nödvändigt att ompröva och ytterligare stärka deras roller. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | EESK uppmuntrar också rådet att anta kommissionens förslag från 2008 om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (1). |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Genomförandet av rambeslutet om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (2), en avgörande rättsakt, måste bedömas grundligt. Såsom anges i förslaget finns det en allvarlig oro över i vilken utsträckning hatpropaganda och hatbrott på ett korrekt sätt kriminaliseras i den nationella straffrätten, en oro som också delas av kommittén. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Särskilt oroande är spridningen av hatpropaganda på nätet (3). Även om rambeslutet kräver att medlemsstaterna kriminaliserar offentlig anstiftan till våld eller hat på grund av ras, hudfärg, religion, härstamning eller nationellt eller etniskt ursprung, finns det betydande brister i genomförandet av regeln i praktiken. De nationella myndigheterna måste ta hänsyn till principen om yttrandefrihet och närmare definiera innehållet i olagligt beteende på nätet. Samtidigt måste de samarbeta med it-plattformarna för att reglera tillgången och fastställa tydligare regler för att moderera och avlägsna innehåll. Det görs framsteg när det gäller plattformsleverantörernas frivilliga efterlevnad och avlägsnandet av olagligt innehåll, men det krävs fortsatta insatser för att hålla jämna steg med utvecklingen på nätet. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Onlineutrymmet ersätter i allt högre grad det traditionella offentliga rummet. Det är det utrymme där merparten av den sociala interaktionen sker för en rad olika behov och syften, från köp av varor och tjänster, underhållning, information, utbildning och kulturkonsumtion till medborgerlig och politisk mobilisering. Det är ett omfattande utrymme där utvecklingen av teknik och tjänster flyttar fram gränserna för umgänge och interaktion. Det är också det utrymme där politiska ledare, grupper och organisationer helst främjar sina värderingar och ideologier, interagerar med allmänheten och mobiliserar sig (4). Vissa av dem ställer rasistiska och diskriminerande attityder i centrum för sina politiska åtgärder och sin mobilisering. Vid utformningen av politik och förfaranden bör större vikt läggas vid den organiserade spridningen av hatpropaganda och den rätta hanteringen av denna. |
| --- | --- |

2.1.7

| 2.1.8 | Tyvärr har vi under det senaste årtiondet sett ett betydande antal grupper och organisationer öppet ta till sig idéer, symboler och handlingar som har sitt ursprung i den europeiska fascismen under mellankrigstiden. Dessa omfattar partier i nationella parlament, utomparlamentariska partier, politiska rörelser och medborgargarden, alla rotade i en politisk kultur av hat och diskriminering. Under det senaste årtiondet har de rört sig från offentlighetens periferi till dess centrum, bland annat via mobilisering på nätet. De har också uppmuntrats av den politiska utvecklingen utanför Europa – regeringar i stora stater som intar nationalistiska och konservativa ståndpunkter i inrikes- och utrikespolitiken. Denna nya mobilisering bör hanteras på lämpligt sätt, inte bara genom lagstiftnings- och straffåtgärder, som kan komma för sent, utan genom direkta och beslutsamma åtgärder för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till radikalisering på högerkanten. |
| --- | --- |

2.1.8

| 2.1.9 | Såsom anges i förslaget har vissa medlemsstater vidtagit åtgärder för att förbjuda rasistiska grupper och deras symboler, ofta med stöd av lagstiftning mot hatbrott, hatpropaganda eller terrorism, eller har fastställt straffrättsliga påföljder vid förnekande av brott mot mänskligheten och/eller under den nazistiska och fascistiska tiden och för propaganda för terroristgrupper. Detta är ett steg i rätt riktning, men det krävs ytterligare åtgärder. Alla länder bör utforma nationella åtgärder mot våldsbejakande extremism. Och deras strategier bör underlättas genom gemensamma åtgärder på EU-nivå. EESK ser fram emot kommissionens rapport om nationella åtgärder mot våldsbejakande extremism. Vi uppmuntrar kommissionen att föra ett nära samarbete inte bara med brottsbekämpande myndigheter, som vanligtvis har i uppgift att övervaka våldsbejakande extremism, utan också med nationella jämlikhetsorgan, oberoende övervakningsinstitutioner, civilsamhällesorganisationer (inklusive trossamfund), arbetsmarknadens parter, medierna och universitet. EESK är redo att bidra med sin expertis för att utveckla gemensamma EU-planer för att bekämpa våldsbejakande extremism. Åtgärderna bör inte inriktas enbart på synliga och långt gångna fall av våldsbejakande extremism, utan även på de bakomliggande orsakerna och de miljöer som möjliggör och leder till radikalisering och handling. |
| --- | --- |

2.1.9

| 2.1.10 | EESK uppmuntrar alla medlemsstater att överväga att utan dröjsmål ratificera Internationella arbetsorganisationens konvention nr 190 (2019), som är det allra första internationella fördrag som utan vidare fördömer alla former av våld och trakasserier i arbetslivet. Således avser det trakasserier och diskriminering på grund av ras, kön och alla andra grunder. |
| --- | --- |

2.1.10

2.2   Utöver EU-lagstiftningen – ökade insatser mot vardagsrasism

| 2.2.1 | EESK välkomnar den nya inriktningen på att motverka diskriminering hos brottsbekämpande myndigheter. Brottsbekämpande myndigheter arbetar varje dag i alla europeiska samhällen och skulle kunna bli nyckelaktörer i kampen mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Tyvärr ingår vanligtvis inte demokrati, skydd av mänskliga rättigheter och diskriminering i utbildningen och fortbildningen av personalen. I vissa fall utvecklar brottsbekämpande personal själv rasistiska, främlingsfientliga och diskriminerande attityder, och i värsta fall är de kopplade till externa grupper som verkar för dessa idéer. Vi välkomnar det arbete som utförts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) och Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) för att ta fram utbildningsresurser och utbildningsverktyg, men detta är inte tillräckligt. Hundratusentals människor skulle kunna dra nytta av utbildning och fortbildning. Samarbetet med nationella utbildningsinstitutioner måste därför stärkas avsevärt, med mer resurser till utbildning på EU-nivå och nationell nivå. FRA och Cepol kan också uppmuntra nationella utbildningsinstitut att samarbeta med det civila samhällets organisationer och universitet för att bättre anpassa utbildningsinnehållet till nationella särdrag. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | EESK välkomnar kommissionens starka engagemang för att bekämpa diskriminering samt bristande jämlikhet när det gäller tillgång till sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvård och bostäder genom politiska program och finansieringsprogram. Vi välkomnar därför den handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter som kommissionen lagt fram, och hoppas att den kommer att ge starkt stöd för jämlikhet på arbetsmarknaden, även för personer med rasmässig eller etnisk minoritetsbakgrund. Vi hoppas också att EU-institutionernas och medlemsstaternas sociala åtaganden kommer att upprätthållas i de svåra ekonomiska tider som covid-19-epidemin har gett upphov till. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | EESK välkomnar avsikten att använda Next Generation EU, instrumentet för tekniskt stöd och den allmänna budgeten för 2021–2027 för att främja social inkludering, säkerställa lika möjligheter för alla och bekämpa diskriminering. Covid-19-krisen, med dess oproportionerliga inverkan på utsatta personer och minoritetsgrupper, har skapat ett behov av infrastrukturutveckling och lika tillgång till arbetsmarknaden, hälso- och sjukvård och social omsorg, bostäder samt icke-segregerade och inkluderande utbildningstjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Covid-19-krisen har förvärrat problemen för utsatta grupper och minoritetsgrupper på arbetsmarknaden. Människor med minoritetsbakgrund har svårt att få jobb och, när de har ett, att få en lön som motsvarar deras utbildnings- och kompetensnivå. Den ekonomiska effekten av pandemin, med massuppsägningar och ytterligare försämrade arbetsvillkor och löner, drabbar utsatta grupper och minoritetsgrupper hårdare. Vi ser fram emot handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att på ett ändamålsenligt sätt ta itu med diskriminering på sysselsättningsområdet. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Covid-19 har också haft en negativ inverkan på utbildningen. De skolstängningar som ägde rum 2020 – och som troligen kommer att fortsätta även 2021 – störde en utbildningsprocess som redan inte var tillräckligt inkluderande. Redan före pandemin lämnade barn och ungdomar från utsatta grupper och minoritetsgrupper skolan i förtid eller deltog inte fullt ut i utbildningsprocessen. I den mån de deltog i utbildning var barn med minoritetsbakgrund föremål för diskriminering och mobbning, vilket inte erkänns fullt ut i kommissionens förslag. Skolor är inte bara utbildningsinstitutioner. Inom och kring dessa tillhandahålls flera tjänster, från skolmåltider till hälsokontroller och stöd och förebyggande av övergrepp från föräldrar och samhället. Att flytta undervisningen till nätet var en nödlösning. I många fall skapade detta ytterligare ett hinder för utsatta barn och minoritetsbarn, eftersom de saknade lämplig utrustning och internetanslutning. Så snart skolorna kan öppnas igen krävs direkta och kraftfulla åtgärder för att inleda avhjälpande undervisning och tillhandahållande av tjänster. EESK ser fram emot kommissionens övergripande strategi för barnets rättigheter, som planeras till 2021. Vi hoppas att strategin kommer att omfatta åtgärder mot rasism och diskriminering, men även kopplingar till politik och resurser som kan mildra de negativa effekterna av epidemin och de störningar som uppstått. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | EESK välkomnar arbetet inom nätverket för kunskapsspridning om radikalisering och hoppas att dess verksamhet kommer att stödjas och utvecklas ytterligare, särskilt när det gäller utbildning. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | I fråga om hälsa har covid-19 haft en betydande inverkan. Den ojämlikhet i hälsa som drabbar personer med rasmässig eller etnisk minoritetsbakgrund har förvärrats. Vi uppmuntrar EU:s folkhälsoplattform att till fullo ta itu med frågan om att minska ojämlikheten på grund av ras eller etniskt ursprung. EU måste göra mycket mer för att se till att EU:s medborgare och invånare har tillgång till hälso- och sjukvård av hög kvalitet under och efter pandemin. EU:s insatser för att tillhandahålla medicinsk utrustning, och i ett senare skede tillgång till vacciner, bör lovordas och uppmuntras. Men bara en omfattande omprövning av EU:s och medlemsstaternas hälsopolitik kan lösa problemet med tillgång och kvalitet på medellång och lång sikt för alla människor och särskilt för dem i utsatta grupper och minoritetsgrupper. Detta inbegriper bättre finansiering av tjänster, utveckling av infrastruktur för folkhälsa i alla regioner, särskilt i fattigare områden, utveckling av primärvårdstjänster samt inriktning av tillhandahållandet av tjänster på patienternas behov och rättigheter. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | Det krävs ytterligare åtgärder när det gäller bostäder. Såsom anges i förslaget förstärker diskriminering på bostadsmarknaden segregationen och återverkar på sysselsättnings- och utbildningsmöjligheter. För barnfamiljer har det betydande negativa konsekvenser för barnens utveckling. Covid-19-epidemin har belyst behovet av åtgärder för att förbättra bostadsförhållandena. Förebyggandet av infektion och allvarliga former av sjukdomen är beroende av de allmänna hälsovillkoren men också på tillgången till infrastruktur för vatten och sanitet. Bostadssegregationen, särskilt i fattigare områden, bör vara en prioritering. Även om det genom sammanhållningspolitiken finns medel för att stödja åtgärder mot bostadssegregation och säkerställa tillgång till vanliga och inkluderande tjänster av hög kvalitet är det oklart om nationella och lokala myndigheter vill få tillgång till dem. |
| --- | --- |

2.2.8

2.3   Strukturell rasism – att ta itu med det underliggande problemet

| 2.3.1 | Att bekämpa stereotyper och öka den historiska medvetenheten är av yttersta vikt för att skapa en kontinent som är fri från rasism och diskriminering. Rasismens historiska rötter bör bli föremål för förnyat intresse och åtgärder, särskilt på utbildningsområdet. Vi välkomnar Europarådets arbete med historia och undervisning i historia. De verktyg som tillhandahålls används dock inte rutinmässigt för den storskaliga undervisningen i historia. Det krävs mer samordnade och beslutsamma åtgärder i denna riktning. Man bör utveckla nya läroplaner och läroböcker och anordna utbildningsprogram för lärare och utbildare med EU-stöd. Ett tvärvetenskapligt perspektiv på Europas gemensamma historia och arv bör främjas på högstadie- och gymnasienivå och inom högre utbildning. Fokus på såväl formell som icke-formell utbildning är hörnstenen i all ändamålsenlig politik mot rasism och diskriminering. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Den kreativa sektorns roll är också mycket viktig, eftersom den fungerar som en bro mellan olika sociala grupper. Empati och solidaritet är värden som utgör grunden för ett samhälle för alla. Vi välkomnar därför Kreativa Europas och andra programs fokus på projekt som syftar till att undanröja hinder och uppmuntra social inkludering och deltagande av underrepresenterade och missgynnade grupper. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Att arbeta med journalister är också lägligt och relevant. Vi stöder kommissionens strävan att utforma en rad seminarier om stereotyper grundade på ras och etnisk tillhörighet med deltagande av journalister, organisationer i det civila samhället och företrädare för olika minoriteter vad gäller ras eller etniskt ursprung. EESK är redo att bidra till sådana insatser. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en gemensam metod för insamling av relevanta uppgifter, inklusive uppgifter uppdelade efter etniskt ursprung och ras. Metoden bör följa de principer som fastställdes 2002 vid FN:s världskonferens mot rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och intolerans och i Durbanhandlingsprogrammet: disaggregerade uppgifter i befolkningsstatistiken bör samlas in med uttryckligt samtycke av de tillfrågade, på grundval av självidentifikation och i enlighet med standarderna för mänskliga rättigheter när det gäller integritetsskydd. EESK anser att det arbete som FRA utför när det gäller uppgiftsinsamling inte är tillräckligt och att liknande insatser bör organiseras på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | EESK framhåller vikten av god praxis när det gäller samarbete med den lokala nivån (städer) och grannskaps-/lokalsamhällesnivå, där strukturell rasism är sammankopplad med vardagslivet och arbetet, i syfte att främja ett sammanhang präglat av interkulturell tolerans. |
| --- | --- |

2.3.5

2.4   Ramar för genomförandet: utnyttja EU-verktygen fullt ut

| 2.4.1 | I likhet med kommissionen uppmuntrar EESK alla medlemsstater att utforma och anta nationella handlingsplaner mot rasism och rasdiskriminering. Endast omkring hälften av medlemsstaterna har sådana planer, vilket tyder på ett varierande intresse och engagemang från medlemsstaternas regeringars sida (5). EESK ser fram emot fastställandet av gemensamma riktlinjer för nationella handlingsplaner under 2021, och är redo att bidra till denna insats. De politikområden som lyfts fram i den nuvarande handlingsplanen (antidiskrimineringslagstiftning och jämlikhetsorganens roll; hatpropaganda och hatbrott; olaglig profilering hos brottsbekämpande myndigheter; risker med ny teknik; stereotyper och historisk medvetenhet; lika tillgång till utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård och bostäder; integrering av jämlikhetsfrågor på nationell nivå; medverkan av den regionala och lokala nivån; finansiering för att motverka rasism; uppgiftsinsamling samt dialog med det civila samhället) är välstrukturerade och heltäckande. Ett särskilt problem är hur alla EU-medlemsstater kan övertygas att delta i ansträngningen och säkerställa ett aktivt samarbete mellan olika organ, institutioner och organisationer på nationell nivå. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | EESK hoppas att näringslivsorganisationernas och enskilda företags insatser för att skapa och upprätthålla en inkluderande arbetsmiljö för anställda, oavsett kön, ras, etniskt ursprung, religion, ålder, funktionsnedsättning eller sexuell läggning, kommer att förbättras ytterligare (6). En inkluderande arbetsmiljö omfattar även verklig social dialog och en stark arbetstagarrepresentation. Vi ser fram emot månaden för europeiska mångfaldsstadgor i maj 2021 och lanseringen av de webbaserade verktyg som ska hjälpa företagen att bedöma sin interna mångfald och sina mångfaldsstrategier. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | EESK stöder till fullo kommissionens åtagande att se till att kampen mot diskriminering på specifika grunder, och dessas samband med andra diskrimineringsgrunder, såsom kön, funktionsnedsättning, ålder, religion eller sexuell läggning, integreras i all EU-politik, all EU-lagstiftning och alla EU:s finansieringsprogram. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Finansieringen av åtgärder för att bekämpa rasism och diskriminering förefaller vara generös. Den omfattar den fleråriga budgetramen, det nya programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, Horisont Europa och den nya faciliteten för återhämtning och resiliens. På grundval av en allmän bedömning av åtgärderna hittills verkar medlemsstaternas regeringar ha ett begränsat intresse av att få tillgång till olika resurser och verka för att bekämpa rasism och diskriminering. EESK anser att budgetbestämmelserna i sig inte är tillräckliga och att ett system med incitament bör införas. Ett viktigt skäl till det begränsade intresset skulle kunna vara den känsliga politiska arten hos åtgärderna och radikala ledares, organisationers och gruppers politiska mobilisering mot dessa åtgärder. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | Att bekämpa rasism och diskriminering i utrikespolitiken är också en prioritering, särskilt i en värld som drabbats hårt av covid-19-epidemin. EESK hoppas att värdena antirasism, icke-diskriminering och jämlikhet kommer att stödjas fullt ut genom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, i samarbete partnerländernas regeringar, civilsamhällesorganisationer och arbetsmarknadsparter (7). |
| --- | --- |

2.4.5

2.5   Aktiva EU-insatser: lyssna och agera

| 2.5.1 | Det demokratiska deltagandet och representationen av grupper som löper risk att marginaliseras, såsom personer med rasmässig eller etnisk minoritetsbakgrund, är fortfarande otillräckliga i de flesta delar av Europa. EESK välkomnar därför kommissionens avsikt att samarbeta med de europeiska politiska partierna, det europeiska nätverket för valsamarbete och det civila samhället för att förbättra deltagandet inom ramen för den europeiska handlingsplanen för demokrati. EESK är redo att bidra till arbetet med sitt eget perspektiv och sin egen expertis. En prioritering skulle vara att undanröja olika rättsliga och administrativa utmaningar, tillgänglighetshinder och institutionella svårigheter för människor som är beredda att ägna sig åt politik på alla nivåer. En annan skulle vara att samarbeta med partier och uppmuntra dem att bygga upp en mer diversifierad och inkluderande väljarkår och att främja ledare och kandidater med bakgrund i minoritetsgrupper/utsatta grupper. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | EESK välkomnar kommissionens åtagande att regelbundet träffa civilsamhällesorganisationer och arbetsmarknadsparter som arbetar för att motverka rasism på europeisk, nationell och lokal nivå för att göra lägesbedömningar av framstegen i kampen mot rasism. EESK är redo att delta i dialogen. Det är viktigt att inkludera aktörer inom trossamfund i denna process. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | EESK välkomnar kommissionens planerade utnämning av en samordnare för antirasism. Samordnaren kommer att interagera med medlemsstaterna, Europaparlamentet, det civila samhällets organisationer, arbetsmarknadens parter och den akademiska världen för att stärka de strategiska åtgärderna mot rasism. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | EESK ser fram emot kommissionens planerade toppmöte mot rasism. Toppmötet kommer att anordnas så att det sammanfaller med Internationella dagen för avskaffande av rasdiskriminering den 21 mars 2021, som kommissionen varje år kommer att uppmärksamma. |
| --- | --- |

2.5.4

| 2.5.5 | Kommissionens arbete för att främja mångfald och säkerställa en inkluderande arbetsplats utan diskriminering för alla människor, oavsett ras, etniskt ursprung eller hudfärg, välkomnas och sätter en mycket god standard för övriga EU-institutioners verksamhet. |
| --- | --- |

2.5.5

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2008) 426 final.

1

(2)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

2

(3)  Stater som använder okonventionella strategier för att påverka den allmänna opinionen riktar också i allt högre grad in sig på onlineutrymmet.

3

(4)  EESK rekommenderar att kommissionen bättre integrerar denna handlingsplan med EU:s digitala strategi.

4

(5)  Enligt FRA:s rapport från 2020 (juni 2020, FRA) hade 15 medlemsstater handlingsplaner mot rasism, diskriminering på grund av ras eller etnicitet och därmed sammanhängande intolerans 2019: Belgien, Kroatien, Tjeckien, Finland, Frankrike, Tyskland, Irland, Italien, Litauen, Nederländerna, Portugal, Slovakien, Sverige och Spanien. Förenade kungariket hade en sådan handlingsplan men lämnade EU den 1 januari 2021.

5

(6)  Enligt förslaget finns det för närvarande mångfaldsstadgor i 24 medlemsstater, vilka undertecknats av mer än 12 000 signatärer (företag, offentliga institutioner, icke-statliga organisationer, universitet och fackliga organisationer) och omfattar sammanlagt över 16 miljoner anställda.

6

(7)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 163.

7

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/128 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/128

---

Yttrande Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025

[COM(2020) 698 final]

(2021/C 286/22)

| Föredragande: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |

Föredragande:

Ionuț SIBIAN

Medföredragande:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Remiss | Europeiska kommissionen, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 16.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 187/8/12 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 14.1.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

16.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

187/8/12

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar och stöder kommissionens mod att anta jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer 2020–2025, som syftar till att minska diskrimineringen av och säkerställa trygghet och grundläggande rättigheter för hbti-personer i hela EU genom antagandet av lagstiftningsåtgärder på EU-nivå, men också genom att uppmana medlemsstaterna att utarbeta och genomföra de handlingsplaner på nationell nivå som nämns i strategin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén är fast övertygad om att strategins framgång är beroende av att kommissionen inrättar en kraftfull mekanism för dess genomförande och för regelbunden övervakning av dess tillämpning, både horisontellt och vertikalt. I detta avseende måste kommissionen underlätta en bred dialog mellan europeiska och internationella institutioner, medlemsstater, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | För att målen för jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer ska kunna uppnås är kommittén övertygad om att denna strategi måste sammankopplas med andra EU-strategier för att ha ett sektorsövergripande perspektiv, t.ex. strategin för brottsoffers rättigheter, jämställdhetsstrategin, EU:s handlingsplan mot rasism, strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning och strategin för barnets rättigheter. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | En av de mest angelägna frågorna när det gäller diskriminering av hbtqi-personer handlar om diskriminering på arbetsplatsen och i fråga om tillträde till arbetsmarknaden. Direktivet om likabehandling i arbetslivet (2000/78/EG) (1) måste därför också skydda transpersoner, ickebinära personer, intersexpersoner och queerpersoner mot diskriminering på dessa områden. EESK välkomnar dessutom kommissionens önskan att utvidga direktivets tillämplighet till andra områden än sysselsättning, med tanke på att det är en effektiv åtgärd för att bekämpa diskriminering av hbtqi-personer. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | För att förbättra hbtqi-personers anställbarhet krävs en aktiv sysselsättningspolitik och införande av ett hbtqi-perspektiv i sysselsättningsplanerna. Det är också viktigt att det finns jämlikhetsplaner för hbtqi-personer i företag för att bekämpa den diskriminering som hbtqi-personer utsätts för i arbetslivet, och att det i planerna fastställs konkreta åtgärder, protokoll och verktyg för bekämpning av diskriminering. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | För att hbtqi-personer inte ska drabbas av socioekonomisk utsatthet och höga nivåer av fattigdom och socialt utanförskap måste medlemsstaterna uppmuntras att tillhandahålla hälsovårds- och socialtjänster, nödboenden, stödprogram och trygga platser för hbtqi-personer som är offer för våld i hemmet, hatbrott och hatpropaganda, och för unga hbtqi-personer som saknar familjestöd osv. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén är fast övertygad om att så kallade omvandlingsterapier bör förbjudas av alla EU-medlemsstater, eftersom det handlar om metoder som kränker grundläggande rättigheter och har klassificerats som tortyr. Europeiska kommissionen måste stödja medlemsstaterna så att de förbjuder alla former av skadliga sedvänjor, inbegripet medicinskt omotiverade ingrepp på intersexpersoner, och reformerar sina lagar om juridiskt kön för att se till att de uppfyller självbestämmandenormerna med koppling till de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK uppmanar kommissionen att tillhandahålla finansiering för utbildning av yrkespersoner som interagerar med hbtqi-personer samt att uppmuntra utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna. Dessutom behövs EU-finansiering för specialiserad utbildning av läkare, lärare och andra yrkesutövare för att bättre förstå hbtqi-personers särskilda förutsättningar och behov. Vidare tillhandahåller pilotprojektet EUHealth4LGBTIQ utbildningsmanualer för vårdgivare, och kommissionen bör hjälpa medlemsstaterna att se till att kurser på detta område finns tillgängliga på nationell nivå. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | När det gäller finansieringen från EU:s budget till medlemsstaterna anser vi att kommissionen måste införa en kraftfull mekanism för att övervaka medlemsstaternas användning av dessa medel i enlighet med EU:s princip om icke-diskriminering som nämns i artikel 2 i EU-fördraget, samt med full respekt för de grundläggande rättigheter som fastställs i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Denna tillsyn måste utföras både på förhand, genom en mångfaldsrevision, och i efterhand, i enlighet med förordningen om gemensamma bestämmelser för finansieringsperioden 2021–2027. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Europeiska kommissionen måste åta sig rollen som väktare för EU:s fördrag och öka sina ansträngningar för att säkerställa ett fullt genomförande och en full tillämpning av relevant EU-lagstiftning och Europeiska unionens domstols rättspraxis i medlemsstaterna, särskilt när det gäller direktiv 2004/38/EG (2), samt asyllagstiftningen. Det är också viktigt att det i samband med fri rörlighet och gränsöverskridande situationer antas en tydlig, inkluderande och icke-diskriminerande bestämmelse om begreppet ”familj” på EU-nivå, som inkluderar regnbågsfamiljer, samt om erkännande av personbevis för transpersoner i alla medlemsstater, oberoende av andra administrativa eller rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EU måste axla sin roll när det gäller att bidra till att främja mänskliga rättigheter globalt, inbegripet hbtqi-personers frihet och värdighet. För att uppnå detta mål måste det europeiska samfundet samarbeta med internationella och regionala institutioner för att se till att homosexualitet avkriminaliseras överallt och att hbtqi-personers värdighet och grundläggande rättigheter respekteras i hela världen. |
| --- | --- |

1.11

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK anser det vara av avgörande vikt att både europeiska och nationella institutioner genomför en offentlig politik som syftar till att skydda hbtqi-personer, så att värdena i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), nämligen ”människans värdighet, (...) jämlikhet, (...) respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter”, respekteras i hela unionen (3). EESK stöder Europaparlamentets resolution om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Uppgifter (4) från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) visar att hbtqi-personer är en utsatt grupp som behöver stöd från både EU-institutionerna och de nationella myndigheterna i medlemsstaterna. Vi anser att jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer 2020–2025 är ett första steg i kampen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet/könsuttryck och könsegenskaper samt för att säkerställa att hela EU utgör ett säkert område för hbtqi-gruppen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK välkomnar att det i kommissionens dokument anges att intersektionalitet ska utgöra en princip i strategins hela genomförande: sexuell läggning, könsidentitet/könsuttryck och/eller könsegenskaper beaktas utöver andra personliga egenskaper eller identiteter, såsom kön, ras/etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning och ålder. Allt detta placeras också i den kontext som covid-19-krisen utgör, som i oproportionerligt stor omfattning har drabbat sårbara hbtqi-personer. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | För att jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer 2020–2025 ska kunna genomföras på ett effektivt och ändamålsenligt sätt i hela EU måste kommissionen emellertid inrätta en genomförande- och övervakningsmekanism för att kontrollera om eller i vilken utsträckning strategin har genomförts. I detta avseende måste kommissionen årligen kontrollera om och i vilken utsträckning EU-institutionerna och medlemsstaterna har genomfört de huvudprioriteringar som nämns i strategin. Denna utvärdering bör genomföras i samråd med medlemsstaterna och det organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

2.4

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Diskriminering av hbtqi-personer

| 3.1.1 | Diskriminering påverkar hbtqi-personer under samtliga skeden i livet. Barn och ungdomar, samt barn i hbtqi- eller regnbågsfamiljer där en av familjemedlemmarna är hbtqi, stigmatiseras ofta från tidig ålder och utsätts för diskriminering och aggression, vilket påverkar deras skolresultat, sysselsättningsmöjligheter och dagliga liv, liksom hela familjens välbefinnande. Därför krävs mer omfattande och bättre åtgärder för att skydda barn, särskilt på utbildningsområdet, för att utrota den diskriminering som hbtqi-personer utsätts för. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | En av de mest angelägna frågorna när det gäller diskriminering av hbtqi-personer handlar om diskriminering på arbetsplatsen (5) och i fråga om tillträde till arbetsmarknaden. Direktivet om likabehandling i arbetslivet måste därför också skydda transpersoner, ickebinära personer, intersexpersoner och queerpersoner mot diskriminering på dessa områden. EESK välkomnar dessutom kommissionens önskan att utvidga direktivets tillämplighet till andra områden än sysselsättning och yrkesutbildning, med tanke på att det är en effektiv åtgärd för att bekämpa diskriminering av hbtqi-personer. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | När det gäller diskriminering på arbetsplatsen måste transpersoner ägnas särskild uppmärksamhet på grund av de sociala utmaningar de står inför (till exempel den bristande överensstämmelsen mellan den faktiska och den rättsliga situationen på grund av komplicerade förfaranden för att ändra identitetshandlingar i de flesta medlemsstater, brist på medicinska behandlingar, fördomar etc.). Dessa sociala utmaningar kan leda till trakasserier på arbetsplatsen, uppsägning och, överlag, många problem från arbetssökandet och framåt. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Vi betonar behovet av att EU fastställer handlingslinjer för en aktiv sysselsättningspolitik, för att förmå medlemsstaterna och de nationella myndigheterna att utarbeta nationella sysselsättningsplaner som omfattar särskilda åtgärder för hbtqi-personer och begränsar effekterna av den bristande tillgång till sysselsättning som de lider av strukturellt. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | EESK anser det vara mycket viktigt att utvidga EU:s bestämmelser om likabehandling i arbetslivet för att integrera transpersoner samt ickebinära personer, intersexpersoner och queerpersoner, i syfte att skydda alla hbtqi-personer från diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck samt könsegenskaper. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | EESK stöder kommissionens förslag att utvidga direktivet om likabehandling till andra områden utöver arbete och yrkesutbildning. I detta avseende anser vi att kommissionen måste få stöd i sin begäran till rådet om att anta förslaget, för att täppa till luckorna i unionsrättens skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning, men även med anledning av könsidentitet/könsuttryck, könsegenskaper och familjegrupper. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | EESK stöder EU-institutionernas uppmaning till medlemsstaterna att ratificera ILO:s konvention nr 190 om avskaffande av våld och trakasserier i arbetslivet, som hänvisar till en rad oacceptabla beteenden och ageranden riktade mot människor på grund av deras kön eller könsidentitet, och som ger myndigheter och arbetsmarknadens parter riktlinjer för hur de kan identifiera verktyg för förebyggande och hantering av dessa former av diskriminering. Kollektivförhandlingar på alla nivåer samt kollektivavtal kan vara till hjälp när det gäller att fastställa målinriktade åtgärder för arbetsplatsen och genomföra det självständiga avtal som undertecknats av arbetsmarknadens parter på europeisk nivå för att komma till rätta med våld i arbetet. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Till följd av den diskriminering av hbtqi-personer som förekommer just där de bör känna sig mest säkra, nämligen inom familjen, blir många människor som tillhör hbtqi-gruppen, särskilt unga människor, hemlösa. I många medlemsstater finns det en oförmåga bland myndigheterna att tillhandahålla sociala tjänster samt hälso- och sjukvård för att stödja dessa personer. Därför är det mycket viktigt att hbtqi-personer kan dra nytta av säkra nödboenden och hälso- och sjukvård så att de kan integreras i samhället och hitta ett stabilt och säkert arbete. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Utöver kommissionens förslag om att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet är det viktigt att Europeiska unionen tillhandahåller medel för att domare, åklagare, gränsbevakningstjänstemän, personal på invandringsmyndigheter och tolkar ska få utbildning för att förstå de särskilda behoven hos sårbara personer som ansöker om internationellt skydd, inklusive hbtqi-personer. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | I detta sammanhang anser EESK att det är viktigt att begränsa tillämpningen av strategier för migranters återvändande vid EU:s gränser, med hänsyn till att många av dessa människor flyr från förföljelse i sina ursprungsländer på grund av sexuell läggning, könsidentitet/könsuttryck och könsegenskaper. Att återsändas utan att ges möjlighet att ansöka om internationellt skydd kränker de mest grundläggande mänskliga rättigheterna, internationella fördrag och i vissa fall nationella lagar om internationellt skydd. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | Vi anser att kommissionen bör överväga att erkänna rätten för transpersoner att själva bestämma sin könstillhörighet, och därmed uppfylla högsta internationella normer när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna och främja deras erkännande i medlemsstaterna och av de nationella myndigheterna, så att transpersoner kan få sin identitet erkänd utan att en tredje part behöver intyga den. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Kommissionen bör övervaka tillgången till hälso- och sjukvård för könsbekräftande behandling av transpersoner och samarbeta med medlemsstaterna för att fullt ut utnyttja möjligheterna i EU:s ram för gränsöverskridande hälso- och sjukvård för att ta itu med eventuella nationella brister. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att anta strategier på nationell nivå för övervakning, kontroll och förebyggande av sexuellt överförbara sjukdomar. Det är också viktigt att på detta område prioritera medel till hälso- och sjukvårdspersonal och att delta i utbildning i enlighet med Världshälsoorganisationens (WHO) rekommendationer och den elfte internationella sjukdomsklassifikationen (ICD-11). Dessutom är det viktigt att medlemsstaterna uppmuntrar utbyte av erfarenheter och praxis bland specialiserad hälso- och sjukvårdspersonal i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

3.1.13

| 3.1.14 | Medlemsstaterna bör därför uppmuntras att förbjuda ”omvandlingsterapier” i hela EU, förnedrande metoder med många återverkningar på hbtqi-personers fysiska och psykiska hälsa. Dessutom bör medlemsstaterna uppmuntras att anta lagstiftningsåtgärder som förbjuder ”könsstympning av intersexpersoner”. Detta skulle garantera att intersexpersoner har rätt att själva besluta om de vill genomgå medicinska behandlingar för att tilldelas ett visst kön eller inte, och undantag från denna regel skulle endast tillåtas i samband med akuta medicinska behov där intersexpersoners liv är i fara. |
| --- | --- |

3.1.14

| 3.1.15 | EU:s finansieringsprogram bör vara nära kopplade till och villkorade av de EU-värden som förespråkas i artikel 2 i EU-fördraget. I samband med stora projekt bör medlemsstaterna också åläggas att göra en konsekvensbedömning av sårbara grupper, inklusive hbtqi-personer, om projekten finansieras med EU-medel. På medlemsstatsnivå bör EU-finansiering därför kräva en mångfaldsrevision, utförd av en oberoende kommission bestående av lokala eller centrala nationella offentliga myndigheter och organisationer i det civila samhället (6). |
| --- | --- |

3.1.15

| 3.1.16 | För att utbilda de experter som anlitas för att genomföra denna mångfaldsrevision inom ramen för EU:s finansieringsprogram bör ett utbildningsprogram som utvecklats på EU-nivå inledas för att utveckla färdigheter och uppmuntra medlemsstaterna att utbyta god praxis om hur EU:s finansieringsprogram påverkar utsatta grupper, inbegripet hbtqi-gruppen. För att genomföra denna åtgärd i hela EU måste en tillsynsmekanism på kommissionsnivå inrättas. |
| --- | --- |

3.1.16

| 3.1.17 | Medlemsstaterna bör uppmuntras att genomföra nationella utbildnings- och medvetandehöjande kampanjer och program för att minska och bekämpa diskriminering av personer med annan sexuell läggning eller könsidentitet. I detta avseende bör de nationella myndigheterna se till att obligatoriska nationella läroplaner innehåller information om mänskliga rättigheter, inbegripet sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck, för att förebygga diskriminering, fördomar och stereotyper. Dessutom bör grund- och gymnasieskolor tillhandahålla omfattande sexualundervisning där barn och ungdomar förvärvar den kunskap och kompetens de behöver för att leva hälsosammare liv och ingå jämställda förhållanden. |
| --- | --- |

3.1.17

3.2   Garantera säkerheten för hbtqi-personer

| 3.2.1 | Vi vet att det i flera medlemsstater har hållits folkomröstningar för att ändra nationella konstitutioner, i syfte att begränsa hbtqi-personers rättigheter eller stigmatisera denna grupp människor bland allmänheten. Med tanke på att information flödar i ett gränsöverskridande område i hela EU måste medlemsstaterna säkerställa insyn i den offentliga finansieringen för alla aktörer som är involverade i sådana folkomröstningar. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESK stöder initiativet att utöka förteckningen över brott som ska bekämpas gemensamt inom EU (artikel 83.1 i EUF-fördraget) till att omfatta hatbrott och hatpropaganda, även när dessa riktas mot hbtqi-personer. Det är därför nödvändigt att kommissionen vidtar informations- och upplysningsåtgärder på EU-nivå på detta område. Kommissionen bör inleda en kommunikationskampanj i syfte att motverka denna trend och därmed sammanhängande beteenden och främja alla EU-medborgares jämlikhet. Vi föreslår att denna kampanj inleds på EU-nivå och att den tar itu med de problem som förekommer i varje medlemsstat på lokal nivå. Dessa initiativ bör ingå i EU:s handlingsplan för demokrati. Alla europeiska länder har dessutom åtagit sig att samla in uppgifter om hatbrott åt Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), som kan användas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kommissionen bör i samarbete med medlemsstaterna också vidta ett antal åtgärder för att bekämpa falska nyheter, vilseledande information och hatpropaganda, både online och offline. I detta avseende måste kommissionen utveckla en mekanism för att övervaka att direktivet om audiovisuella medietjänster genomförs korrekt på medlemsstatsnivå, men även anta en europeisk rättslig ram för att lättare bekämpa falska nyheter och vilseledande information. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | För att bekämpa hatpropaganda på nätet anser vi att kommissionens åtgärder för att främja och genomföra ”uppförandekoden för att motverka olaglig hatpropaganda på nätet”, som undertecknats av Facebook, Microsoft, Twitter och YouTube, är oerhört uppmuntrande. Denna typ av verktyg – en uppförandekod för att bekämpa hatpropaganda – bör genomföras som en rekommendation på medlemsstatsnivå, både på internet och på det audiovisuella området, för att skapa ett säkert utrymme för hbtqi-personer samt för andra utsatta grupper som lätt kan utsättas för trakasserier eller hatpropaganda på nätet (7). |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer 2020–2025 bör kopplas till strategin för brottsoffers rättigheter 2020–2025 så att människor som tillhör sexuella minoriteter kan känna sig trygga att anmäla hatbrott som begås mot dem. Det är därför nödvändigt att säkerställa kontinuerlig yrkesutbildning för poliser, advokater och domare på området hatbrott, fördomar och stereotyper, och det är mycket viktigt med samarbete med icke-statliga organisationer som ger stöd till hbtqi-personer på detta område. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Covid-19-pandemin har visat oss att de flesta medlemsstater inte är tillräckligt utrustade för att tillhandahålla nöd- eller korttidsboenden till hbtqi-personer som antingen är offer för våld i hemmet, särskilt transpersoner, eller som misshandlas av sina egna familjer. Byggandet av nödboenden, skyddade boenden och stödcentrum och tillhandahållandet av integrerade stödtjänster kräver därför samarbete mellan nationella myndigheter och icke-statliga organisationer samt EU-finansiering. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Skapa inkluderande samhällen för hbtqi-personer

| 3.3.1 | Kommissionen måste åta sig rollen som unionsrättens väktare, på grundval av europeiska rättsakter och rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) för att säkerställa en korrekt och enhetlig tillämpning av EU-lagstiftningen i alla medlemsstater. Den måste intensifiera insatserna och utveckla omfattande mekanismer för att övervaka att EU-rätten och EU-domstolens beslut tillämpas inom ramen för den nationella lagstiftningen och i nationella myndigheters praxis. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | När det gäller rätten till fri rörlighet, en av pelarna i EU-lagstiftningen, måste kommissionen utveckla en övervakningsmekanism för att säkerställa att de rättigheter som följer av direktiv 2004/38/EG, särskilt rätten att flytta och leva fritt, erkänns för alla EU-medborgare och deras familjer, inklusive regnbågsfamiljer i hela unionen. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | För att alla hbtqi-personer ska kunna åtnjuta rätten till fri rörlighet i hela EU uppmanar vi kommissionen att å ena sidan utveckla ett regelverk där begreppet ”familj” är självständigt, oberoende av medlemsstaternas nationella lagstiftning, särskilt i gränsöverskridande situationer, och att å andra sidan se till att födelsehandlingar som utbyts till följd av ett administrativt eller rättsligt förfarande erkänns i alla medlemsstater inom ramen för den fria rörligheten. Europeiska kommissionen bör samarbeta med medlemsstaterna för att underlätta registrering av släktskap för transsexuella föräldrar i enlighet med deras lagligen erkända könsidentitet, i syfte att skydda dessa familjer mot oönskad exponering (”outing”), diskriminering och våld. |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   Leda kraven på jämlikhet för hbtqi-personer över hela världen

| 3.4.1 | EU-institutionerna måste åta sig rollen som garant och försvarare av de grundläggande mänskliga rättigheterna i både sina inre och yttre åtgärder. För att detta ska kunna uppfyllas är det nödvändigt att samarbeta med andra regionala och internationella institutioner, t.ex. Europarådet och Förenta nationerna, för att garantera hbtqi-personer och människorättsförsvarare den säkerhet och jämlikhet som de förtjänar. Det är också viktigt att EU-institutionerna, förutom att med hjälp av instrumentet för stöd inför anslutningen i kandidatländer eller potentiella kandidatländer stödja åtgärder för att bekämpa våld, hat och diskriminering som riktas mot hbtqi-personer, inkluderar dessa kriterier i sina yttre åtgärder i samband med finansiering till länder utanför EU. |
| --- | --- |

3.4.1

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 303, 2.12.2000, s. 16.

1

(2)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

2

(3)  Artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen.

3

(4)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf.

4

(5)  På arbetsplatsen diskrimineras hbtqi-personer fortfarande under rekryteringsprocessen, i arbetslivet och i slutet av karriären, i strid med EU:s tydliga lagstiftning på detta område. Många hbtqi-personer möter många hinder som gör det svårt att hitta en skälig och stabil sysselsättning, vilket kan öka risken för fattigdom, socialt utanförskap och hemlöshet.

5

(6)  För att genomföra denna åtgärd måste ett expertorgan inrättas för att bedöma i vilken utsträckning projekt som genomförs av medlemsstaterna hjälper utsatta grupper, inklusive hbtqi-gruppen, samt den analys som gjorts både på förhand och i efterhand av genomförandet av projekt som finansieras med EU-medel, på grundval av ett utvärderingsschema som upprättats på EU-nivå.

6

(7)  Uppförandekoderna bör inspireras av EU:s värderingar rörande jämlikhet, mänskliga rättigheter, mångfald och även yttrandefrihet, och en expertgrupp bör inrättas för att övervaka genomförandet och tillämpningen av detta arbetsverktyg, men också med medverkan av organisationer i det civila samhället vars verksamhetsområde inbegriper att försvara mänskliga rättigheter och utsatta grupper.

7

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/134

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för integration och inkludering för 2021–2027

[COM(2020) 758 final]

(2021/C 286/23)

| Föredragande: | Paul SOETE |
| --- | --- |

Föredragande:

Paul SOETE

| Remiss | Europeiska kommissionen, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 16.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 205/1/9 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 14.1.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

16.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

205/1/9

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK gläder sig åt att kommissionens handlingsplan för integration och inkludering (nedan kallad handlingsplanen) är en del av en omfattande insats för att ta itu med utmaningarna i samband med migration, som lagts fram i den nya migrations- och asylpakten. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Handlingsplanen har ett bredare tillämpningsområde än den föregående planen: till skillnad från planen från 2016 omfattar den nya handlingsplanen inte bara migranter utan även EU-medborgare ”med invandrarbakgrund”. Även om integration är viktigt även för denna grupp av medborgare, och för medborgare och invånare i allmänhet, skulle detta också kunna resultera i mindre riktade åtgärder, eftersom de problem som nyanlända står inför skiljer sig från dem som andra och tredje generationens migranter erfar. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Integrations- och inkluderingsverktygen styrs i huvudsak av nationella, regionala och lokala myndigheter. Åtgärder på EU-nivå är kompletterande och utformas för att främja, underlätta och samordna samarbete. Därmed innehåller handlingsplanen inga övergripande eller specifika mål för medlemsstaterna, utan bara rekommendationer. Med tanke på det nuvarande läget och pandemins effekter finns det en risk att dessa integrationsfrågor kommer att anses ha lägre prioritet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | I handlingsplanen behandlas alla politikområden som är viktiga för den socioekonomiska och politiska integrationen av nyanlända migranter, och en översikt ges över den rad europeiska initiativ inom olika områden som kan ha en inverkan på migration och integration. EESK påpekar att de verkliga utmaningarna ligger i genomförandet av denna politik. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK ställer sig bakom de mål som föreslås i handlingsplanen inom viktiga områden. Samtidigt vill vi påpeka att det handlar om exempel på möjliga åtgärder snarare än mätbara mål. Deras effektiva genomförande tycks därmed vara beroende av en övervakningsprocess som ännu inte har införts. EESK uppmanar kommissionen att införa kontinuerlig övervakning av handlingsplanens genomförande. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Jämfört med handlingsplanen från 2016 ägnas i detta fall mer uppmärksamhet åt jämställdhetsdimensionen i integrationen i allmänhet. Jämställdhetsaspekterna bör också lyftas fram i avsnitten om de olika områdena. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK betonar att värdet av arbete i allmänhet bör utgöra en röd tråd i handlingsplanen, eftersom arbete i alla dess former är en viktig aspekt när det gäller integration och personlig utveckling. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Handlingsplanen ger en översikt över alla finansieringsinstrument som finns inom respektive område. Dessa instrument verkar emellertid vara utformade för bidragsexperter, och EESK föreslår att kommissionen underlättar tillgången till finansiering genom att exempelvis inrätta ett särskilt integrationsinstrument. EESK befarar även att finansiering för integration efter hand kommer att falla längre ned på prioriteringslistan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK betonar vikten av det civila samhället i allmänhet när det gäller integrering med den lokala livsstilen, liksom den särskilda roll som fackföreningar och arbetsgivarorganisationer spelar. |
| --- | --- |

1.9

2.   Bakgrund

| 2.1 | Handlingsplanen för integration och inkludering 2021–2027 är en del av en omfattande insats för att ta itu med utmaningarna i samband med migration, som lagts fram i den nya migrations- och asylpakten. Den bygger på och uppdaterar åtagandena i EU:s handlingsplan för integration från 2016 och löper över sju år med en halvtidsöversyn 2024, i linje med den fleråriga budgetramen för samma period. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Att det behövs en handlingsplan beror på de anmärkningsvärda skillnaderna mellan migranter och inrikes födda när det gäller utbildningsnivå, sysselsättning, fattigdom och boendeförhållanden. För att visa på denna klyfta kan nämnas att andelen unga migranter (18–24 år) som varken arbetar eller studerar (UVAS) i EU är 21 %, vilket kan jämföras med 12,5 % bland inrikes födda. Det finns också en stor klyfta mellan kvinnor och män, då andelen unga kvinnliga migranter som faller inom denna kategori är 25,9 % (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Covid-19-pandemin har visat hur djupt rotad den bristande jämlikheten är när det gäller migranters tillgång till hälso- och sjukvård, och att denna ojämlikhet utgör ett hot för samhället i stort. Pandemin har också synliggjort att migranter oftare har jobb som kräver nära kontakt med andra människor och därför är mer utsatta för covid-19. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Att migranter integreras fullt ut på arbetsmarknaden kan medföra stora ekonomiska vinster i den nationella välfärden, inbegripet i pensionssystemen och i form av skatteintäkter (2). Detta är något som gagnar alla med tanke på att fullständig integration också gynnar migranter genom att de får tillgång till värdlandets välfärdssystem. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I handlingsplanen hänvisas det till en uppsättning allmänna nyckelprinciper och värden som är gemensamma för all EU:s integrationspolitik. Detta inbegriper en hänvisning till den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | De specifika åtgärder som presenteras i handlingsplanen gäller fyra områden, nämligen utbildning, sysselsättning och kompetens, hälsa och bostäder. För vart och ett av dessa områden har integrationsklyftor identifierats. Åtgärderna i fråga kompletteras med övergripande åtgärder, som bland annat består i att upprätta starka partnerskap, öka möjligheterna till finansiering, främja kopplingar till värdsamhället, öka användningen av ny teknik och digitala verktyg samt övervaka framstegen i integrationen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK konstaterar att handlingsplanens fokus ligger på integrationsprocessen som sådan och inte på inresan i EU. Trots detta vill vi betona att frågan om familjeåterförening fortfarande är en viktig faktor vad gäller laglig och social integration. |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Till skillnad från planen från 2016 omfattar den aktuella planen inte bara migranter utan även EU-medborgare ”med invandrarbakgrund”. EESK fäster uppmärksamhet vid det bredare tillämpningsområdet, med tanke på att integrationsaspekter också är viktiga för denna andra grupp av medborgare, och för medborgare och invånare i allmänhet. Detta främjar den europeiska livsstilen, där rättigheter och inkluderingsbehov också kopplas till skyldigheter. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Trots detta befarar EESK att handlingsplanens bredare tillämpningsområde även skulle kunna innebära mindre riktade – och därmed mindre effektiva – åtgärder. De problem som nyanlända står inför skiljer sig från dem som andra och tredje generationens migranter erfar. Det finns dessutom en risk för att andra och tredje generationens migranter, om deras sociala behov inbegrips i integrationspolitiken, stigmatiseras och att rasismen befästs. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | I kommissionens handlingsplan ges en god översikt över den rad europeiska initiativ inom olika områden som har en inverkan på migration och integration. I dokumentet behandlas alla de viktiga politikområden som spelar in i den socioekonomiska och politiska integrationen av nyanlända migranter. Man diskuterar även tillgången till finansiering och partnerskap med institutioner och organisationer med syftet att underlätta integrationen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK understryker att arbete, parallellt med dessa politiska åtgärder, fortfarande är en viktig drivkraft för integration och därför bör värnas och främjas som en central del i planen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK framhåller att de verkliga utmaningarna ligger i genomförandet av denna politik. Exempelvis är arbetsgivare tveksamma till att anställa migranter även om deras tidigare kvalifikationer erkänns, på grund av bristande tilltro till deras kompetensnivå. Detta tycks vara fallet för migranter från Mellanöstern, Nordafrika och Syd- och Centralasien. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Åtagandet att stärka regionala och lokala myndigheters, det civila samhällets och migranters och deras organisationers deltagande i EU:s integrations- och inkluderingspolitik är ett positivt inslag i den nya handlingsplanen. EESK påpekar att det civila samhället även bör inbegripa fackföreningar och arbetsgivarorganisationer. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | I handlingsplanen framhålls med rätta betydelsen av nationella, regionala och lokala myndigheter i integrationspolitiken, och samarbete mellan dem främjas. Det bör påpekas att de faktiskt ansvarar för de flesta integrationsverktygen. Åtgärder på EU-nivå är kompletterande och utformas för att främja, underlätta och samordna samarbete när så är lämpligt. Därmed innehåller handlingsplanen inga övergripande eller specifika mål för medlemsstaterna, utan bara rekommendationer. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Eftersom texten är icke-bindande och medlemsstaterna är ytterst ansvariga för integrationspolitiken på nationell nivå framhåller EESK behovet av tydliga åtaganden från EU-medlemsstaternas sida och av att inrätta lämpliga forum, inbegripet regelbundna möten, för att samordna politiken och utvärdera framstegen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommissionen anger tydligt vad den vill uppnå på varje område. EESK ställer sig bakom lägesbeskrivningen och stöder de föreslagna resultaten, men noterar att det inte finns några tydliga allmänna eller åtgärdsspecifika mål. Effektiviteten i genomförandet tycks därmed vara beroende av en övervakningsprocess som bör införas. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | I yttrandet SOC/649 (”En ny migrations- och asylpakt”) (3) undrade EESK över omfattningen av och stödet till integrationsåtgärder. De verktyg och incitament som de olika berörda parterna erbjuds inom ramen för handlingsplanen kanske inte är tillräckliga för att förbättra integrationen på ett ansvarsfullt sätt, särskilt inte med tanke på den långsiktiga karaktären hos åtgärderna på detta område. När det gäller denna punkt är det därför nödvändigt att övervaka genomförandet. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Finansiering utgör en viktig del av handlingsplanen. Medlemsstaterna och andra berörda parter uppmuntras att utnyttja EU-finansieringen fullt ut. Handlingsplanen ger även en översikt över alla finansieringsinstrument som finns för respektive område. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Även om integrering nämns bland handlingsplanens vägledande principer ges ingen tillfredsställande vägledning beträffande hur integrationspolitiken ska integreras i allmänna sociala sammanhållningsåtgärder. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK välkomnar hänvisningen i den nya handlingsplanen till integrationens jämställdhetsdimension. Samtidigt betonar vi att de jämställdhetsrelaterade utmaningarna i samband med integration förtjänar större uppmärksamhet och mer specifika åtgärder inom respektive område. |
| --- | --- |

3.13

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Utbildning

| 4.1.1 | Det är sant att utbildning är en förutsättning för att människor på ett framgångsrikt sätt ska kunna delta i samhället, vilket framhålls i handlingsplanen. Skolor och andra utbildningsinrättningar utgör en viktig miljö där vi kan skapa ett inkluderande samhälle och bekämpa segregering. Samhällsutbildning om demokrati och medborgarskap lägger dessutom grunden för ett aktivt deltagande i samhället samtidigt som det förhindrar att ungdomar dras till extremistiska ideologier. Det här är ett område där ett aktivt deltagande i det civila samhället bör uppmuntras eftersom det främjar förtroende, social sammanhållning och samhörighet. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | När det gäller de specifika åtgärderna för att förbättra deltagandet i utbildning bör kommissionens stöd preciseras ytterligare, eftersom handlingsplanen endast innehåller allmänna hänvisningar till riktad stödverksamhet. Den mest specifika åtgärd som nämns är verktygslådan med en praktisk vägledning om förskoleverksamhet och barnomsorg, som ska offentliggöras i början av 2021. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | I handlingsplanen nämns också behovet av att underlätta erkännandet av kvalifikationer från tredjeländer. Ett flertal instrument föreslås för att förbättra erkännandet av kvalifikationer: Enic-Naric-nätverken, Erasmusprogrammet, den europeiska referensramen för kvalifikationer och Europass-portalen. Utöver att stärka befintliga instrument är det viktigt att identifiera och kartlägga befintliga hinder i fråga om erkännande, inklusive bristande tilltro och andra sociala hinder. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Kommissionen betonar vikten av språkinlärning och föreslår att man vidareutvecklar omfattande och tillgängliga språkundervisningsprogram. EESK anser att språkinlärning bör stå i centrum för åtgärder inom utbildning och sysselsättning från och med integrationsprocessens tidiga faser. Att man lär sig värdsamhällets språk säkerställer tillgången till lämplig utbildningsnivå, och har långtgående effekter på integrationen. Språkundervisningsprogram bör därför även ses ur ett helhetsperspektiv (4). |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Mot bakgrund av det kommande målet med barngarantin är det viktigt att rekommendera medlemsstaterna att sörja för större tillgång till utbildning för invandrade barn genom att se till att immigrationsförfarandena inte stör barnens skolgång eller deras rättigheter mer allmänt. När det gäller utbildning bör de individuella behoven hos invandrade barn med funktionsnedsättning eller andra behov bedömas, mötas och på ett rimligt sätt tillgodoses, så att dessa barn kan utveckla sin personlighet, begåvning och kreativitet, liksom sina mentala och fysiska färdigheter, fullt ut. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Alla åtgärder inom dessa områden bör syfta till att uppnå inkluderande utbildningssystem på alla nivåer och livslångt lärande. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | I planen framhålls vikten av att migranter så tidigt som möjligt ges en förståelse för värdsamhällets lagar, kultur och värderingar genom medborgarkunskapsprogram. Kommissionen föreslår att medlemsstaterna ska utbyta god praxis på dessa områden. Information om dessa frågor bör tillhandahållas på ett sätt som gör den begriplig och tillgänglig för alla. |
| --- | --- |

4.1.7

4.2   Sysselsättning och kompetens

| 4.2.1 | Inom detta område är problembeskrivningen och de övergripande målen tydliga, vilket visar på vikten av migranternas bidrag till ekonomin, särskilt under covid-19-krisen. I handlingsplanen betonas även att inte bara migrerande arbetstagare utan också migrerande företagare kommer att vara nyckeln till tillväxt under och efter pandemin. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | I handlingsplanen uppmuntrar man användningen av befintliga EU-verktyg i syfte att uppnå de nämnda målen. Det handlar bland annat om det europeiska partnerskapet för integration för att arbeta med arbetsmarknadens parter, initiativet Arbetsgivare för integration, InvestEU som stöder entreprenörskap, det europeiska integrationsnätverket, Europeiska nätverket för offentliga arbetsförmedlingar och Europass-plattformen för att dela information och utöka användningen av metoder för kompetensbedömning, EU:s verktyg för kartläggning av kompentensen hos personer från länder utanför EU för att underlätta validering av kompetenser och det kommande programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden för att stödja personer med invandrarbakgrund. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Ett av de andra målen i handlingsplanen är att avhjälpa svårigheterna avseende tillgång till finansiella tjänster och finansiell information, men inga specifika åtgärder föreslås för att åstadkomma detta. I detta avseende bör handlingsplanen främja migrerande arbetstagares egenmakt genom att säkerställa deras tillgång till finansiell och rättslig information, klagomålsmekanismer och säker rapportering, i begriplig och tillgänglig form. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | I handlingsplanen framhålls med rätta vikten av att säkerställa effektivare och snabbare kompetensbedömningssystem eller tester, där hänsyn även tas till tidigare erfarenheter. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Det räcker dock inte med verktyg för kompetensbedömning för att säkerställa ökat tillträde till arbetsmarknaden. Det behövs även åtgärder för att hantera misstro och diskriminering. Det är viktigt att tillhandahålla stöd och specifika riktlinjer till nationella arbetsförmedlingar och berörda parter på sysselsättningsområdet för att utveckla åtgärder mot diskriminering och främja deltagande på alla nivåer. Det är också viktigt att rekommendera nationell politik som genom att viseringsförfarandena underlättas säkerställer större och smidigare tillgång till alla branscher för tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | I handlingsplanen bör vikten av att främja större tillgång till lärlingsplatser, praktikplatser, yrkesutbildning och även frivilligarbete som kan leda till ett ordentligt heltidsjobb betonas ytterligare. För migranter och invånare med invandrarbakgrund kommer detta att innebära en möjlighet att arbeta, öka sin kompetensnivå och tjäna en inkomst för att försörja sig själv och sin familj. I synnerhet program som främjar unga människors tillträde till arbetsmarknaden (t.ex. ungdomsgarantin) bör omfatta särskilda bestämmelser som säkerställer tredjelandsmedborgares deltagande. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Handlingsplanen bör också omfatta riktade åtgärder som syftar till att stärka kvinnliga migranter och flyktingar och öka deras tillträde till arbetsmarknaden, bland annat genom stärkta åtgärder mot människohandel och genom stöd för särskilda behov. |
| --- | --- |

4.2.7

4.3   Hälsa

| 4.3.1 | Det är viktigt att notera att det i handlingsplanen betonas att covid-19-pandemin har visat hur djupt rotad den bristande jämlikheten är när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård, och att denna ojämlikhet utgör ett hot för samhället i stort. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Mot bakgrund av pandemin anser EESK att alla migranter, inklusive irreguljära migranter, bör ha tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård, och särskilt provtagningar och vaccinationer, i alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Med avseende på de föreslagna åtgärderna hänvisar kommissionen till finansieringsmöjligheter genom Asyl-, migrations- och integrationsfonden, ESF+, Eruf och inom ramen för det kommande programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. I handlingsplanen uppmuntras med rätta användningen av EU-finansiering för tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | EESK understryker att det är viktigt att rekommendera att medlemsstaterna undanröjer hinder vad gäller tillgång till och inom hälso- och sjukvården, bland annat genom informationskampanjer om nationella hälso- och sjukvårdssystem och genom att bedöma och tillgodose de enskilda hälsobehoven hos migranter med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | EESK betonar vikten av att öka medvetenheten om och sörja för migranternas psykiska hälsa under integrationsprocessen, särskilt mot bakgrund av den pågående pandemin, och även genom att säkerställa kulturellt anpassade tjänster för psykisk hälsa. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Åtgärder för att säkerställa större tillgång till hälso- och sjukvård bör också omfatta mottagningsanläggningar för asylsökande, särskilt inom ramen för utarbetandet av det nya hälsoprogrammet. |
| --- | --- |

4.3.6

4.4   Bostäder

| 4.4.1 | Kommissionen kommer att lansera ett initiativ för överkomliga bostäder, som aviserats inom ramen för renoveringsvågen, och främja icke-segregerade, värdiga och tillgängliga bostäder till en rimlig kostnad. Särskilt fokus kommer att riktas på modeller för självständigt – i motsats till gemensamt – boende för asylsökande. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Bland de mål som anges på detta område bör högsta prioritet ges åt att bekämpa diskriminering på bostadsmarknaden och minska segregationen mellan bostadsområden. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Här bör större tonvikt också läggas vid att öka antalet överkomliga bostäder, inklusive subventionerade bostäder, genom integrerade lösningar som riktar sig såväl till tredjelandsmedborgare som till alla invånare som har bostadsbehov (5). |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Medlemsstaterna bör uppmuntras att även använda EU-finansiering för att utforma och tillämpa mekanismer för tillgång till rättslig prövning vid utnyttjande på bostadsmarknaden. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   Partnerskap för en effektivare integrationsprocess

| 4.5.1 | Kommissionen har för avsikt att stärka det europeiska integrationsnätverket genom att tillhandahålla medlemsstaterna riktad finansiering och kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Särskild uppmärksamhet ägnas åt stöd till lokala och regionala myndigheter, vilket inbegriper en vidareutveckling av ”Urban Academy on integration”, en förstärkning av den interreligiösa dialogen mellan samhällen och hjälp till städer för att förebygga radikalisering inom ramen för initiativet EU-städer mot radikalisering, som lanserades 2019. EESK betonar vikten av interreligiös dialog för integration. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | I handlingsplanen nämns också det årliga europeiska migrationsforumet som anordnas i samarbete med EESK, och i synnerhet den tematiska IMI-studiegruppen, som ett sätt att stödja samråd med det civila samhället och diasporaorganisationer. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | I planen aviseras slutligen stöd till stiftelser och organisationer genom strukturell dialog om integration av migranter och undersökning av möjliga verktyg för samverkan, men det preciseras inte i vilken form stödet ska ges. |
| --- | --- |

4.5.4

4.6   Ökade möjligheter till EU-finansiering

| 4.6.1 | Finansieringsaspekterna utgör en röd tråd i alla de åtgärder som föreslås i planen och kopplas till den fleråriga budgetramen för 2021–2027. Planen omfattar en översikt över de EU-fonder som främst bidragit till integration och inkludering under perioden 2014–2020, men inga siffror anges för framtiden. Här inser EESK att vi inte kan veta hur mycket medlemsstaterna kommer att avsätta till integrationsfrågor inom varje fond innan programplaneringsfasen är avslutad. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Förteckningen över fonder som kan användas för integration och inkludering eller som är relevanta för de åtgärder som syftar till att stödja migranter är imponerande, och inkluderar Asyl-, migrations- och integrationsfonden, ESF+ och Eruf. Samtidigt bör synergierna med andra fonder, såsom Erasmus+, faciliteten för återhämtning och resiliens, Ejflu och InvestEU, förtydligas. När instrumentet för tekniskt stöd har antagits kommer det också att kunna tillhandahålla stöd för att hjälpa medlemsstaterna att utveckla eller förbättra integrations- och inkluderingspolitiken. Slutligen skulle det kommande programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden också kunna spela en roll i finansieringen av särskilda åtgärder riktade till EU-medborgare med invandrarbakgrund. Man har beslutat att tillhandahålla en stor portfölj med möjliga finansieringsinstrument, men en bättre lösning hade kanske varit att satsa på särskilda medel för integrationsfrågor. EESK föreslår att kommissionen underlättar tillgången till finansiering, till exempel genom att inrätta ett särskilt instrument för integration av migranter. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Den europeiska barngarantin är också viktig i detta sammanhang, eftersom de mest missgynnade barnen också inbegriper barn med invandrarbakgrund. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | EU-finansieringens komplexitet gör att det är nödvändigt att uppdatera den verktygslåda som utarbetades 2018 om den ska kunna tillämpas på integrationsmedel under programperioden 2021–2027. |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | En annan intressant aspekt vad gäller finansiering är kommissionens avsikt att utveckla offentlig-privata partnerskap med stiftelser och privata givare. |
| --- | --- |

4.6.5

4.7   Underlätta för migranter att delta i och möta värdsamhället

| 4.7.1 | EESK välkomnar idén att involvera den nya expertgrupp som ska behandla migranternas perspektiv, och som består av migranter och organisationer som företräder dem, i utformningen och genomförandet av framtida politik om migration, asyl och integration. Detta kan bidra till att öka deltagandet av migranter och EU-medborgare med invandrarbakgrund i samrådsprocessen och säkerställa att politiken återspeglar verkliga behov. Av dessa skäl är det viktigt att möjligheter till ömsesidigt utbyte mellan tredjelandsmedborgare och värdsamhällen skapas från och med de tidiga skedena av mottagande och integration. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Syftet med handlingsplanen är att främja dialog och öka medvetenheten bland alla européer om hur verkligheten ser ut när det gäller integration och migration. Detta syfte riskerar dock att bli för vagt, trots de tydliga ansträngningar som gjorts för att öka medvetenheten genom fakta och siffror. Att ändra allmänhetens syn på migration är ett absolut måste, och EESK undrar vad som kommer att göras för att detta ska åstadkommas. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | EESK stöder initiativ som exempelvis fotbollsfestivaler som riktar sig till unga migranter i de städer som står värd för Europamästerskapen, vilka skulle kunna få en positiv inverkan på inställningen till migration. Andra särskilda åtgärder av detta slag, såsom integrationspris för lokala skolor eller samhällen/organisationer, skulle dock kunna förstärka upplevda skillnader och stigmatisera vissa grupper. |
| --- | --- |

4.7.3

4.8   Öka användningen av ny teknik och digitala verktyg

| 4.8.1 | I handlingsplanen lyfter kommissionen med rätta fram den verkliga risken för en digital klyfta mellan migranter och inrikes födda av olika skäl: 8,1 % av dem som är födda utanför EU har inte råd att köpa en dator, jämfört med 3,1 % av de inrikes födda, och i migrantfamiljer kan föräldrar ha större svårigheter att hjälpa sina barn om undervisningen sker på distans. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | I handlingsplanen rekommenderas att man ökar migranternas digitala kompetens, men det saknas specifika förslag eller mål när det gäller hur detta ska uppnås i praktiken. |
| --- | --- |

4.8.2

| 4.8.3 | En intressant idé är att man engagerar migranter i skapandet och utförandet av digitala offentliga tjänster. EESK antar att detta redan har gjorts i fråga om EU:s administrativa verksamhet. |
| --- | --- |

4.8.3

4.9   Övervakning av framstegen: en faktabaserad integrations- och inkluderingspolitik

| 4.9.1 | EESK välkomnar målet att väcka en mer evidensbaserad diskussion om migration. Om bättre data- och presentationsverktyg kan bidra till detta mål måste de samlas in, utvecklas och spridas. EU-indikatorer för integration har funnits sedan 2010, men trots omfattande ansträngningar finns det fortfarande kunskapsluckor. I detta avseende kan en ny barometer och en gemensam resultattavla för att underlätta jämförelser mellan länder och över tid vara användbara verktyg. |
| --- | --- |

4.9.1

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europeiska kommissionen, ”Handlingsplan för integration och inkludering för 2021–2027”, s. 5.

1

(2)  Ibid., s. 2.

2

(3)  EUT C 123, 9.4.2021, s. 15.

3

(4)  När det gäller målspråksnivåer för integration, se även SOC/641 ”Integration av kvinnor, mödrar och familjer med invandrarbakgrund i EU:s medlemsstater och målspråksnivåer för integration” (förberedande yttrande på begäran av det tyska ordförandeskapet) (EUT C 10, 11.1.2021, s. 1).

4

(5)  För en översikt över innovativa och inkluderande bostadslösningar, se Housing Europe Observatory, 2018. ”Housing & Migration. Research Briefing”. Bryssel: Housing Europe Observatory.

5

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/141 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/141

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Att säkerställa rättvisa i EU – en strategi för europeisk rättslig utbildning 2021–2024

[COM(2020) 713 final]

(2021/C 286/24)

| Föredragande: | Elena CALISTRU |
| --- | --- |

Föredragande:

Elena CALISTRU

| Remiss | Europeiska kommissionen, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 16.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 240/3/0 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 24.2.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

16.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

240/3/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den rättsliga utbildningen i EU-rätt har lett till en mer korrekt och enhetlig tillämpning av EU-rätten och skapat ömsesidigt förtroende i gränsöverskridande rättsliga förfaranden och på så sätt bidragit till utvecklingen av det europeiska området med rättvisa. Strategin bygger på framgångarna med tidigare insatser och syftar till att hålla den rättsliga utbildningen högt upp på EU:s dagordning, med särskilt fokus på att hantera nya utmaningar, såsom den gröna omställningen och nya arbetsmarknadsrelationer, och anpassa sig till den nya tekniska tidsåldern. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Genom tillhandahållande av tillräckliga resurser, stöd och utbildning kan rättstillämpare i alla medlemsstater tillgodose medborgarnas, arbetstagarnas och företagens behov i hela EU. Välutbildade rättstillämpare har en viktig roll när det gäller att stärka rättsstatskulturen och upprätthålla rättsstatsprincipen som sådan, främja europeiska värden och principer såsom rättsväsendets oberoende och stödja faktisk respekt för de grundläggande rättigheterna på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Den aktuella utvecklingen på arbetsmarknaden ger upphov till allt fler frågor om vilken status och vilka regler som ska gälla för arbetstagare och kommande nya arbetsformer. Domstolsbeslut från medlemsstaterna skiljer sig åt när det gäller liknande eller identiska situationer i denna fråga, även i fall som rör samma företag. För att säkerställa en enhetlig rättspraxis och en väl fungerande inre marknad är det nödvändigt att se till att rättsväsendet får riktlinjer och utbildning. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK förstår fullt ut och erkänner att kommissionen endast har en stödjande roll i den rättsliga utbildningen, medan huvudansvaret vilar på de nationella berörda parterna. Lämplig strategisk integrering och ekonomiskt stöd till att genomföra strategin bör dock hanteras gemensamt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Med tanke på utmaningen på EU-nivå och det växande antalet frågor med en EU-dimension (dvs. skydd av EU:s ekonomiska intressen i nya finansiella mekanismer, den digitala och gröna omställningen) blir det allt viktigare att fastställa regler för en mer homogen strategi i medlemsstaterna när det gäller juridisk utbildning. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | I samma utsträckning erkänner kommittén den vikt som kommissionen fäster vid att regelbundet övervaka genomförandet av strategin och samarbeta med de andra EU-institutionerna för att säkerställa det politiska stöd som krävs för att uppnå målen. EESK rekommenderar starkt att kommissionen hittar sätt att inkludera det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter i övervakningen av genomförandet av strategin, både på EU-nivå och på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | För att värna EU:s ekonomiska intressen, miljöfrågor och unionens rättigheter anser kommittén att skydd och rättigheter för visselblåsare, som har en nyckelroll i att förebygga missbruk med koppling till bedrägeri och korruption samt kränkningar av unionens rättigheter, bör inkluderas i utbildningen av rättstillämpare. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Europeisk rättslig utbildning bör omfatta mer än juridisk utbildning, och kommittén välkomnar särskilt fokus på ”domarhantverket” som ett avgörande inslag för ett effektivt rättsväsende. EESK stöder utvecklingen av yrkesmässiga färdigheter inom kompletterande områden, såsom etik, kriminalteknik och psykologi, och säkerställandet av att rättstillämpare har den nödvändiga förståelsen av de tekniska aspekter som oftast hanteras inom olika områden av EU-lagstiftningen, såsom miljö, infrastruktur eller finans/bankverksamhet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | På samma sätt rekommenderar kommittén särskild utbildning när det gäller digitalisering, särskilt användning av verktyg som bygger på artificiell intelligens inom rättsväsendet. I synnerhet bör kunskap om och tillämpning av principerna i ”European ethical Charter on the use of Artificial Intelligence in judicial systems and their environment” främjas och rekommenderas starkt. |
| --- | --- |

1.9

2.   Bakgrund

| 2.1 | Utvärderingen av strategin för europeisk rättslig utbildning 2011–2020 visar att den har bidragit till att förbättra utbildningen i EU-rätt för rättstillämpare (särskilt domare och åklagare), byggt upp kapaciteten hos nätverk såsom det europeiska nätverket för rättslig utbildning (EJTN) och stärkt nätverk och utbildningsleverantörer på EU-nivå. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ny utveckling och nya utmaningar måste hanteras med rättslig utbildning på EU-nivå. Det rör sig bland annat om en urholkning av rättsstatsprincipen, angrepp på de grundläggande rättigheterna i vissa medlemsstater, nya regleringsområden på EU-nivå samt den digitala omställningen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Strategin för europeisk rättslig utbildning 2021–2024 syftar till att befästa en gemensam europeisk rättskultur som baseras på rättsstatsprincipen, grundläggande rättigheter och ömsesidigt förtroende. I strategin föreslås en ram och en uppsättning centrala åtgärder för att främja en korrekt och effektiv tillämpning av EU-rätten. Medlemsstaterna, utbildningsleverantörer, nationella och europeiska organisationer för rättstillämpare och EU uppmanas att ta itu med följande prioriteringar genom gemensamt ansvar:






  — | Rättslig utbildning för att främja en gemensam rättsstatskultur. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Rättslig utbildning för att främja en gemensam rättsstatskultur.

| — | Upprätthållande av grundläggande rättigheter och att göra EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna till verklighet i människornas vardag, med särskilt fokus på att skydda brottsoffer och utsatta personer. |
| --- | --- |

—

Upprätthållande av grundläggande rättigheter och att göra EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna till verklighet i människornas vardag, med särskilt fokus på att skydda brottsoffer och utsatta personer.

| — | Upptrappning av den rättsliga digitaliseringen. |
| --- | --- |

—

Upptrappning av den rättsliga digitaliseringen.

| — | Hålla jämna steg med utvecklingen inom EU-rätten, inklusive gränsöverskridande rättsligt samarbete. |
| --- | --- |

—

Hålla jämna steg med utvecklingen inom EU-rätten, inklusive gränsöverskridande rättsligt samarbete.

| — | Nya verktyg för rättstillämparna för att hantera nya utmaningar, i synnerhet i pandemins kölvatten. |
| --- | --- |

—

Nya verktyg för rättstillämparna för att hantera nya utmaningar, i synnerhet i pandemins kölvatten.

| — | Utbildning utöver EU-rätten, såsom i ”domarhantverket” och andra kunskaper och färdigheter än på det rättsliga området. |
| --- | --- |

—

Utbildning utöver EU-rätten, såsom i ”domarhantverket” och andra kunskaper och färdigheter än på det rättsliga området.

| — | Skapa och genomföra en mer direkt, praktisk och anpassad utbildningsagenda för rättstillämpare. |
| --- | --- |

—

Skapa och genomföra en mer direkt, praktisk och anpassad utbildningsagenda för rättstillämpare.

| — | En utökad, mer omfattande och mer riktad utbildning för olika kategorier av rättstillämpare. |
| --- | --- |

—

En utökad, mer omfattande och mer riktad utbildning för olika kategorier av rättstillämpare.

| — | Främjande av högkvalitativ och effektiv utbildning, inklusive olika typer av lärande, med fokus på blandformat och/eller e-lärande och med hjälp av beprövade kursplaner. |
| --- | --- |

—

Främjande av högkvalitativ och effektiv utbildning, inklusive olika typer av lärande, med fokus på blandformat och/eller e-lärande och med hjälp av beprövade kursplaner.

| — | Främjande av rättslig utbildning för unga rättstillämpare. |
| --- | --- |

—

Främjande av rättslig utbildning för unga rättstillämpare.

| — | Ett ökat gemensamt ansvar för nationella berörda parter, nätverk av rättsexperter i EU, det europeiska nätverket för rättslig utbildning, andra aktörer på EU-nivå samt kommissionen. |
| --- | --- |

—

Ett ökat gemensamt ansvar för nationella berörda parter, nätverk av rättsexperter i EU, det europeiska nätverket för rättslig utbildning, andra aktörer på EU-nivå samt kommissionen.

| — | Rättstillämpare utanför EU, särskilt från västra Balkan, som målgrupp. |
| --- | --- |

—

Rättstillämpare utanför EU, särskilt från västra Balkan, som målgrupp.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Covid-19-krisen har inneburit stora svårigheter för rättsväsendets funktion och har också skapat flera nya utmaningar som rättstillämparna måste hantera. EESK välkomnar att man uppmärksammar behovet av att sörja för inte bara infrastruktur för den digitala omställningen, utan också investeringar i färdigheterna hos de rättstillämpare som kommer att vara en del av denna digitala omställning. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det finns ett viktigt förbehåll – strategin kan inte genomföras utan deltagande av samtliga berörda parter, inklusive justitieministerier, domar- och åklagarråd, råd för självreglerande yrken, europeiska sammanslutningar av rättstillämpare, utbildningsleverantörer på nationell nivå och EU-nivå samt EU:s institutioner och organ. EESK ställer sig bakom kommissionens uppmaning till dessa aktörer att förbinda sig att nå strategins kvantitativa och kvalitativa mål. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommittén påminner om slutsatserna från flera tidigare yttranden (1), där det anges att konsekvent tillgång till rättslig prövning i EU är en viktig faktor till stöd för den inre marknaden och ett enhetligt genomförande av de rättigheter som EU-lagstiftningen ger upphov till i unionen, vilket ger medborgare och företag nödvändig klarhet och säkerhet, då det fortfarande finns stora skillnader i medlemsstaternas tillämpning av EU:s regelverk. För detta ändamål är det viktigt att stödja medlemsstaterna på nationell nivå genom att inte bara ge dem nödvändig kompletterande finansiering (inbegripet genom medlen för återhämtning och resiliens), utan även verktyg för att säkerställa att alla berörda parter och de som arbetar på det rättsliga området är redo att delta i denna insats. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I samma utsträckning erkänner vi den vikt som kommissionen fäster vid att regelbundet övervaka genomförandet av strategin och samarbeta med de andra EU-institutionerna för att säkerställa det politiska stöd som krävs för att uppnå målen. EESK uppmanar kommissionen att hitta sätt att inkludera det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter i övervakningen av genomförandet av strategin, både på EU-nivå och på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommittén håller med om att välutbildade rättstillämpare har en viktig roll när det gäller att stärka rättsstatskulturen och upprätthålla rättsstatsprincipen som sådan, främja europeiska värden och principer såsom rättsväsendets oberoende och stödja faktisk respekt för de grundläggande rättigheterna på EU-nivå och nationell nivå. Vi betonar dock vikten av att tillhandahålla tillräckliga resurser, stöd och utbildning som en del av en bredare insats för att se till att rättstillämpare i alla medlemsstater kan tillgodose medborgarnas och företagens behov i hela EU, med respekt för samma normer och värden. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Sedan den inrättandes 2018 har EESK:s grupp om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen uppmärksammat berörda parters syn på frågor som rör rättsväsendets kvalitet och oberoende. Kommittén håller med om att välutbildade rättstillämpare har en viktig roll när det gäller att stärka rättsstatskulturen och upprätthålla rättsstatsprincipen som sådan, främja europeiska värden och principer såsom rättsväsendets oberoende och stödja faktisk respekt för de grundläggande rättigheterna på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

3.6

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Vi välkomnar det kontinuerliga engagemanget för grundläggande utbildning för rättstillämpare i medlemsstaterna, särskilt genom efterlevnad av EU:s regelverk på rättsstatsområdet och ett faktiskt genomförande av medlemsstaternas åtaganden i fråga om grundläggande rättigheter (inklusive rättigheterna för särskilda utsatta grupper såsom barn, personer med funktionsnedsättning samt offer för könsrelaterat våld, rasism och diskriminering). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Den aktuella utvecklingen på arbetsmarknaden ger upphov till allt fler frågor om vilken status och vilka regler som ska gälla för arbetstagare och kommande nya arbetsformer. Domstolsbeslut från medlemsstaterna skiljer sig åt när det gäller liknande eller identiska situationer i denna fråga, även i fall som rör samma företag. För att säkerställa en enhetlig rättspraxis och en väl fungerande inre marknad är det nödvändigt att se till att rättsväsendet får riktlinjer och utbildning. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | En annan faktor som betonas är behovet av att fortsätta utbildningsverksamheten på de områden som anses problematiska i EU:s säkerhetsagenda, såsom it-brottslighet, organiserad brottslighet och ekonomisk brottslighet som påverkar EU:s budget, särskilt i det nya sammanhanget med inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten. Detta bör vara av ständig vikt för alla berörda parter och lämpliga resurser bör anslås för detta ändamål. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | När det gäller att värna EU:s ekonomiska och miljömässiga intressen anser EESK att utbildningen av rättstillämpare måste innefatta skydd av visselblåsare, vars rättigheter fortfarande är alltför okända och som, genom att de slår larm, har en nyckelroll i att förebygga missbruk med koppling till bedrägeri och korruption samt kränkningar av unionens rättigheter. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | En av de viktigaste frågorna kommer att vara att få rättsväsendet att göra framsteg på det digitala området. EESK noterar dock att det finns betydande skillnader mellan länderna och att digitaliseringen av medlemsstaternas rättssystem har kommit olika långt. Den föreslagna strategin tar hänsyn till de nationella befogenheterna och respekterar subsidiaritetsprincipen. Samtidigt är det viktigt att alla medlemsstater strävar efter att minska de befintliga digitaliseringsklyftorna, genom att sörja för inte bara investeringar i infrastruktur utan även färdigheter hos de rättstillämpare som ska förverkliga den digitala omställningen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Utan en digitalisering av rättsväsendet på nationell nivå och investeringar i utbildning av rättstillämpare så att dessa kan använda digitala verktyg och teknik i sitt dagliga arbete kommer det att bli svårt att underlätta ett närmare gränsöverskridande samarbete mellan rättsliga myndigheter. Utan tillräckliga och sammanhållna investeringar i utbildning, inte bara i digitala färdigheter utan även för att höja medvetenheten, kommer det dessutom att bli svårt att hantera nya utmaningar (såväl frågor såsom tillräckligt skydd av individers rättigheter och personuppgifter i den digitala sfären som nya frågor såsom it-brottslighet). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | När det gäller digitalisering, särskilt användning av verktyg som bygger på artificiell intelligens inom rättsväsendet, rekommenderar kommittén särskild utbildning i ämnet. Respekt för grundläggande rättigheter, förebyggande av diskriminering, användning av uppgifter av god kvalitet vid rättsliga avgöranden och respekt för principen om ”human-in-command” är några av de saker som tas upp i ”European ethical Charter on the use of Artificial Intelligence in judicial systems and their environment” (2). Det är oerhört viktigt att se till att dessa principer uppmärksammas och respekteras genom utbildning. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Erkännandet av att europeisk rättslig utbildning bör omfatta mer än juridisk utbildning och främja utvecklingen av yrkesmässiga färdigheter välkomnas. Vi noterar särskilt fokus på utbildning i ”domarhantverket” som ett avgörande inslag för ett effektivt rättsväsende, för förtroendet mellan rättssystemen och allmänheten och för förtroendet mellan rättstillämpare vid gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | En annan viktig punkt som måste tas upp är utbildningen av rättstillämpare inom kompletterande områden, såsom etik, kriminalteknik och psykologi, och säkerställandet av att rättstillämpare har den nödvändiga förståelsen av de tekniska aspekter som oftast hanteras inom olika områden av EU-lagstiftningen, såsom miljö, infrastruktur eller finans/bankverksamhet. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESK uppskattar också fokus på ett bredare spektrum av rättstillämpare som tillämpar EU-rätten, däribland – först och främst – domare, åklagare och domstolspersonal men även yrkesgrupper såsom advokater, notarier, exekutionstjänstemän, medlare, rättstolkar/rättsöversättare, experter med behörighet att anlitas av domstol och, i vissa situationer, fängelsepersonal och frivårdsinspektörer. Likväl bör särskild uppmärksamhet ägnas den mycket olikartade situationen i medlemsstaterna, med en rad olika specifika nationella omständigheter som till och med skulle kunna göra det ganska svårt att genomföra strategin. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESK håller också med om att utbildningen bör vara av tillräckligt hög kvalitet för att tjäna sina syften, att behovsbedömning är ett måste samt att rättstillämpare måste exponeras för olika typer av lärande, inklusive en blandning av inhouseaktiviteter ”face-to-face”, verktyg för e-lärande och arbetsplatsanknuten utbildning. Kommittén oroas dock över att gemensamma metoder och nationella utbildningsleverantörer inte kommer att räcka i detta avseende, och att medlemsstaterna, trots att det i nuläget finns gott om resurser, god praxis och riktlinjer på EU-nivå, inte är helt inställda på att använda dem. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Vi kan dra lärdom av den unika roll som det europeiska nätverket för rättslig utbildning kontinuerligt spelar och dess resultat, och vi välkomnar fokus på den roll som aktörer på EU-nivå ska spela när det gäller att främja och anordna gränsöverskridande utbildningsverksamhet, samtidigt som utbildningseffekterna mångdubblas. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Den europeiska rättsliga utbildningens roll för att främja en gemensam rättsstatskultur återfinns också i fokus på rättstillämpare utanför EU och den särskilda tonvikten på att se till att nya rättstillämpare får baskunskaper om EU:s rättssystem och rättskultur under sin grundutbildning. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Kommissionens insatser för att uppmuntra rättstillämpare från länder utanför EU – särskilt västra Balkan – att delta i utbildning om regelverket för rättsstatsprincipen eller gränsöverskridande rättsligt samarbete välkomnas också. EESK har ständigt betonat (3) behovet av att stödja rättsstatsprincipen och ett oberoende rättsväsende för kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna för EU-medlemskap. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESK uppmärksammar även behovet av att erkänna de utmaningar som personer som arbetar inom rättsväsendet kan möta efter brexit. Detta har särskilt stor betydelse när det gäller det handels- och samarbetsavtal som ingåtts mellan EU och Förenade kungariket, men även för brottsbekämpning och straffrättsligt samarbete och för att se till att de grundläggande rättigheterna respekteras. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | I syfte att säkerställa de föreslagna åtgärdernas hållbarhet betonar EESK sist men inte minst behovet av att vid sidan av berörda parter från rättsväsendet involvera det civila samhällets organisationer och yrkessammanslutningar av rättstillämpare samt personer i behov av rättslig prövning från särskilda områden (miljö, offentlig upphandling, hälso- och sjukvård, konsumentskydd, arbetstagares rättigheter, arbetsmarknadsrelationer osv.). Ett starkt deltagande av det civila samhället och arbetsmarknadens parter kan bidra till en ytterligare förstärkning av demokratin, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

4.16

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande ”Tillgång till rättslig prövning på nationell nivå i samband med åtgärder för genomförande av EU:s miljölagstiftning” (meddelande) (EUT C 129, 11.4.2018, s. 65); EESK:s yttrande ”EU:s åtgärder för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen och miljöstyrningen”, EUT C 283, 10.8.2018, s. 83); EESK:s yttrande ”Tillämpning av Århuskonventionen – tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor”, EUT C 123, 9.4.2021, s. 66).

1

(2)  https://rm.coe.int/ethical-charter-en-for-publication-4-december-2018/16808f699c

2

(3)  EESK:s yttrande ”Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan” (EUT C 220, 9.6.2021, s. 88), EESK:s yttrande ”EU:s utvidgningsstrategi” (EUT C 133, 14.4.2016, s. 31).

3

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/146 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/146

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (digitalt grönt intyg)

[COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)]

(2021/C 286/25)

| Föredragande: | George VERNICOS |
| --- | --- |

Föredragande:

George VERNICOS

| Remiss | Europeiska kommissionen, 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 251/0/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 21.4.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

251/0/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Covid-19-pandemin har inneburit en exceptionell chock för våra ekonomier, samhällen och liv, och turistsektorn har drabbats i en aldrig tidigare skådad omfattning. Den nuvarande krisen har visat hur viktig turismen är för Europa, inte bara ur ekonomisk synvinkel, utan också när det gäller att leva tillsammans och skapa en gemensam framtid. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK vidhåller att det ”digitala gröna intyget” bör göra det så okomplicerat som möjligt för resenärer och underlätta deras rörlighet under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att det är nödvändigt att klargöra att innehavet av ett digitalt grönt intyg inte är en förutsättning för att utöva den fria rörligheten och att förslaget till förordning inte fastställer en skyldighet eller rättighet att bli vaccinerad. Kommittén rekommenderar dock att i synnerhet socialt marginaliserade och missgynnade grupper måste ha tillgång till relevant information och att det gröna intygets inverkan på dessa grupper måste utvärderas och övervakas ordentligt. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK understryker att innehavet av ett grönt intyg inte bör undanta resenärer från andra riskreducerande åtgärder. Det bör snarare ses som en övergångsstrategi för de länder som kräver en permanent mekanism för fortlöpande omprövning efter dess antagande. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK påpekar att alla europeiska länder bör samarbeta för att uppnå enhetliga ramvillkor (dvs. intygets innehåll, format, principer och tekniska standarder) så snart som möjligt, eftersom vi inte har råd med ännu en sommar utan turism. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK påpekar också att reseprotokoll måste vara tydliga och tillämpliga på internationella resor med flyg, på väg och med båt. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén betonar att eftersom personuppgifter omfattar känsliga medicinska uppgifter är det mycket viktigt att alla medlemsstater har interoperabla system med lika stränga dataskyddsbestämmelser. Det digitala gröna intyget får inte kräva att en central databas inrättas och underhålls på EU-nivå. EESK rekommenderar också att det digitala gröna intyget organiseras så att informationen om vilken kategori som är uppfylld för att resa bara är synlig för resenären. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén vill även uppmärksamma att det digitala gröna intyget också kommer att bidra till att underlätta affärsresor. Detta får inte leda till diskriminering på arbetsplatsen eller till missbruk genom att vaccinerade personer från tredjeländer anställs för arbeten med dåliga arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att intyget, samt uppdatering av det, förblir kostnadsfritt. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén betonar behovet att påskynda vaccineringen, genom att främja vaccinproduktionen och sörja för större transparens och förutsägbarhet för att garantera ett tillräckligt antal vaccindoser i hela EU genom en samordnad och enhetlig strategi. Samtidigt bör länderna ytterligare investera i utbildningskampanjer om fördelarna med vaccinering för att bekämpa desinformation. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK anser att det finns ett behov att lägga till självtester och blodprov för att påvisa covid-19-antikroppar som andra metoder för att få det digitala gröna intyget. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kommittén ställer sig bakom att de europeiska regeringarna bör säkerställa enkel och kostnadsfri tillgång till testning för alla medborgare för att undvika ojämlika inskränkningar av den fria rörligheten för dem som inte vaccinerats. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Intyget måste erkännas i alla medlemsstater för att bana väg för en fullständigt fri rörlighet i EU under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

1.13

2.   Bakgrund

| 2.1 | För att säkerställa en väl samordnad, förutsägbar och transparent strategi för antagandet av inskränkningar av den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin antog rådet den 13 oktober 2020 rådets rekommendation (EU) 2020/1475 (1).
  Emellertid verkställdes denna rekommendation knappt alls i praktiken. I stället tillämpade enskilda medlemsstater olika inskränkningar. |
| --- | --- |

2.1

Emellertid verkställdes denna rekommendation knappt alls i praktiken. I stället tillämpade enskilda medlemsstater olika inskränkningar.

| 2.2 | Ännu viktigare är att Europeiska rådets medlemmar efterlyste ytterligare arbete mot en gemensam strategi för vaccinationsintyg i det uttalande som antogs efter de informella videokonferenserna den 25–26 februari 2021. Kommissionen har samarbetat med medlemsstaterna i nätverket för e-hälsa, ett frivilligt nätverk för nationella myndigheter med ansvar för e-hälsa, för att förbereda interoperabiliteten mellan dessa intyg. Nätverket för e-hälsa har också enats om en gemensam harmoniserad uppsättning uppgifter för intyg om vaccination, testning och tillfrisknande avseende covid-19, och enades även om ett utkast till tillitsramverk den 12 mars 2021. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | På grundval av det tekniska arbete som utförts hittills lade kommissionen den 17 mars 2021 fram ett förslag till förordning om ett digitalt grönt intyg, som är en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla hälsointyg om vaccination, testning och tillfrisknande för att underlätta den fria rörligheten i EU (2021/0068 (COD)) och ett åtföljande förslag om tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är lagligen bosatta i EU (2021/0071 (COD)).
  Med respekt för de grundläggande rättigheterna, till exempel integritet och icke-diskriminering, skulle det planerade europeiska intyget tillhandahålla






  — | bevis på att en person har vaccinerats mot covid-19, och/eller |
| --- | --- | --- |

2.3

Med respekt för de grundläggande rättigheterna, till exempel integritet och icke-diskriminering, skulle det planerade europeiska intyget tillhandahålla

—

bevis på att en person har vaccinerats mot covid-19, och/eller

| — | resultat av nyligen genomförda tester för SARS-CoV-2-infektion, och/eller |
| --- | --- |

—

resultat av nyligen genomförda tester för SARS-CoV-2-infektion, och/eller

| — | information om en persons tillfrisknande från en SARS-CoV-2-infektion. |
| --- | --- |

—

information om en persons tillfrisknande från en SARS-CoV-2-infektion.

| 2.4 | Intyget kommer att vara tillgängligt för EU-medborgare och deras familjemedlemmar, tredjelandsmedborgare som är bosatta i EU och besökare som har rätt att resa till andra medlemsstater. Det kommer att gälla i alla EU-medlemsstater och i Island, Liechtenstein och Norge genom att det införlivas med EES-avtalet. Schweiz kan också besluta att införa det. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Nationella myndigheter i EU-medlemsstaterna (sjukhus, testcenter eller hälsomyndigheter) kommer att ansvara för dess utfärdande. Intyget kommer att innehålla personens namn och födelsedatum, utfärdandedatum, information om status för vaccin, testning eller tillfrisknande och en unik identifierare. En qr-kod kommer att skapas för att bekräfta intygets äkthet, garantera datasäkerhet och skydda mot förfalskning. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Förslaget ålägger inte medlemsstaterna att frångå inskränkningar av den fria rörligheten (i den mån de är nödvändiga för att skydda folkhälsan) för resenärer med ett grönt intyg, men om de väljer att göra så förses de med tillförlitliga, äkta och harmoniserade handlingar. Det är därför uppenbart att det fortfarande kommer att finnas utrymme för skönsmässig bedömning, trots att man i den ram som föreslås rekommenderar att inskränkningarna begränsas till vad som är absolut nödvändigt och tillhandahåller en presumtion om att inskränkningarna hävs för innehavare av intyget genom att kräva att de medlemsstater som fortsätter att tillämpa dem informerar övriga medlemsstater och kommissionen om detta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Det föreslagna systemet gör det möjligt att genomföra uppdateringar på grundval av nya vetenskapliga rön om vaccinernas effektivitet när det gäller att stoppa spridningen av SARS-CoV-2 och hur länge immuniteten från tidigare infektion skyddar. I ramen fastställs för närvarande giltighetstiden för intyget om tillfrisknande från en tidigare covid-19-infektion till högst 180 dagar. Enligt förslaget kommer det digitala gröna intyget att upphävas när Världshälsoorganisationen (WHO) förklarar det internationella hotet mot människors hälsa med anledning av covid-19 vara över, men det skulle kunna återaktiveras för framtida pandemier. |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer om den nuvarande krisen i turistsektorn

| 3.1 | Turistsektorn är en mycket dynamisk och djupt sammanlänkad sektor som utgör en av Europas ekonomiska drivkrafter och företräder 50 % (2) av den globala turismen. I länder på alla utvecklingsnivåer är många miljoner arbetstillfällen och företag beroende av en stark och blomstrande turistsektor. Turistsektorn bidrar, direkt och indirekt, med nästan 10 % till EU:s BNP. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Covid-19-pandemin har inneburit en exceptionell chock för våra ekonomier, samhällen och liv. För att begränsa virusets spridning över nationsgränserna har länderna använt en kombination av olika åtgärder, som i vissa fall fått negativ inverkan på resandet till och inom medlemsstaterna.
  Turismen har drabbats i en aldrig tidigare skådad omfattning, och 2020 har varit det värsta året någonsin för turism. I Europa minskade antalet ankomster med 69 % 2020, och med 85 % i januari 2021 (3). |
| --- | --- |

3.2

Turismen har drabbats i en aldrig tidigare skådad omfattning, och 2020 har varit det värsta året någonsin för turism. I Europa minskade antalet ankomster med 69 % 2020, och med 85 % i januari 2021 (3).

| 3.3 | Situationen är särskilt svår i de EU-länder som är viktiga turistmål, dvs. Italien, Grekland, Portugal, Malta, Cypern, Spanien och Frankrike. EU:s turistnäring, som sysselsätter omkring 13 miljoner människor (4), beräknas förlora omkring 1 miljard euro i intäkter varje månad till följd av covid-19-utbrottet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Mer än en tredjedel av det mervärde som genereras av turismen i den inhemska ekonomin kommer från indirekta effekter, vilket visar hur omfattande och djupgående kopplingarna är mellan turism och andra sektorer (5). Till följd av detta har minskningen av turistströmmarna en allvarlig inverkan på ekonomin i stort (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | När det gäller turistsektorn är det också viktigt att understryka dess sociala inverkan. Turism bidrar till landsbygdssamhällenas utveckling, tillhandahåller extra inkomstkällor och möjliggör därigenom en balanserad territoriell utveckling av våra samhällen. Turism har även varit en drivkraft när det gäller att skydda natur- och kulturarvet och bevara det för kommande generationer. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vad gäller framtiden uppskattar Världsturismorganisationen att det internationella resandet kan komma att återhämta sig under årets andra hälft. Detta grundar sig på en mängd faktorer, framför allt ett utbrett hävande av reserestriktionerna, lyckade vaccinationsprogram och införande av harmoniserade protokoll, såsom det digitala gröna intyg som kommissionen planerar. |
| --- | --- |

3.6

4.   Särskilda kommentarer om förslaget till förordning om ett digitalt grönt intyg

| 4.1 | EESK stöder kommissionens initiativ att samarbeta med medlemsstaterna i nätverket för e-hälsa för att förbereda interoperabiliteten mellan olika vaccinationsintyg, i syfte att ta fram en lösning som fungerar för alla, undanröja komplexitet, begränsa de uppgifter som krävs för vaccinationsintygen till vad som är absolut nödvändigt så att innehavarnas känsliga uppgifter skyddas samt utveckla en unik identifierare. Om åtgärder inte vidtas på EU-nivå kommer det sannolikt att leda till att medlemsstaterna antar olika, komplicerade system som inte samordnas. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK påpekar att införandet av ett grönt intyg är en utmärkt gemensam standard för att underlätta den administrativa byråkratin, men det kan inte anses vara en central faktor för att påskynda den fria rörligheten. Den fria rörligheten kommer även fortsättningsvis att vara föremål för nationella inskränkningar som fastställs efter varje stats förmåga samt hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet. Till följd av det kommer åtgärder som är tillämpliga på personer som reser över gränserna (till exempel karantän eller självisolering, kompletterande och upprepad testning före och/eller efter ankomst) fortfarande att förekomma efter medlemsstaternas gottfinnande. I förslaget till ram rekommenderas staterna dock att begränsa inskränkningarna till vad som är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK understryker att innehavet av ett grönt intyg inte bör undanta resenärer från andra riskreducerande åtgärder. Det bör snarare ses som en övergångsstrategi som länderna kan tillämpa när den epidemiologiska situationen kan motivera lättnader i reserestriktionerna, samtidigt som det fortfarande krävs skyddsåtgärder för att göra resandet säkrare. Det råder osäkerhet om vaccinernas effektivitet när det gäller att minska spridningen eller beträffande vissa mutationer och om omfattningen och varaktigheten för antikroppsmedierad immunitet mot att smittas på nytt av SARS-CoV-2. Dessutom kvarstår frågor om testernas giltighet. Därför rekommenderar EESK starkt kompletterande åtgärder för att skydda resenärers och arbetstagares hälsa, särskilt på slutna platser och platser med mycket folk. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK påpekar att effektiva och brådskande åtgärder krävs, till exempel starkare samordning avseende reseprotokoll mellan länder, för att se till att turismen får en säker återstart, eftersom vi inte har råd med ännu en sommar utan turism. Pandemin är ett globalt problem som kräver en global strategi och tillit för att kunna lösas – enskilda lösningar i olika länder kommer inte att fungera. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Det gröna intyget måste vara fullständigt interoperabelt, säkert och kontrollerbart för att vara effektivt. Därför bör alla europeiska länder samarbeta för att uppnå enhetliga ramvillkor (dvs. intygets innehåll, format, principer och tekniska standarder) så snart som möjligt. Detta inbegriper gemensamma standarder för vilka tester och vacciner som är giltiga och hur länge, samt hur länge människor kan intygas vara ”tillfrisknade”.
  EESK påpekar också att reseprotokoll måste vara tydliga och tillämpliga på internationella resor med flyg, på väg och med båt. Det bör noteras att tillämpningen av det gröna intyget är ett gemensamt ansvar för gränsmyndigheter och transportörer. |
| --- | --- |

4.5

EESK påpekar också att reseprotokoll måste vara tydliga och tillämpliga på internationella resor med flyg, på väg och med båt. Det bör noteras att tillämpningen av det gröna intyget är ett gemensamt ansvar för gränsmyndigheter och transportörer.

| 4.6 | Enligt EESK är det gröna intyget utformat för att vara så enkelt som möjligt. Det ska genomföras som ett paket och bygger på tillit bland de berörda länderna, och kommer även att behöva en permanent mekanism för fortlöpande omprövning efter dess antagande. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kommittén stöder att systemet måste bygga på principerna att a) det gröna intyget bör syfta till att minska riskens effekter till en nivå som nationella myndigheter anser acceptabel och som är i linje med WHO, b) restriktionerna för internationella resor bör stå i proportion till den epidemiologiska situationen i ursprungslandet och destinationslandet, c) karantän kan kvarstå som ett instrument som är tillgängligt för myndigheterna när så är lämpligt, d) länder som deltar i systemet kommer att acceptera tester som godkänts av de nationella myndigheterna i andra deltagande länder, e) förfarandets komplexitet och den mängd information som samlas in och överförs över gränserna bör begränsas så långt som möjligt, f) systemet bör vara interoperabelt och bygga på en gemensam nomenklatur och ett gemensamt format för överföring av information, g) systemet bör följa principerna för ”inbyggt integritetsskydd” som medför att innehållet, insamlingsmetoden, insamlingens syfte och lagringstiden av vissa eller alla uppgifter som samlas in kommer att klargöras för den registrerade från början. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Vaccinationskampanjer och regler om vaccin och intyg faller fortfarande under de nationella regeringarnas exklusiva befogenhet och ansvar. Ingen medlemsstat har valt att göra vaccineringen obligatorisk (utom vissa specialfall såsom vårdpersonal i Italien) och det verkar mycket osannolikt att så kommer att ske inom de kommande månaderna.
  Allmän och rättvis tillgång till ett säkert och effektivt vaccin mot covid-19 är dock av avgörande betydelse för att rädda liv, skydda det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet och göra det möjligt att bygga upp ekonomierna på nytt. Kommittén betonar behovet att påskynda vaccineringen, genom att främja vaccinproduktionen och sörja för större transparens och förutsägbarhet för att garantera ett tillräckligt antal vaccindoser i hela EU genom en samordnad och enhetlig strategi. Detta är även en viktig förutsättning för att det digitala gröna intyget ska fungera och för att medborgarna ska behandlas lika. |
| --- | --- |

4.8

Allmän och rättvis tillgång till ett säkert och effektivt vaccin mot covid-19 är dock av avgörande betydelse för att rädda liv, skydda det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet och göra det möjligt att bygga upp ekonomierna på nytt. Kommittén betonar behovet att påskynda vaccineringen, genom att främja vaccinproduktionen och sörja för större transparens och förutsägbarhet för att garantera ett tillräckligt antal vaccindoser i hela EU genom en samordnad och enhetlig strategi. Detta är även en viktig förutsättning för att det digitala gröna intyget ska fungera och för att medborgarna ska behandlas lika.

| 4.9 | De europeiska regeringarna bör använda medlen för återhämtning efter pandemin för vaccinationsprogram som riktar sig till de delar av befolkningen som det annars kan vara svårare att nå, till exempel de som lever på landsbygden eller i mindre välbärgade områden långt från sjukhus och kliniker. Dessutom bör all diskriminering av etniska minoriteter undvikas.
  EU bör även ytterligare investera i utbildningskampanjer om fördelarna med vaccinering. Detta skulle bidra till att bekämpa desinformation som gör människor ovilliga att vaccinera sig. |
| --- | --- |

4.9

EU bör även ytterligare investera i utbildningskampanjer om fördelarna med vaccinering. Detta skulle bidra till att bekämpa desinformation som gör människor ovilliga att vaccinera sig.

| 4.10 | Kommittén ställer sig bakom att de europeiska regeringarna bör säkerställa enkel och kostnadsfri tillgång till testning (och snabba testresultat) för alla medborgare för att undvika ojämlika inskränkningar av den fria rörligheten för dem som inte vaccinerats, i synnerhet vad gäller en eventuell skillnad mellan landsbygds- och stadsområden. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESK anser att det är nödvändigt att klargöra att innehavet av ett digitalt grönt intyg inte är en förutsättning för att utöva den fria rörligheten och att förslaget till förordning inte fastställer en skyldighet eller rättighet att bli vaccinerad. EESK påpekar att alla former av immunitetsintyg väcker etiska frågor avseende respekt, individuella rättigheter och intressen, folkhälsoansvar och social rättvisa. Sådana effekter, särskilt för socialt marginaliserade och missgynnade grupper, måste utvärderas och övervakas ordentligt. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Kommittén påpekar att det digitala gröna intyget stöder rese- och turistsektorns välbehövliga återhämtning. Det är också ett mycket viktigt intyg för affärsresor och sociala sammankomster som kommer att stimulera ekonomin och kulturella och andra sociala evenemang och få positiv effekt på människors (psykiska eller fysiska) hälsa i allmänhet. Kommissionen och medlemsstaterna måste se till att intyget, samt uppdatering av det, förblir kostnadsfritt, i enlighet med artikel 3.3. Intyget bör ha en qr-kod, som bidrar till att garantera säkerhet och äkthet, på den utfärdande medlemsstatens officiella språk och på engelska. Intyget måste erkännas i alla medlemsstater för att bana väg för en fullständigt fri rörlighet i EU under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESK vill uppmärksamma att det digitala gröna intyget inte bara kommer att användas för turism. Det kommer även att användas för att underlätta affärsresor inom Europa, men kan komma att missgynna enskilda arbetstagare. EESK rekommenderar att medlemsstaterna vidtar försiktighetsåtgärder för att se till att detta inte leder till diskriminering på arbetsplatsen och inte påverkar anställbarheten. Kommittén varnar även för att förordningen kan komma att missbrukas för att göra det lättare att anställa vaccinerade personer från tredjeländer för arbetstillfällen med dåliga arbetsvillkor. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESK tillägger att kommissionen och medlemsstaterna bör inrätta en digital infrastruktur för tillitsramverket som gör det möjligt att utfärda och kontrollera intygen på ett säkert sätt och stödja medlemsstaterna i det tekniska genomförandet genom att i största möjliga mån säkerställa interoperabilitet med internationellt etablerade tekniksystem. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Med tanke på att personuppgifterna omfattar känsliga medicinska uppgifter måste en mycket hög nivå av dataskydd säkerställas och principerna för dataminimering upprätthållas.
  Framför allt får ramen för ”digitala gröna intyg” inte innebära krav på att en databas inrättas och upprätthålls på EU-nivå, utan bör möjliggöra decentraliserad verifiering av digitalt signerade kompatibla intyg. Myndigheterna måste också se till att personuppgifter lagras på ett säkert sätt och inte delas eller missbrukas för andra ändamål. Utöver detta får respektive uppgifter endast behandlas för det digitala gröna intyget och de behöriga myndigheterna måste se till att uppgifterna raderas efteråt. Om det gröna intyget krävs för resor mellan länder är det mycket viktigt att alla medlemsstater har interoperabla system med lika stränga dataskyddsbestämmelser och att personuppgiftsansvariga är skyldiga att samråda med sin nationella tillsynsmyndighet med ansvar för dataskydd innan uppgifterna behandlas. EESK rekommenderar att dataskyddsexperter involveras på EU-nivå och nationell nivå, för att säkerställa ett korrekt genomförande. |
| --- | --- |

4.15

Framför allt får ramen för ”digitala gröna intyg” inte innebära krav på att en databas inrättas och upprätthålls på EU-nivå, utan bör möjliggöra decentraliserad verifiering av digitalt signerade kompatibla intyg. Myndigheterna måste också se till att personuppgifter lagras på ett säkert sätt och inte delas eller missbrukas för andra ändamål. Utöver detta får respektive uppgifter endast behandlas för det digitala gröna intyget och de behöriga myndigheterna måste se till att uppgifterna raderas efteråt. Om det gröna intyget krävs för resor mellan länder är det mycket viktigt att alla medlemsstater har interoperabla system med lika stränga dataskyddsbestämmelser och att personuppgiftsansvariga är skyldiga att samråda med sin nationella tillsynsmyndighet med ansvar för dataskydd innan uppgifterna behandlas. EESK rekommenderar att dataskyddsexperter involveras på EU-nivå och nationell nivå, för att säkerställa ett korrekt genomförande.

| 4.16 | Kommittén varnar även för att det digitala gröna intyget skulle kunna avslöja känsliga personliga medicinska uppgifter om resenärernas status vad gäller vaccinering, antikroppar eller testning. Därför rekommenderar EESK att det digitala gröna intyget organiseras på så sätt att denna information bara är synlig för resenärerna och att en tredje part bara ser att de uppfyller ett villkor. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | EESK anser att det finns ett behov att lägga till självtester och blodprov för att påvisa covid-19-antikroppar som andra metoder för att få det digitala gröna intyget. Praktiska exempel visade att blodprovet för att påvisa covid-19-antikroppar är lika relevant som intyget om tillfrisknande från covid-19. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Enligt EESK måste det tydligt framgå vad som ska hända med de vacciner som för närvarande är föremål för löpande granskning av Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA). Detta är i synnerhet en fråga för de EU-länder som har använt sådana vacciner. |
| --- | --- |

4.18

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 337, 14.10.2020, s. 3.

1

(2)  Den största mängden ankomster under perioden 2014–2018 uppmättes i Europa, som för alla år står för mer än 50 % av de utgående resorna i världen. Resorna till europeiska destinationer under perioden 2014–2018 ökade med 24,3 %.

2

(3)  Världsturismorganisationen (UNWTO), mars 2021.

3

(4)  Eurostat.

4

(5)  Betydelsen av indirekta förluster på grund av sektorsövergripande kopplingar inom turismnäringen betonas också av Förenta nationernas konferens för handel och utveckling (Unctad), och förlusterna i BNP uppskattas bli ungefär två till tre gånger högre än de direkta förlusterna av internationella turistintäkter. Enligt Unctads rapport uppskattas att de direkta och indirekta förluster för världsturismen som orsakats av covid-19 skulle kunna uppgå till omkring 4 % av världens BNP, men med olika effekter i olika länder beroende på deras exponering för resor och turism.

5

(6)  OECD Economic Outlooks databas för december 2020 och World Travel & Tourism Councils databas.

6

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/152 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/152

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En EU-strategi för utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid

[COM(2020) 741 final]

(2021/C 286/26)

| Föredragande: | Marcin Wiesław NOWACKI |
| --- | --- |

Föredragande:

Marcin Wiesław NOWACKI

| Remiss | Europeiska kommissionen, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 14.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 239/1/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 24.2.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

14.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

239/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar denna strategi, som syftar till att utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar förslagen om att inkludera målen för utveckling av havsbaserad förnybar energi vid utarbetandet av nationella och regionala planer för fysisk planering i kust- och havsområden. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén anser att strategin borde innehålla beräkningar av vindkraftens bidrag när det gäller att minska växthusgasutsläppen för att uppnå klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK välkomnar åsikten att en välreglerad energimarknad bör ge lämpliga investeringssignaler. Kommittén anser att en förutsägbar och stabil lagstiftning spelar en nyckelroll i utvecklingen av havsbaserad vindkraft. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Med tanke på vissa förutsättningar, såsom djup och närhet till andra länder, konstaterar EESK att hybridprojekt endast kan genomföras i Nordsjön och Östersjön. Mot bakgrund av den förväntade utvecklingshastigheten anser EESK dessutom att EU:s åtgärder och de nationella åtgärderna i första hand bör vara inriktade på att frigöra potentialen hos de mest avancerade projekten som man planerar att ansluta till det nationella elsystemet i radiell form. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén är besviken över det summariska sätt på vilket frågan om återvinning av använda vindturbiner behandlas i strategin, och rekommenderar kommissionen att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt frågan om avvecklingskostnader. EESK vill betona det faktum att ren energi inte bara skulle förbättra luftkvaliteten i den lokala miljön, utan även miljön och klimatet som helhet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK välkomnar fastställandet av den potential som finns i Nordsjön, Östersjön, Medelhavet, Svarta havet och den del av Atlanten som ligger i EU samt hos EU:s öar. Det är förståeligt att man prioriterar skapandet av nya projekt i Nordsjön med tanke på de möjligheter som den befintliga infrastrukturen i detta område erbjuder. För att säkerställa en trygg energiförsörjning och social och ekonomisk sammanhållning inom EU betonar dock kommittén behovet av proportionerliga investeringar i havsbaserade vindkraftparker i alla EU:s havsområden. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK stöder förslaget om att ändra förordningen om transeuropeiska energinät för att inkludera principen om en enda kontaktpunkt för havsbaserade energiprojekt. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén är bekymrad över att det saknas detaljerade beskrivningar av särskilda åtgärder och stödinstrument, vilket skulle kunna äventyra finansieringen av förnybara energikällor. Enligt kommittén bör ett enda instrument för finansiering av projekt för havsbaserad vindkraft skapas inom ramen för befintliga program. Ett sådant tillvägagångssätt bör dessutom utvidgas till att omfatta andra typer av förnybara energikällor, såsom landbaserad vindkraft och solceller, för att uppfylla ambitionerna inom ramen för den europeiska energiunionen och direktivet om förnybar energi (RED II), där man menar att just de mer decentraliserade och regionala produktionsanläggningarna bidrar till att öka potentialen för regionalt värdeskapande, skapar arbetstillfällen och sätter medborgarna i centrum för politiken samt gör dem till aktiva producenter och prosumenter. I detta avseende noterar EESK med viss oro att kommissionen för närvarande ”endast” behandlar havsbaserad teknik och vätgasteknik, men försummar de decentraliserade strategierna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén påpekar att alla investeringar i havsbaserade vindkraftparker bör bidra så mycket som möjligt till den socioekonomiska utvecklingen i regionerna i investeringens omedelbara närhet genom att främja deltagande i projektet – den så kallade lokala innehållsfaktorn. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK välkomnar att strategin ska kompletteras med en plan för utveckling av färdigheter och utbildningssystem på området havsbaserad vindkraft. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kommittén är medveten om att EU vill inta en ledande ställning inom den havsbaserade vindkraftssektorn, och stöder med glädje dess utvidgning, både på land och till havs. Kommittén förväntar sig därför att kommissionen så snart som möjligt kompletterar strategin för havsbaserad energi med en strategi för landbaserad energi. |
| --- | --- |

1.12

2.   Inledning

| 2.1 | Ämnet för detta yttrande är EU-strategin för att utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid, som offentliggjordes den 18 november 2020. Denna strategi är en integrerad del av den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Konsekvensbedömningen som åtföljer klimatmålsplanen för 2030 förutser att mer än 80 % av elen bör komma från förnybara energikällor år 2030, och att det för att uppfylla klimatmålet för 2050 krävs havsbaserad vindkraft med en beräknad kapacitet på 300 GW, som kommer att behöva kompletteras med cirka 40 GW havsenergi. Strategin som diskuteras i detta yttrande visar hur EU kan uppnå detta. |
| --- | --- |

2.2

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Syftet med strategin är att påskynda omställningen till ren energi samtidigt som de viktiga målen om ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen i Europa bibehålls. De huvudsakliga bakomliggande anledningarna till att införa denna strategi är






  — | att genomföra åtagandena från det första globala avtalet om att begränsa klimatförändringarna (Paris 2015), |
| --- | --- | --- |

3.1

—

att genomföra åtagandena från det första globala avtalet om att begränsa klimatförändringarna (Paris 2015),

| — | att återställa den europeiska ekonomins konkurrenskraft genom att öka energieffektiviteten, |
| --- | --- |

—

att återställa den europeiska ekonomins konkurrenskraft genom att öka energieffektiviteten,

| — | att skapa nya jobb genom att öka investeringsvolymen, vilket kommer att bidra till att begränsa den socioekonomiska effekten av covid-19-pandemin och bidra till utvecklingen av den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

—

att skapa nya jobb genom att öka investeringsvolymen, vilket kommer att bidra till att begränsa den socioekonomiska effekten av covid-19-pandemin och bidra till utvecklingen av den europeiska ekonomin.

| 3.2 | Enligt denna strategi kommer den havsbaserade vindkapaciteten att öka från den nuvarande nivån på 12 GW till minst 60 GW fram till 2030 och till 300 GW fram till 2050. Dessutom har kommissionen för avsikt att lägga till 40 GW havsenergi och annan ny teknik, till exempel flytande vindkraftverk och flytande solcellsanläggningar senast 2050. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Det krävs investeringar till ett uppskattat värde av 800 miljarder euro för att uppnå dessa mål. Det krävs även större engagemang från EU och medlemsstaternas regeringar, eftersom den nuvarande och förväntade anläggningskapaciteten med nuvarande politik endast skulle leda till cirka 90 GW 2050. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK välkomnar framläggandet av denna strategi, som innehåller förslag på lagstiftning och åtgärder som gör det möjligt att fokusera på att utveckla, stärka och fördjupa samarbetet om havsbaserad vindkraft. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommittén noterar att de uppgifter och den information som nämns ovan illustrerar omfattningen av de utmaningar som investerare, EU:s industri och systemansvariga för överförings- och distributionssystem står inför. Strategin ger optimistiska utsikter, t.ex. möjligheter att öka privata investeringar eller skapa nya arbetstillfällen. Kommittén konstaterar dock att strategin endast innehåller vag information om hur utvecklingen av den havsbaserade vindkraften förväntas bidra till skapandet av arbetstillfällen. Dessutom är det viktigt att notera att ytterligare arbetstillfällen kommer att skapas inte bara inom energisektorn utan även inom landbaserad verksamhet som hamnutveckling och sjöfart. På liknande sätt tar strategin upp effekterna av branschens utveckling på EU:s BNP. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK noterar att strategin bygger på en sammanlänkad miljö, där sektorn för havsbaserad förnybar energi måste samverka med flera sorters ”annan verksamhet till havs” (turism, fiske, vattenbruk osv.), hybridprojekt samverkar med gränsöverskridande sammanlänkningar, utvecklingen drivs av mål som fastställts i flera länder, och länder utan kust kan finansiera havsbaserade projekt. Eftersom havsbaserade projekt medfinansieras av EU rekommenderar EESK att man säkerställer insyn i frågan om fördelning av bördor och nytta. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kommittén är besviken över att strategin inte innehåller beräkningar av vindkraftens bidrag när det gäller att minska växthusgasutsläppen för att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Att bara fokusera på installerad kapacitet innebär att denna nyckelfaktor för att uppnå målen för den gröna given förbises. |
| --- | --- |

3.7

4.   Teknik för havsbaserad förnybar energi – en framåtblickande översikt

| 4.1 | EU:s havsbaserade anläggningar genererar 12 GW, vilket motsvarar 42 % av världens havsbaserade vindkraftskapacitet. I de flesta projekten är turbinerna placerade på havsbotten. Kommittén anser att denna teknik har nått en viss mognad, vilket illustreras av en minskning på 44 % i LCOE-värdet för havsbaserad vindkraft på tio år. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kommittén tvivlar på om strategin för utveckling av havsbaserad vindkraft bör bygga på teknik i utveckling, som till exempel hybridprojekt, och uppmärksammar behovet av att generera konkurrenskraftigt prissatt energi som gör det möjligt att återuppbygga EU:s ekonomi efter covid-19-krisen. |
| --- | --- |

4.2

5.   EU:s havsområden: en enorm och varierad potential för utbyggnad av havsbaserad förnybar energi

| 5.1 | EESK välkomnar fastställandet av den potential som finns i Nordsjön, Östersjön, Medelhavet, Svarta havet och den del av Atlanten som ligger i EU samt hos EU:s öar. Att bestämma potentialen för havsområden i strategin gör att lagstiftningsåtgärder kan planeras på ett lämpligt sätt och att målen kan uppnås. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Det är förståeligt att man prioriterar skapandet av nya projekt i Nordsjön med tanke på de möjligheter som den befintliga infrastrukturen i detta område erbjuder. För att säkerställa en trygg energiförsörjning och social och ekonomisk sammanhållning inom EU betonar dock kommittén behovet av en energimix som inte i alltför hög grad är beroende av en enskild energikälla, samt proportionerliga investeringar i havsbaserade vindkraftparker i alla EU:s havsområden. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Samtidigt noterar kommittén att strategin för utveckling av havsbaserad vindkraft går i riktning mot regionalisering. |
| --- | --- |

5.3

6.   Havsplanering för hållbar förvaltning av utrymme och resurser

| 6.1 | För att påskynda vindkraftens utveckling är det nödvändigt att säkerställa en rimlig samexistens mellan anläggningar till havs och annan användning av områden till havs, och att samtidigt skydda den biologiska mångfalden. EESK välkomnar förslagen om att inkludera målen för utveckling av havsbaserad förnybar energi vid utarbetandet av nationella och regionala planer för fysisk planering i kust- och havsområden, men uppmanar samtidigt kommissionen att uttryckligen ange att de uppskattningsvis 3 % av det europeiska havsområdet som krävs för att expandera industrin för havsbaserad förnybar energi är en genomsnittlig siffra, och att särskilda faktorer såsom vindens karaktär och skillnader i miljön måste beaktas. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESK instämmer i att utvecklingen och offentliggörandet av förvaltningsplaner skulle signalera regeringarnas avsikter till företag och investerare när det gäller den framtida utvecklingen av sektorn för havsbaserad förnybar energi, och därmed underlätta planeringen inom offentlig och privat sektor. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Anläggningarnas miljöpåverkan är för närvarande föremål för en grundlig och långdragen bedömning i samband med arbetet för att erhålla alla nödvändiga administrativa beslut. Därför stöder EESK förslaget om att ändra förordningen om transeuropeiska energinät för att inkludera principen om en enda kontaktpunkt för havsbaserade energiprojekt. |
| --- | --- |

6.3

7.   En ny strategi för havsbaserad förnybar energi och nätinfrastruktur

| 7.1 | De flesta havsbaserade vindkraftparkerna som är i drift har varit nationella projekt, med direkt anslutning till land via radiella förbindelser. För att påskynda utvecklingen av havsbaserad vindkraft, minska kostnaderna och minska det använda havsområdet föreslås dock att man fokuserar på hybridprojekt. Ett sådant system är ett mellanting mellan traditionella projekt som är radiellt anslutna till det nationella elsystemet och en modell med ett fullt utbyggt masknät. Strategin bygger också på det rätt optimistiska antagandet att grannmedlemsstater gemensamt bör fastställa långtgående mål för havsbaserad vindkraft. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Med tanke på vissa förutsättningar, såsom djup och närhet till andra länder, konstaterar EESK att hybridprojekt endast kan genomföras i Nordsjön och Östersjön. Mot bakgrund av den förväntade utvecklingshastigheten anser EESK dessutom att EU:s åtgärder och de nationella åtgärderna i första hand bör vara inriktade på att frigöra potentialen hos de mest avancerade projekten som man planerar att ansluta till det nationella elsystemet i radiell form. |
| --- | --- |

7.2

8.   Ett tydligare EU-regelverk för havsbaserad förnybar energi

| 8.1 | EESK välkomnar ståndpunkten att en välreglerad energimarknad bör ge rätt investeringssignaler. Kommittén anser att en förutsägbar och stabil lagstiftning spelar en nyckelroll i utvecklingen av havsbaserad vindkraft. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Den förväntade ökningen av gränsöverskridande energiprojekts betydelse innebär att det krävs ett förtydligande av reglerna för elmarknaden, vilket gavs i det arbetsdokument som åtföljer denna strategi. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | I den nuvarande rättsliga ramen föreskrivs inte innovativ teknik såsom hybridenergiöar eller havsbaserad vätgasproduktion. Kommissionen föreslår ett separat havsmarknadsområde, med möjlighet att omfördela en del av intäkterna från överbelastning till producenterna, som den bästa modellen för att reglera hybridprojekt. EESK stöder målet om att skapa havsbaserade elområden baserat på antagandet att de kommer att förenkla regleringen av energimarknaden. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | EESK välkomnar de insatser som syftar till att säkerställa stabilitet på inkomstsidan för investerare. Kommittén efterlyser flexibla möjligheter att främja utvecklingen av havsbaserad vindkraft i medlemsstater där denna teknik befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede, även genom att ge direkt stöd utan behov av ett konkurrensförfarande, i enlighet med bestämmelserna i direktivet om förnybar energi. |
| --- | --- |

8.4

9.   Mobilisering av investeringar från den privata sektorn i havsbaserade förnybara energikällor: EU-finansieringens roll

| 9.1 | Investeringsbehovet för att genomföra strategin uppskattas till nästan 800 miljarder euro, varav cirka två tredjedelar skulle användas för att finansiera tillhörande nätinfrastruktur och en tredjedel för havsbaserad produktion. Investeringarna i nät för land- och havsbaserad förnybar energi i Europa mellan 2010 och 2020 uppgick till ca 30 miljarder euro. Strategin förutser en ökning till mer än 60 miljarder euro under det kommande decenniet och en ännu större ökning efter 2030. I strategin uttrycks dessutom förväntningen att de flesta av dessa investeringar ska komma från privat kapital. Dokumentet visar dock att kommissionen, Europeiska investeringsbanken och andra finansinstitut kommer att samarbeta för att stödja strategiska investeringar i havsbaserad vindkraft. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Kommittén är bekymrad över att det saknas närmare detaljer om särskilda åtgärder och stödinstrument, vilket skulle kunna äventyra det fortsatta främjandet av förnybara energikällor. På grundval av den nuvarande strategin kommer åtta olika EU-fonder att vara tillgängliga för investerare. De förväntade proportionerna i detta sammanhang anges inte, och det är i synnerhet inte känt hur stor andelen EU-medel är. Kommittén anser att inrättandet av ett enda instrument för finansiering av projekt för havsbaserad vindkraft inom ramen för befintliga program är avgörande för att projekten ska kunna finansieras och utvecklas snabbt. Dessutom bör ett sådant tillvägagångssätt utvidgas till att omfatta andra typer av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | EESK påpekar att alla investeringar i havsbaserade vindkraftparker bör bidra så mycket som möjligt till den socioekonomiska utvecklingen i regionerna i investeringens omedelbara närhet genom att främja deltagande i projektet – den så kallade lokala innehållsfaktorn. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | I strategin räknar man med att en finansieringsmekanism för förnybar energi kan erbjuda möjligheter att dela med sig av fördelarna med havsbaserade energiprojekt till medlemsstater som saknar kust. Enligt kommittén är antagandet att medlemsstater som saknar kust vill finansiera vindkraft med egna resurser i utbyte mot statistiska fördelar för optimistiskt. |
| --- | --- |

9.4

10.   Riktad forskning och innovation för stöd till havsbaserade projekt

| 10.1 | Kommittén är djupt besviken över det summariska sätt på vilket frågan om återvinning av använda vindturbiner behandlas i strategin. I strategin anges att det behövs en mer systematisk integrering av principen om ”inbyggd cirkularitet” i forskning och innovation om förnybar energi. Den innehåller dock inga detaljer om det potentiella genomförandet av denna princip. Kommittén noterar att hanteringen av uttjänta blad från vindkraftverk på land är ett växande problem i bland annat Tyskland, där man överväger möjligheten att gräva ned dem. Det är värt att notera att havsbaserade vindkraftverk är mycket större, vilket direkt återspeglas i problemets omfattning. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | EESK vill betona det faktum att ren energi inte bara skulle förbättra luftkvaliteten i den lokala miljön, utan även miljön och klimatet som helhet. EESK protesterar mot den snabba utveckling av havsbaserad vindkraft som sker utan det tas någon hänsyn till dess potentiella inverkan på miljön, och rekommenderar kommissionen att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt frågan om avvecklingskostnader: i de fall där projekt finansieras med EU-medel borde dessa kostnader i själva verket redan utvärderas i förväg och den vederbörliga ansvarsfördelningen respekteras. |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | EESK välkomnar att den nya strategin ska kompletteras med en plan för utveckling av färdigheter och utbildningssystem på området havsbaserad vindkraft som utarbetas av GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering och GD Havsfrågor och fiske. Kompetensutveckling är en grundläggande faktor i utvecklingen av denna sektor. En hållbar och snabb utveckling av denna sektor kräver att utbildningsprogram genomförs i medlemsstater där denna teknik fortfarande befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede. Strategin visar att befintliga EU-instrument och medel kan användas för detta ändamål. Kommittén anser att vikten av att utveckla kompetensen inom havsbaserad vindkraft kräver att särskilda instrument och fonder skapas på EU-nivå. |
| --- | --- |

10.3

11.   En starkare försörjnings- och värdekedja i hela Europa

| 11.1 | För att stärka försörjningskedjan krävs en total investering på cirka 0,5–1 miljard euro. EESK beklagar avsaknaden av en tydlig indikation på hur dessa medel skulle mobiliseras eller en tidshorisont. |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | EESK välkomnar planen att stärka industriforumet för ren energi och att inrätta en särskild arbetsgrupp för havsbaserad förnybar energi inom forumet under 2021. |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | Kommittén är djupt bekymrad över planen att kommissionen och Entso för el ska främja standardisering och driftskompatibilitet mellan omriktare från olika tillverkare senast 2028. Detta datum är för avlägset, särskilt med tanke på att de havsbaserade vindkraftparkernas kapacitet ska ökas till 60 GW fram till 2030. Kommittén efterlyser ett datum som lämnar utrymme för en realistisk tidsram för utvecklingen av standarder för utrustning. |
| --- | --- |

11.3

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/158 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/158

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden

[COM(2020) 789 final]

(2021/C 286/27)

| Föredragande: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Tanja BUZEK |

Föredragande:

Stefan BACK

Medföredragande:

Tanja BUZEK

| Remiss | Europeiska kommissionen, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 14.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 230/1/7 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 26.3.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

14.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

230/1/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar det faktum att den nya transportstrategin är inriktad på hållbar och smart mobilitet och framhåller transporternas avgörande betydelse och fördelar för människor och EU:s ekonomi, samtidigt som den behandlar kostnaderna för samhället. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | I strategin erkänns den inre marknaden och sociala frågor som avgörande faktorer för övergången till en mer hållbar och smart mobilitet, men fullständig hänsyn tas inte till dem. De brister som identifieras i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar åtgärdas i själva verket inte i tillräcklig utsträckning genom insatser eller i särskilda kapitel i strategin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK stöder det allmänna tillvägagångssättet att integrera strategin i den europeiska gröna given och lägga särskild vikt vid åtgärder som syftar till att uppnå klimatmålen. Kommittén ifrågasätter dock huruvida balansen mellan tekniska och transportpolitiska åtgärder är lämplig för att kunna uppnå dem. Vi framhåller särskilt att många av de åtgärder som föreslås med avseende på hållbarhet och digitalisering har långtgående effekter på den inre marknaden och transportarbetarna. Om detta inte uppmärksammas tillräckligt kan det få negativa konsekvenser för genomförandet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | En framgångsrik EU-strategi för mobilitet måste också gå hand i hand med en förstärkning av konkurrenskraften inom transportsektorn som helhet och EU:s tillhörande industriella bas. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Covid-19-pandemin, som saknar motstycke, har visat hur oerhört viktigt det är med en välfungerande inre marknad för transporter och hållbara försörjningskedjor samt med kollektivtrafik för samhällsviktiga arbetstagares rörlighet. Den har också gjort att transportbranschen har fått kämpa för sin överlevnad på grund av de minskande volymer som blivit en följd av pandemin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pandemin har på ett dramatiskt sätt belyst hur situationen ser ut för tusentals transportarbetare som blivit strandsatta i Europa och runtom i världen samtidigt som de måste hantera osäkra anställningsavtal. Den sätter också strålkastarljuset på en social kris inom transportsektorn eftersom transportpolitiken under de senaste årtiondena, med fokus på den inre marknaden, har misslyckats med att förhindra försämringen av arbetsvillkoren inom alla transportslag. EESK ser här ett brådskande behov av att tillämpa samma ambitionsnivå på ett socialt hållbart transportsystem. Dessutom måste man i en krisberedskapsplan, som bör inrättas inom en nära framtid, sträva efter att förhindra negativa effekter för transportarbetare. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK välkomnar det faktum att kvinnor inom transportsektorn lyfts fram i strategin, men beklagar återigen att det inte finns någon åtgärdspunkt som motsvarar denna ambition. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Kommittén instämmer i de prioriteringar som fastställts avseende behovet av att fullborda det gemensamma europeiska transportområdet och stärka den inre marknaden, även mot bakgrund av covid-19-krisen, samt behovet av att utarbeta en krisberedskapsplan. Vi insisterar dock på att inrättandet av en sådan krisberedskapsplan måste bygga på en seriös dialog med det organiserade civila samhället och arbetsmarknadens parter och ske i samråd med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att det är ytterst olämpligt att begränsa milstolparna för en motståndskraftig mobilitet till att TEN-T ska genomföras i tid och till en minskning av antalet dödsfall på grund av transporter, med tanke på att detta avsnitt i strategin behandlar en så stor bredd av frågor. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén ställer sig bakom att alla transportslag görs mer hållbara och att ett hållbart multimodalt transportsystem som bygger på samverkan mellan transportslagen, optimerade miljömässiga egenskaper och social hållbarhet för alla transportslag främjas. EESK anser att fordonsutsläpp bör mätas under fordonets livscykel och med en ”från källa till hjul”-metod. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Milstolpe 1 med minst 30 miljoner utsläppsfria bilar och 80 000 utsläppsfria lastbilar i drift senast 2030 verkar alltför optimistisk och har inte analyserats tillräckligt, med tanke på att det inte finns någon tydlig uppfattning om hur många laddningsstationer som behövs för den planerade fordonsparken. EESK varnar för att sätta upp alltför ambitiösa mål som kan ha negativa effekter på strategins trovärdighet. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kommittén ifrågasätter huruvida den nya strategin är förenlig med ett tillvägagångssätt där de olika transportslagen betraktas som en kombinerad resurs, där samverkan mellan de olika transportslagen inom ett multimodalt transportsystem främjas utifrån de lösningar som har de bästa miljömässiga och sociala avtrycken och är mest effektiva. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Social dumpning och otillbörliga metoder i en sektor skapar snedvridningar i andra sektorer. Otrygga arbetsvillkor och bristande efterlevnad av den sociala lagstiftningen snedvrider signalerna för prissättning och valen av transporttjänst. Utöver internaliseringen av alla externa kostnader ser EESK ett behov av ett initiativ för att inkludera arbetskostnaderna som en del av en rättvis prissättningspolitik för hållbara transporttjänster. En rättvis marknadsekonomisk prissättning för en transporttjänst måste inbegripa en lön som går att leva på, samma lön för samma arbete på samma plats, sjukförsäkring och socialförsäkring. Prissättningen för kollektivtrafiken omfattar ersättning för trafikplikten. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Enligt strategin bör sjö- och järnvägstransporter kunna konkurrera på lika villkor med vägtransporter senast 2030, men det saknas en förklaring av hur detta ska åstadkommas. I själva verket saknas det en mer övergripande strategi för att öka användningen av godstrafik på järnväg och närsjöfart. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Statligt stöd är relevant för att eftersträva politiska mål såsom att göra transporterna gröna och sociala. EESK ser ett brådskande behov av att se över riktlinjerna för statligt stöd, i synnerhet riktlinjerna för statligt stöd till sjötransport, för att säkerställa rättvisa sociala och ekonomiska villkor inom hamnsektorn och sysselsättning för europeiskt sjöfolk. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Strategin saknar dessutom en djupgående analys av den avgörande kopplingen mellan den inre marknaden och konkurrenspolitiken, och EESK uttrycker oro över förlängningen av gruppundantagsförordningen för konsortier. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Strategin återspeglar inte heller landsbygdsområdenas intressen i tillräcklig utsträckning. EESK efterlyser att man i det kommande meddelandet om den långsiktiga visionen för landsbygdsområdena tar upp den viktiga mobilitetsaspekten och säkerställer överkomliga alternativ som är ändamålsenliga och tillgängliga för alla. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Tillgång till kollektivtrafik av god kvalitet till ett överkomligt pris, som ett hållbart alternativ till individuella transportsätt, är av avgörande betydelse för att undvika ojämlikheter när det gäller tillgången till transporter, i synnerhet i landsbygdsområden. När det gäller att uppnå hållbar mobilitet i städer bör större fokus ligga på att kollektivtrafiken utgör ryggraden i denna omställning och är en viktig källa till social inkludering och lokal sysselsättning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESK anser att stadstrafiken är lämplig för pilotprojekt inom uppkopplad, samverkande och automatiserad mobilitet, vilka bör baseras på en konsekvensbedömning vad gäller säkerheten samt en dialog med det civila samhället och arbetsmarknadens parter. Kommittén understryker behovet av tillräcklig finansiering för att möjliggöra kompetensuppbyggnad där så behövs. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | När det gäller mobiliteten i städerna bör plattformar för mobilitet som en tjänst omfattas av offentlig ansvarsskyldighet för att säkerställa genomförandet av strategierna för mobilitet i städer. Endast socialt ansvarsfulla leverantörer av mobilitetstjänster som tillhandahåller rättvisa och anständiga arbetsvillkor bör ha tillgång till plattformar för mobilitet som en tjänst, varvid hänsyn också bör tas till den planerade lagstiftningen om plattformsarbetare. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | EESK välkomnar de mål för digitalisering och automatisering som fastställs i strategin som ett sätt att uppnå hållbarhetsmålen och efterfrågar en bred dialog om de mer övergripande samhälls- och miljöeffekterna. Vi betonar behovet av en människocentrerad strategi, inbegripet sociala och miljömässiga aspekter. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | EESK noterar med oro att transportarbetare inte behandlas över huvud taget i kapitlet om smart rörlighet. Den mänskliga faktorn är mycket viktig vid forskning, utformning och användning av digital och automatiserad teknik för att sådana innovationer ska kunna användas på ett framgångsrikt sätt, och den måste bygga på en inkluderande social dialog för att säkerställa en rättvis omställning. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | Den digitala omställningen äger rum just nu. EESK beklagar att rekommendationer om dess konsekvenser för arbetstagarna inom transportsektorn inte kommer att utfärdas förrän 2023. Kommittén uppmanar till omedelbara åtgärder i samråd med arbetsmarknadens parter och på grundval av befintlig bästa praxis. |
| --- | --- |

1.23

| 1.24 | Framgångsrika investeringar i digital teknik kräver en deltagarinriktad social dialog redan från start som omfattar en diskussion om vilket syfte digitaliseringen och automatiseringen har (t.ex. effektivitetsökning i förhållande till överkapacitet), målet med motsvarande åtgärder för säkrare och hälsosammare arbetsplatser och bevarande av sysselsättning, och en rättvis andel av produktivitetsvinsterna till arbetarna. |
| --- | --- |

1.24

| 1.25 | EESK välkomnar ett ökat erkännande av transportarbetare, men det krävs konkreta lagstiftningsinitiativ för att undanröja social dumpning inom alla transportslag. Vi ser ett brådskande behov av att inrätta en social arbetsgrupp för transport som omfattar alla relevanta generaldirektorat (GD), såsom bland andra GD Transport och rörlighet och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. |
| --- | --- |

1.25

| 1.26 | Kommittén stöder målet om att närma sig noll dödsoffer för alla transportslag 2050, men strategin omfattar inte yrkesmässiga vägtransporter och i synnerhet inte problemet med förarnas trötthet som en ”kronisk sjukdom” och en viktig faktor när det gäller olyckor. När det gäller busschaufförer vill vi uppmärksamma den rapport som kommissionen ska lägga fram för rådet och parlamentet, och vi förväntar oss att EU-institutionerna agerar i enlighet med de politiska mål som fastställs i förordningen om kör- och vilotider. |
| --- | --- |

1.26

| 1.27 | EESK understryker vikten av att få ett brett stöd för en grön, social och digital omställning från alla berörda parter i det civila samhället, inbegripet arbetsmarknadens parter, och är redo att bidra till en dialog med det civila samhället för att utforma och genomföra strategin. I strategin anges med rätta att omställningen till en hållbar, smart och motståndskraftig mobilitet måste vara rättvis, eller annars inte genomföras. |
| --- | --- |

1.27

2.   Bakgrund

| 2.1 | I ”Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden” framhålls transporternas avgörande betydelse och fördelar för människor och för EU:s ekonomi, men även kostnaderna för samhället behandlas. I meddelandet föreslår kommissionen en ny strategi för att uppnå målen att minska utsläppen av växthusgaser från transporter med 55 % fram till 2030 och med 90 % fram till 2050, enligt överenskommelsen i den europeiska gröna given. Vidare upprättas en färdplan för att digitalisera och utveckla automatisering och artificiell intelligens (AI) inom transportsektorn. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Mot bakgrund av erfarenheterna från covid-19 framhålls i strategin motståndskraft inför framtida kriser som ett viktigt mål för EU:s transportpolitik, tillsammans med fullbordandet av det gemensamma europeiska transportområdet, i enlighet med vitboken om transportpolitik från 2011. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I strategin, som innehåller 10 nyckelområden (flaggskeppsinitiativ) och 14 konkreta milstolpar, anges även att prismässigt överkomlig mobilitet måste vara tillgänglig för alla och att sektorn måste erbjuda goda sociala förhållanden, omskolningsmöjligheter och attraktiva arbetstillfällen. Den europeiska pelaren för sociala rättigheter måste säkerställa att den gröna och digitala omställningen är rättvis. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I den handlingsplan som åtföljer meddelandet föreskrivs 82 åtgärder som ska vidtas mellan 2021 och 2023. En ytterligare analys presenteras i ett åtföljande arbetsdokument från kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer: Strategins vision

| 3.1 | Ett decennium efter den senaste vitboken om transportpolitik 2011 syftar kommissionens nya övergripande strategi till att uppnå de grundläggande målen hållbar, smart och motståndskraftig mobilitet. De tidigare vitböckerna (1992, 2001 och 2011) var alla inriktade på inrättandet av det gemensamma europeiska transportområdet och fullbordandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Redan 2001 och 2011 berördes i vitböckerna problemet med EU:s beroende av fossila bränslen och klimatförändringarna samt det ökande bidraget till utsläppen av växthusgaser från EU:s transportsektor, men deras klimatinriktade mål uppnåddes inte. Med tanke på klimatkrisen välkomnar EESK varmt tillvägagångssättet att integrera EU:s nya strategi för mobilitet i den europeiska gröna given med särskild tonvikt på åtgärder som syftar till att uppnå klimatmålen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | För att säkerställa att de tillhörande europeiska industriella värdekedjorna kommer att utgöra ryggraden i en hållbar och digital omvandling av EU:s transporter måste en framgångsrik mobilitetsstrategi gå hand i hand med en förstärkning av EU:s industriella bas. Den måste i hög grad bygga på att stärka konkurrenskraften inom transportsektorn som helhet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Covid-19-pandemin, som saknar motstycke, har visat hur oerhört viktigt det är med en välfungerande inre marknad för transporter och med hållbara försörjningskedjor, och har också gjort att transportbranschen har fått kämpa för sin överlevnad på grund av de minskande volymer som blivit en följd av pandemin. Den har även på ett dramatiskt sätt belyst hur situationen ser ut för tusentals transportarbetare som blivit strandsatta över hela Europa och världen med osäkra anställningsavtal, otillräcklig socialförsäkring och sjukförsäkring samt förlorade arbeten, utan socialt skydd. Den sätter också strålkastarljuset på en social kris inom transportsektorn som avslöjar brister i EU:s tidigare transportpolitik och visar på behovet av att tillämpa samma ambitionsnivå på ett socialt hållbart transportsystem. EESK anser det absolut nödvändigt att inte gå miste om möjligheten att för framtiden skapa ett verkligt hållbart gemensamt europeiskt transportområde, som nu behöver revideras grundligt. Dessutom måste man i en beredskapsplan för framtida kriser sträva efter att förhindra negativa effekter för transportarbetare. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Trots de initiativ som hittills tagits har det gemensamma europeiska transportområdet, inbegripet de aspekter som rör den inre marknaden, sociala frågor och miljöfrågor, inte blivit verklighet och det finns ett brådskande behov av ytterligare åtgärder. EESK beklagar att strategin, även om den är mycket detaljerad när det gäller klimat- och digitaliseringsmålen och de medel genom vilka dessa ska uppnås, är mindre uttömmande när det gäller den inre marknaden och sociala frågor. Detta är särskilt beklagligt eftersom många av de åtgärder som föreslagits med avseende på hållbarhet och digitalisering har långtgående effekter på den inre marknaden och transportarbetarna, något som det därför hänvisas till genom hela detta yttrande. I detta avseende efterfrågar EESK ett mer holistiskt och övergripande tillvägagångssätt för att undvika att strategin slutar i en pyrrhusseger. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK välkomnar det faktum att strategin lyfter fram kvinnorna inom transportsektorn och att kommissionen kommer att tillämpa jämlikhetsintegrering i sina transportrelaterade politiska initiativ, men beklagar att det inte finns någon åtgärdspunkt som motsvarar denna ambition. Det räcker inte med ett ”utbyte av god praxis” och ett nätverk av mångfaldsambassadörer för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i EU:s transportpolitik. Goda exempel på åtgärdspunkter ingår i den tematiska handledningen för planer för hållbar rörlighet i städer ”Addressing Gender Equity and Vulnerable Groups in SUMPs”. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | En majoritet av de planerade åtgärderna enligt avsnitten 1–3 (vision, hållbar mobilitet och smart mobilitet) i strategin har ett snävt tillämpningsområde som främst är inriktat på tekniska frågor som rör de miljömässiga egenskaperna hos fordon, fartyg och flygplan, utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen, industriella och digitala utvecklingsprojekt, energibeskattning och internalisering av externa kostnader i syfte att genomföra principen om att förorenaren/användaren betalar. Flaggskeppsinitiativen 3 och 4 avser lagstiftningsmässiga och andra politiska åtgärder för att främja hållbara passagerar- och godstransporter. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Medan både de föreslagna åtgärderna och milstolparna förefaller vara ömsesidigt relativt enhetliga när det gäller de huvudsakligen tekniska frågor som behandlas i avsnitten 1–3, ifrågasätter EESK huruvida balansen mellan tekniska åtgärder och transportpolitiska åtgärder är lämplig för att uppnå klimatmålen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommittén ifrågasätter även tillvägagångssättet, där det behövs ett arbetsdokument på nästan 300 sidor från kommissionens avdelningar för att helt och hållet förstå målen i strategin. Detta sätt att presentera och förklara en strategi bidrar inte till att göra den tillgänglig eller till att få ett brett stöd för den. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | I strategin anges med rätta att sektorns ”allra mest värdefulla tillgång är dess anställda och en hållbar och smart omställning kommer inte att vara möjlig utan stöd och engagemang från transportarbetarna”. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK vill fästa uppmärksamheten på att man i landsbygdsområdena i Europa är särskilt oroad över att de fastställda målen för hållbar mobilitet kanske endast kan uppnås genom avsevärda inskränkningar i livsstilen. Kommissionen uppmanas proaktivt att ta upp den viktiga mobilitetsaspekten i sitt kommande meddelande om den långsiktiga visionen för landsbygdsområdena och säkerställa överkomliga alternativ som är ändamålsenliga och tillgängliga för alla. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK betonar vikten av att få ett brett stöd för den planerade gröna och digitala omställningen från alla berörda parter i det civila samhället, inbegripet arbetsmarknadens parter. Detta innebär även att den sociala dimensionen, som bör omfatta en dialog om det bästa sättet att hantera omställningen på och göra den socialt godtagbar, är mycket viktig. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK är redo att bidra till en dialog med det civila samhället för att utforma och genomföra strategin, och målet med detta yttrande är att lägga fram konkreta förslag i debatten. |
| --- | --- |

3.13

4.   Hållbara transporter

| 4.1 | EESK instämmer i att det krävs tre pelare av åtgärder för att uppnå denna systemförändring, nämligen att ”1) göra alla transportslag mer hållbara, 2) göra hållbara alternativ mer tillgängliga i ett multimodalt system och 3) införa rätt incitament för att driva på omställningen”. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | För att göra alla transportslag mer hållbara är syftet med milstolpe 1 att det ska finnas 30 miljoner utsläppsfria bilar och 80 000 utsläppsfria lastbilar i drift senast 2030, med utgångspunkt i dagens situation med cirka en miljon bilar och 30 000 lastbilar (1). EESK noterar att investeringsbeslut kommer att fattas nu eller mycket snart om de fordon som ska vara i drift 2030. Med tanke på prisskillnaden, den fortfarande ganska sparsamma laddnings- och tankningsinfrastrukturen för alternativa bränslen och fordonens livslängd förefaller detta scenario vara alltför optimistiskt. Dessutom verkar det fortfarande saknas en tydlig uppfattning om det antal laddnings- och tankningsstationer som behövs för den planerade fordonsparken. Vi varnar för att sätta upp alltför ambitiösa mål som kan ha negativa effekter på strategins trovärdighet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | I strategin anges tydligt att el och vätgas är det alternativ som ska prioriteras för att minska koldioxidutsläppen från mobilitet. En korrekt utsläppsfri strategi för mobilitet bör beakta fordons koldioxidavtryck under hela deras livscykel (endast 33 % av elen inom EU kom från förnybar energi 2018) och mätas genom en ”från källa till hjul”-metod. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK stöder helhjärtat övergången till mer hållbara transportlösningar och uppmuntrar kommissionen att utveckla denna strategi med konkreta åtgärder som även stöder icke-motoriserade transporter. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Den gröna given prioriterar resurseffektivitet genom en omställning till en ren och cirkulär ekonomi, återställande av den biologiska mångfalden, hejdande av förstöringen av offentliga platser och minskning av föroreningar. Med tanke på detta upprepar EESK att en hållbar transportstrategi måste prioritera infrastruktur som innebär markbesparingar, säkerställa en rättvis fördelning av utrymmet i städer och tätorter och vara resurseffektiv, i synnerhet i fråga om kritiska resurser. De grundläggande rättigheterna måste respekteras. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK välkomnar att kommissionen kommer att samarbeta ytterligare med städer och medlemsstater för att se till att alla stora och medelstora städer inför sina egna planer för hållbar rörlighet i städer senast 2030. Det aktuella läget tyder på att antalet utvecklade planer för hållbar rörlighet i städer inte kommer att öka på det sätt som eftersträvas utan nationella ramar och finansiella instrument för utveckling och genomförande av planer för hållbar rörlighet i städer. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Strategin tar endast kortfattat upp parkeringsförvaltning och parkeringspolitik. EESK föreslår att detta utvecklas ytterligare med tydliga åtgärder, med beaktande av parkeringsplatsers negativa inverkan när det gäller hårdgörning av mark i städer. God parkeringsförvaltning kan bidra till att frigöra värdefulla offentliga ytor, göra städerna mer attraktiva, stödja den lokala ekonomin, minska fordonstrafiken, trafikstockningarna och luftföroreningarna samt förbättra trafiksäkerheten. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Den andra pelaren för hållbara transporter behandlar tillgängligheten till alternativa transportslag och möjligheten att i detta sammanhang välja mellan dessa i ett multimodalt system. I milstolparna 4–8 föreskrivs mål för 2030 och 2050 om en massiv ökning av järnvägstransporter för passagerare (fördubbling av höghastighetståg senast 2030 och tredubbling senast 2050) och godstrafiken på järnväg (ökning med 50 % senast 2030 och en fördubbling senast 2050). Vidare fastställs mål för kollektivtrafik, inre vattenvägar och närsjöfart samt om 100 klimatneutrala städer senast 2030. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK ifrågasätter huruvida strategin är förenlig med ett tillvägagångssätt där de olika transportslagen betraktas som en kombinerad resurs, där samverkan mellan de olika transportslagen inom ett multimodalt transportsystem främjas utifrån de lösningar som har de bästa miljömässiga och sociala avtrycken och är mest effektiva, i stället för att de olika transportslagen ställs emot varandra. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | I detta sammanhang efterfrågar kommittén en bredare hållbarhetsutvärdering för att kunna införliva den sociala hållbarhetsaspekten till fullo. Vi föreslår att man kompletterar miljöavtrycket i strategin med ett jämförbart ”europeiskt arbetsavtryck för transport” för rättvisa arbetsvillkor, som omfattar alla aspekter som är relevanta för att motverka en ytterligare försämring, för att säkerställa rättvis konkurrens inom och mellan transportslag och för att undvika destruktiv konkurrens genom att skapa fel incitament. En rättvis marknadsekonomisk prissättning för att säkerställa lika villkor mellan olika transportslag måste omfatta rättvisa arbetskostnader, vilket betonas i kapitel 6. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Det är beklagligt att utvecklingen av multimodala modeller för godstransporter, baserade på samverkan mellan transportslagen, optimerade miljömässiga egenskaper, social hållbarhet för varje transportslag och optimering av resurser genom digitala plattformar samtidigt som all social lagstiftning iakttas, inte utgör en av milstolparna enligt pelaren för smart mobilitet i strategin. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Enligt milstolpe 9 förväntas sjö- och järnvägstransporter kunna konkurrera på lika villkor med vägtransporter senast 2030, men det saknas en förklaring av hur detta ska åstadkommas, förutom möjligtvis genom internalisering av externa kostnader och bränslebeskattning. I själva verket saknas det en mer övergripande strategi för att öka användningen av godstrafik på järnväg och närsjöfart som beaktar bland annat de högre kostnaderna för järnväg och de problem med punktlighet för järnväg som beskrivs i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Syftet med milstolpe 4 är att all tidtabellsbaserad trafik med resor som är kortare än 500 km inom EU bör vara koldioxidneutral senast 2030. Påverkan på passagerartransporter med buss och de eventuella negativa effekterna när det gäller hållbarheten behöver diskuteras. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Statligt stöd är relevant för att eftersträva politiska mål såsom att göra transporterna gröna och sociala. EESK ser ett brådskande behov av att se över riktlinjerna för statligt stöd. Ett inslag är den territoriella aspekten, till exempel när det gäller avlägsna områden. Dessutom vill vi belysa att det sedan länge har framförts krav på att riktlinjerna för statligt stöd till sjötransport ska anpassas för att säkerställa rättvisa sociala och ekonomiska villkor inom hamnsektorn och sysselsättning av europeiskt sjöfolk, i syfte att göra sjöfartssektorn socialt hållbar. Detsamma gäller krav på att åtgärder ska vidtas tidigare än 2023. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESK kritiserar det faktum att strategin saknar en djupgående analys av den avgörande kopplingen mellan den inre marknaden och konkurrenspolitiken. Vi instämmer i att det krävs en ordentlig diskussion om statligt stöd och subventioner till sjötransportsektorn och deras inverkan på hamnsektorn. De europeiska arbetsmarknadsparterna uttryckte gemensamt sin oro över förlängningen av förordningen för gruppundantag för konsortier, som kommer att förvärra ojämlikheten i behandlingen av fartygsägare respektive aktörer inom hamnsektorn och få skadliga effekter på EU:s hamnar (2). |
| --- | --- |

4.15

5.   Smart mobilitet

| 5.1 | EESK instämmer i att eftersom ”innovation kommer att forma framtidens mobilitet för passagerare och gods bör de rätta ramarna och förutsättningarna skapas för att underlätta denna omställning som kan effektivisera transportsystemet och göra det hållbarare”. Vi anser det vara nödvändigt att följa en central vägledande princip: att digitalisering och automatisering är instrument snarare än mål i sig själva. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | I detta sammanhang välkomnar EESK de mål för digitalisering och automatisering som fastställs i strategin som ett sätt att uppnå hållbarhetsmålen. Att ta itu med samhälls- och miljöeffekterna av AI, principen om mänsklig kontroll över maskiner samt insamling av personuppgifter och användning av sådana uppgifter är av yttersta vikt och kräver en bred dialog. Det är mycket viktigt att den mänskliga faktorn inkluderas vid forskning, utformning och användning av digital och automatiserad teknik för att sådana innovationer ska kunna användas på ett framgångsrikt sätt, och den måste bygga på en inkluderande social dialog för att säkerställa en rättvis omställning. Det krävs en människocentrerad strategi, som tar hänsyn till sociala och miljömässiga aspekter, samt en garanti för att tekniken inte missbrukas. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK noterar bristen på hänvisningar till de övergripande initiativen i fråga om de aspekter av AI som rör säkerhet, ansvarsskyldighet, grundläggande rättigheter och data och till dataaktspaketet när det gäller kontroll och villkor för delning av data. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | För att EU ska bli världsledande i utvecklingen av tjänster och system för uppkopplad, samverkande och automatiserad mobilitet bör det bli lättare att testa pilottjänsterna i stadstrafiksystemen, på grundval av en konsekvensbedömning vad gäller säkerheten samt en dialog med det civila samhället och arbetsmarknadens parter. De nuvarande pilottjänsterna testas främst i slutna transportsystem (universitetsområden, industrikomplex osv.). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kommittén välkomnar att strategin behandlar digital omställning inom mobiliteten i städerna, inbegripet mobilitet som en tjänst, delade tjänster, tjänster på begäran och framväxten av förmedlingsplattformar samt de möjligheter och risker för hållbara och effektiva transportkoncept som detta medför. Vi välkomnar också att sociala frågor och säkerhetsfrågor med rätta tas upp i punkt 38, eftersom ett antal nya mobilitetstjänster och förmedlingsplattformar erbjuder otrygga anställningsformer och låga lönenivåer, vilket kan medföra konkurrensproblem. Inom åtgärd 23 ska ”behovet av åtgärder för att säkerställa rättvisa villkor för lokal efterfrågestyrd persontransport och taxiplattformar” dock inte bedömas förrän 2022. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Plattformar för mobilitet som en tjänst bör omfattas av offentlig ansvarsskyldighet för att säkerställa genomförandet av strategierna för mobilitet i städer. Endast socialt ansvarsfulla leverantörer av mobilitetstjänster som tillhandahåller rättvisa och anständiga arbetsvillkor bör ha tillgång till plattformar för mobilitet som en tjänst, varvid hänsyn också bör tas till den planerade lagstiftningen om plattformsarbetare. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESK välkomnar kommissionens initiativ till lagstiftning som behandlar arbetsförhållandena för plattformsarbetare och förväntar sig att förslaget ska garantera presumtionen om ett anställningsförhållande och rättvisa arbetsförhållanden för plattformsarbetare inom transportsektorn, inom till exempel taxi- eller leveranstjänster. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Kommittén är mycket uppmärksam på oron över att kostnaderna för lösningar för smart mobilitet, AI-utveckling och automatisering skulle kunna öka klyftorna, eftersom utgångsläget varierar mellan olika EU-medlemsstater. Därför anser EESK att man inom ramen för en framgångsrik strategi för EU måste ta itu med dessa investeringsluckor genom att ge stöd till lösningar för smart mobilitet i fattigare medlemsstater, och även genom att stärka den sociala dialogen, de sociala förhållandena och en människocentrerad strategi. |
| --- | --- |

5.8

6.   Motståndskraftig mobilitet

| 6.1 | Avsnitt 4 om motståndskraftig mobilitet innehåller tre flaggskeppsinitiativ – att stärka den inre marknaden, se till att mobiliteten är rättvis för alla och förbättra säkerhet och trygghet inom transporter – som åtföljs av milstolparna 13 och 14. |
| --- | --- |

6.1

Den inre marknadens betydelse

| 6.2 | EESK instämmer i de prioriteringar som fastställts avseende behovet av att fullborda det gemensamma europeiska transportområdet och stärka den inre marknaden, även mot bakgrund av covid-19-krisen, samt behovet av att utarbeta en krisberedskapsplan. Kommittén anser dock att inrättandet av en sådan krisberedskapsplan måste bygga på en seriös dialog med det organiserade civila samhället och arbetsmarknadens parter och göras i samråd med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Vi beklagar dock att t.ex. fullbordandet av det gemensamma europeiska transportområdet, stärkandet av den inre marknaden, vikten av att TEN-T genomförs i tid, utvecklingen av strategiska värdekedjor för bland annat batterier och vätgas samt relaterade finansieringsbehov för att uppnå målen i den gröna given och den digitala omställningen av transportsektorn slås ihop med andra viktiga frågor som passagerares rättigheter, allmän trafikplikt, transportarbetarnas sociala villkor och säkerhet och trygghet inom transporter. Det ger ett märkligt intryck att övergripande frågor som rör den inre marknaden och relaterade sociala frågor och säkerhetsfrågor har placerats sist i strategin. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EESK anser att det är ytterst olämpligt att begränsa milstolparna i detta avsnitt till att TEN-T ska genomföras i tid och till en minskning av antalet dödsfall på grund av transporter, eftersom det behandlar stärkandet av den inre marknaden och fullbordandet av det gemensamma europeiska transportområdet, inbegripet ökad effektivitet genom att kapacitetsutnyttjandet optimeras, finansiering av moderniseringen av fordonsparken, frågor om statligt stöd, förbättrad konnektivitet samt skydd av passagerare och deras rättigheter. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Kommittén noterar att en inre marknad som är välfungerande och motståndskraftig mot kriser, enligt visionen i strategin, också måste ”vara ett viktigt mål för EU:s transportpolitik”, samtidigt som att ”skapa grönare mobilitet måste vara ett nytt villkor för att transportsektorn ska kunna växa”. Fullbordandet av den inre marknaden för transporter med nya hållbara och digitaliserade affärsmodeller skulle mycket väl ha kunnat läggas till som en milstolpe, till exempel. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Det är även beklagligt att de kvarstående hindren för ett fullständigt genomförande av den inre marknaden på transportområdet inte beskrivs i strategin. Särskilt i avsnitt 4.3.3 i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar behandlas ett antal frågor som rör hur den inre marknaden fungerar, som inte tas upp i avsnitt 4. Ett liknande problem återfinns i avsnitt 4.3.4, där man beskriver ett antal sociala brister som inte behandlas i strategin. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Förfarandena för bättre lagstiftning behöver förbättras. EESK framhåller att var och en av åtgärderna, oavsett om de finns omnämnda i åtgärdsplanen eller i andra dokument, måste åtföljas av en fullständig konsekvensbedömning (av de sociala, miljömässiga och ekonomiska aspekterna, med hänsyn till jämställdhetsdimensionen) som utförs i samråd med erkända arbetsmarknadsparter samt med representativa organisationer som är godkända av kommissionen. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | På samma sätt har flera av de planerade åtgärderna i de föregående avsnitten i strategin tydlig inverkan på den inre marknaden, t.ex. ändringar av direktivet om vikter och dimensioner för godsfordon, ändringar av luftfartslagstiftning och när det gäller digitala plattformar. |
| --- | --- |

6.8

Den sociala dimensionen och arbetsförhållandena

| 6.9 | Den exceptionella covid-19-krisen har visat att transporter utgör samhällsviktiga tjänster. Krisen har även belyst transportarbetarnas viktiga roll och deras betydelse för transportsystemets motståndskraft. EESK välkomnar att transportarbetarna i strategin får ett större erkännande än i tidigare transportpolitiska dokument, varvid det konstateras att de är sektorns ”allra mest värdefulla tillgång” och att vissa av dem har hårda och osäkra arbetsvillkor. Mot bakgrund av den betydelse som den sociala pelaren har vid genomförandet av EU:s nuvarande politik är det dock förvånande att transporternas sociala dimension inte behandlas i ett särskilt avsnitt. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | I strategin uppmärksammas vidare sektorns demografiska problem och svårigheter när det gäller att locka till sig den arbetskraft som behövs. Slutsatsen dras att man genom att erbjuda bättre socialskyddsnormer direkt skulle ”bidra till att avhjälpa den nuvarande allmänna bristen på attraktionskraft hos sektorn”. Tyvärr innehåller varken strategin eller arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar någon tillfredsställande analys av orsakerna till transportsektorns svårigheter att locka till sig arbetskraft. De tar inte hänsyn till att all transportpolitik under de senaste årtiondena med fokus på den inre marknaden har misslyckats med att förhindra försämringen av arbetsvillkoren inom alla transportslag. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Kommissionens förklaringar att den kommer att ”överväga åtgärder inom de olika transportslagen för att stärka lagstiftningen om arbetstagarnas villkor” och ”lansera initiativ för att öka transportsektorns attraktionskraft” under 2021–2023 är för vaga. Det är svårt att förstå varför inslag såsom rättvisa arbetsvillkor och ökningen av yrkets attraktionskraft, inbegripet för ungdomar och kvinnor, inte har ansetts vara värda några milstolpar. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Det krävs konkreta lagstiftningsinitiativ för att undanröja social dumpning inom alla transportslag. Principen om lika lön för lika arbete på samma plats måste vara tillämplig på alla transportslag (utstationering av mycket mobila arbetstagare) eller skydd av sysselsättning och förvärvade rättigheter för personal vid byte av operatör på grund av anbudsförfaranden för de olika transportslagen. EESK ser därför ett brådskande behov av att inrätta en social arbetsgrupp för transporter, som omfattar alla relevanta generaldirektorat, bland andra GD Transport och rörlighet, GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering samt GD Konkurrens. |
| --- | --- |

6.12

Sociala kostnader och hållbarhet

| 6.13 | Social dumpning och otillbörliga metoder i en sektor skapar snedvridningar i andra sektorer. Otrygga arbetsvillkor och bristande efterlevnad av den sociala lagstiftningen snedvrider signalerna för prissättning och valen av transporttjänst. Utöver internaliseringen av alla externa kostnader ser EESK ett behov av ett initiativ för att inkludera arbetskostnaderna som en del av en rättvis prissättningspolitik för hållbara transporttjänster. En rättvis marknadsekonomisk prissättning för en transporttjänst måste inbegripa en lön som går att leva på, samma lön för samma arbete på samma plats, sjukförsäkring och socialförsäkring samt investeringar i en hälsosam arbetsplats och i kvalifikationer och utbildning. En sådan åtgärd skulle kunna vara att lägga till ett ”arbetsavtryck” i rekommendationerna avseende koldioxidavtrycket i åtgärderna 28 och 34, enligt definitionen i 4.6, även om detta är långt ifrån tillräckligt. Prissättningen för kollektivtrafiken omfattar ersättning för trafikplikten. |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | Kommittén betonar vikten av kollektivförhandlingar och deras betydelse för att fastställa lönenivåerna och framhåller därför vikten av att stärka kollektivförhandlingarna, i synnerhet inom den mycket fragmenterade transportsektorn och i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

6.14

En rättvis digital omställning

| 6.15 | EESK välkomnar att strategin vederbörligen behandlar de risker och möjligheter som den digitala omställningen innebär för sysselsättningen och behovet av en rättvis omställning för transportarbetarna. Enligt åtgärd 69 ska dock ”rekommendationer om övergången till automatisering och digitalisering och deras konsekvenser för arbetstagarna inom transportsektorn” inte utfärdas förrän 2023. Därvid beaktas inte det faktum att digitaliseringen och automatiseringen redan pågår och att det krävs skyndsamma åtgärder. I milstolpe 13 fastställs till exempel målet att ”automatiserad mobilitet kommer att användas i stor skala [senast 2030]”. |
| --- | --- |

6.15

| 6.16 | Framgångsrika investeringar i digital teknik kräver en deltagarinriktad social dialog redan från start. Det finns exempel på god praxis, såsom kollektivavtalet ”CBA Future – Shaping automation socially and in a co-determined way” från den tyska containerterminaloperatören EUROGATE, som omfattar dess tre terminaler i Hamburg, Bremerhaven och Wilhelmshaven (3). Denna dialog måste även omfatta en diskussion om vilket syfte digitaliseringen och automatiseringen har (t.ex. effektivitetsökning i förhållande till överkapacitet), målet med motsvarande åtgärder för säkrare och hälsosammare arbetsplatser, bevarande av sysselsättning och en rättvis andel av produktivitetsvinsterna till arbetarna. |
| --- | --- |

6.16

| 6.17 | På europeisk nivå har de europeiska arbetsmarknadsparterna inom kollektivtrafik i städer nyligen undertecknat gemensamma rekommendationer om den digitala omvandlingen av kollektivtrafik i städer (4). De förespråkar en inkluderande och deltagandebaserad strategi för den digitala omvandlingen, där man säkerställer anställningstrygghet och kompetens i samband med den digitala omvandlingen, utnyttjar den digitala omvandlingen för att förbättra arbetsvillkoren och balansen mellan arbete och privatliv samt säkerställer dataskydd, integritet och värdighet. Strategierna bör säkerställa att både företaget och arbetstagarna drar nytta av införandet av digital teknik, bland annat genom en del av produktivitetsvinsterna. |
| --- | --- |

6.17

| 6.18 | Kommissionen bör i samråd med arbetsmarknadens parter vidta omedelbara åtgärder för att säkerställa en rättvis omställning till automatisering och digitalisering där ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

6.18

Säkerhet och trygghet inom transporter

| 6.19 | När det gäller transportsäkerhet syftar milstolpe 14 till nära noll dödsfall för alla transportslag senast 2050, där den främsta oron är dödsfall vid vägtransporter. EU:s trafiksäkerhetsstrategi från 2018 omfattar emellertid inte yrkesmässiga vägtransporter och i synnerhet inte problemet med förarnas trötthet som en ”kronisk sjukdom” och en viktig faktor när det gäller olyckor. |
| --- | --- |

6.19

| 6.20 | I detta sammanhang uttrycker EESK sin djupa oro över kommissionens nya initiativ om kör- och vilotider för busschaufförer och vill uppmärksamma den rapport som kommissionen ska lägga fram för rådet och parlamentet. Att förlänga arbetstid- och körtiderna inom sektorn skulle strida mot de politiska målen i förordning (EG) nr 561/2006 (5) och medföra en ytterligare försämring av trafiksäkerheten för passagerare och andra trafikanter samt av arbetsvillkoren för busschaufförer. |
| --- | --- |

6.20

| 6.21 | EESK stöder den åtgärd som planeras för att förbättra säkerheten, och i synnerhet att åtgärder planeras för att man ska kunna hantera cyberhot. |
| --- | --- |

6.21

7.   Vikten av en stark allmän trafikplikt

| 7.1 | Kommittén upprepar att det är den offentliga politiken som ska ansvara för att det finns ett hållbart transportsystem i städerna som tar hänsyn till såväl klimatmålen som folkhälsan, säkerhet och trygghet i trafiken samt rättvis fördelning av utrymmet i städer. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | I kommissionens vision framhålls med rätta att det är oerhört viktigt att mobilitet är tillgänglig och prismässigt överkomlig för alla och att det även fortsättningsvis finns förbindelser till landsbygdsområden och avlägset belägna områden. EESK insisterar på att det ska finnas en tillgänglig kollektivtrafik, vilket stöds av den rättsliga ramen, eftersom den utgör ryggraden i hållbar och överkomlig mobilitet. Detta kräver en högre och miljömässigt och socialt bättre ersättning för den allmänna trafikplikten genom finansiellt stöd och genom att nationella regeringar, regioner och kommuner inför finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Tillgång till kollektivtrafik av god kvalitet till ett överkomligt pris, som ett hållbart alternativ till individuella transportsätt, är av avgörande betydelse för att undvika ojämlikheter när det gäller tillgången till transporter. Detta är särskilt viktigt i landsbygdsområden. Utbudet av kollektivtrafik kan även kompletteras med delade tjänster och beställningstrafik, i synnerhet i dessa områden, förutsatt att rättvisa och goda arbetsförhållanden tillhandahålls. Dessutom behöver större uppmärksamhet riktas mot icke motordrivna aktiva transportslag, gång och cykling, där det behövs större investeringar i en säker infrastruktur av god kvalitet. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Kollektivtrafiken är viktig för social inkludering och lokal sysselsättning av hög kvalitet. I strategin läggs för mycket vikt vid de tekniska aspekterna av digitalisering, mikromobilitet och nya mobilitetstjänster. I den nya visionen får man inte glömma bort att smart mobilitet bör vara ett verktyg snarare än ett mål. |
| --- | --- |

7.4

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar SWD (2020) 331, avsnitt 4.1.1, s. 81 och följande.

1

(2)  De europeiska arbetsmarknadsparterna har framfört denna synpunkt till kommissionsledamöterna Adina Valean och Nicolas Schmit.

2

(3)  Det kollektivavtal som ingicks 2019 mellan EUROGATE och det tyska fackförbundet för handel (ver.di) omfattar alla tyska dotterbolag i koncernen, inbegripet containerterminalerna, underhålls- och järnvägsbolaget och andra affärsenheter i Tyskland. En inrättad kommission för automatisering informeras om eventuella maskin- eller programvaruprojekt i företaget även om de inte har någon direkt påverkan på sysselsättningen. I kollektivavtalet med EUROGATE föreskrivs att en relaterad omstrukturering av personalen är utesluten fram till 2025.

3

(4)  Digital omvandling och social dialog inom kollektivtrafik i städer i Europa, gemensamma rekommendationer från de europeiska arbetsmarknadsparterna inom kollektivtrafik i städer (ETF och UITP), undertecknade i mars 2021.

4

(5)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.

5

---

BILAGA

Följande ändringsförslag avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna:

Punkt 4.14 (kopplad till strykningen av punkt 1.15)

Stryk punkten:

| | Statligt stöd är relevant för att eftersträva politiska mål såsom att göra transporterna gröna och sociala. EESK ser ett brådskande behov av att se över riktlinjerna för statligt stöd. Ett inslag är den territoriella aspekten, till exempel när det gäller avlägsna områden. Dessutom vill vi belysa att det sedan länge har framförts krav på att riktlinjerna för statligt stöd till sjötransport ska anpassas för att säkerställa rättvisa sociala och ekonomiska villkor inom hamnsektorn och sysselsättning av europeiskt sjöfolk, i syfte att göra sjöfartssektorn socialt hållbar. Detsamma gäller krav på att åtgärder ska vidtas tidigare än 2023. |
| --- | --- |

Statligt stöd är relevant för att eftersträva politiska mål såsom att göra transporterna gröna och sociala. EESK ser ett brådskande behov av att se över riktlinjerna för statligt stöd. Ett inslag är den territoriella aspekten, till exempel när det gäller avlägsna områden. Dessutom vill vi belysa att det sedan länge har framförts krav på att riktlinjerna för statligt stöd till sjötransport ska anpassas för att säkerställa rättvisa sociala och ekonomiska villkor inom hamnsektorn och sysselsättning av europeiskt sjöfolk, i syfte att göra sjöfartssektorn socialt hållbar. Detsamma gäller krav på att åtgärder ska vidtas tidigare än 2023.

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 77 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 123 |
| Nedlagda röster: | 27 |

Röster för:

77

Röster emot:

123

Nedlagda röster:

27

Punkt 1.15 (kopplad till strykningen av punkt 4.14)

Stryk punkten:

| | Statligt stöd är relevant för att eftersträva politiska mål såsom att göra transporterna gröna och sociala. EESK ser ett brådskande behov av att se över riktlinjerna för statligt stöd, i synnerhet riktlinjerna för statligt stöd till sjötransport, för att säkerställa rättvisa sociala och ekonomiska villkor inom hamnsektorn och sysselsättning för europeiskt sjöfolk. |
| --- | --- |

Statligt stöd är relevant för att eftersträva politiska mål såsom att göra transporterna gröna och sociala. EESK ser ett brådskande behov av att se över riktlinjerna för statligt stöd, i synnerhet riktlinjerna för statligt stöd till sjötransport, för att säkerställa rättvisa sociala och ekonomiska villkor inom hamnsektorn och sysselsättning för europeiskt sjöfolk.

Resultat av omröstningen:

Ändringsförslaget avslogs i samband med omröstningen om punkt 4.14 som det var kopplat till.

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/170 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/170

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen, och om upphävande av direktiv (EU) 2016/1148, och Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kritiska entiteters motståndskraft

[COM(2020) 823 final – 2020/0359(COD); COM(2020) 829 final – 2020/0365(COD)]

(2021/C 286/28)

| Föredragande: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Föredragande:

Maurizio MENSI

| Remiss | Europaparlamentet, 21.1.2021–11.2.2021
  Rådet, 26.1.2021–19.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 14.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 243/0/5 |

Remiss

Europaparlamentet, 21.1.2021–11.2.2021

Rådet, 26.1.2021–19.2.2021

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

14.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

243/0/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens insatser för att göra offentliga och privata entiteter mer motståndskraftiga mot hot till följd av incidenter, cyberattacker och fysiska attacker, och håller med om att man måste stärka industrin och innovationskapaciteten i EU på ett inkluderande sätt, enligt en strategi som baseras på fyra pelare: dataskydd, grundläggande rättigheter, säkerhet och cybersäkerhet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK noterar dock att relevansen och känsligheten hos de mål som eftersträvas med de båda förslagen gör att en förordning skulle ha varit att föredra framför ett direktiv. Det framgår för övrigt inte varför kommissionen inte har beaktat denna möjlighet ens bland de olika alternativ som övervägts. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK noterar att vissa bestämmelser i de båda förslagen till direktiv överlappar varandra eftersom de har ett nära samband och kompletterar varandra: i det ena fokuserar man främst på cybersäkerhet och i det andra på fysisk säkerhet. Kommittén uppmanar därför till att överväga möjligheten att slå samman de båda förslagen i en enda text i förenklings- och rationaliseringssyfte. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK ställer sig bakom förslaget om att avskaffa åtskillnaden mellan leverantörer av samhällsviktiga tjänster och leverantörer av digitala tjänster i det ursprungliga NIS-direktivet, men vad gäller dess tillämpningsområde efterlyser kommittén närmare och tydligare riktlinjer för fastställandet av de entiteter som omfattas av direktivet. I synnerhet bör kriterierna för åtskillnad mellan ”väsentliga” och ”viktiga” entiteter samt de krav som de ska uppfylla definieras mer exakt för att undvika att olika tillvägagångssätt på nationell nivå leder till hinder för konkurrensen och den fria rörligheten för varor och tjänster, vilket riskerar att påverka företagen och handeln negativt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Mot bakgrund av komplexiteten i det system som beskrivs i de båda förslagen anser EESK att det är viktigt att kommissionen klargör det exakta tillämpningsområdet för dessa två regeluppsättningar, särskilt i de fall där olika bestämmelser reglerar samma fråga eller entitet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK påpekar att tydlighet i varje regleringsbestämmelse utgör ett grundläggande mål, tillsammans med minskad byråkrati och fragmentering genom förenklade förfaranden, säkerhetskrav och incidentrapporteringsskyldigheter. Även i detta syfte skulle det kunna vara lämpligt, till fördel för både medborgare och företag, att slå samman de båda förslagen till direktiv i en enda text och därmed undvika en ibland komplicerad tolkning och tillämpning. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK erkänner den grundläggande roll, som framhålls i förslaget till direktiv, som spelas av de ”väsentliga” och ”viktiga” entiteternas ledningsorgan, vars medlemmar regelbundet måste genomgå särskild utbildning för att förvärva tillräcklig kunskap och kompetens för att kunna förstå och hantera de olika cybersäkerhetsriskerna och bedöma deras effekter. I detta avseende anser kommittén att man i förslaget bör ange minimiinnehållet i denna kunskap och kompetens för att ge vägledning på europeisk nivå om vilken utbildningskompetens som anses lämplig och för att undvika att innehållet i de olika utbildningarna skiljer sig åt mellan länderna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK instämmer i den viktiga roll som Enisa spelar i den övergripande institutionella och operativa ramen för cybersäkerhet på europeisk nivå. I detta avseende anser kommittén att detta organ, utöver rapporten om cybersäkerhetsläget i unionen vartannat år, online bör offentliggöra regelbunden och aktuell information om cybersäkerhetsincidenter, vid sidan av sektorsspecifika tillkännagivanden, för att tillhandahålla ytterligare ett användbart informationsverktyg som gör att aktörer som berörs av NIS 2-direktivet bättre kan skydda sina företag. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK ställer sig bakom förslaget om att ge Enisa i uppgift att inrätta ett europeiskt sårbarhetsregister, och anser att rapporteringen av sårbarheterna och de allvarligaste incidenterna bör göras obligatorisk i stället för frivillig, så att det blir ett användbart instrument även för de upphandlande enheterna inom ramen för upphandlingsförfaranden på europeisk nivå, inklusive dem för 5G-produkter och 5G-teknik. |
| --- | --- |

1.9

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Den 16 december 2020 presenterades EU:s nya strategi för cybersäkerhet tillsammans med två lagförslag: översynen av direktiv (EU) 2016/1148 (1) om säkerhet i nätverks- och informationssystem (NIS 2) och ett nytt direktiv om kritiska entiteters motståndskraft. Strategin, som är ett av huvudinslagen i meddelandet ”Att forma EU:s digitala framtid” (2), återhämtningsplanen för Europa och strategin för EU:s säkerhetsunion, syftar till att förstärka Europas kollektiva motståndskraft mot cyberhot och garantera att alla medborgare och företag kan ta del av tillförlitliga och säkra digitala tjänster och verktyg. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | De befintliga åtgärderna på EU-nivå för att skydda kritiska tjänster och kritisk infrastruktur från cyberrisker och fysiska risker måste uppdateras. Risker som är kopplade till cybersäkerhet fortsätter att utvecklas i takt med att digitaliseringen och sammankopplingen ökar. Det gällande regelverket måste därför ses över i enlighet med EU:s säkerhetsstrategi för att överge dikotomin mellan online och offline och undvika en metod som baseras på strikt uppdelning. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | De båda förslagen till direktiv avser ett brett spektrum av sektorer och tar upp såväl befintliga som framtida risker, både online och offline, kopplade till cyberattacker och brottsliga attacker, naturkatastrofer och andra incidenter, bland annat med utgångspunkt i lärdomarna av den rådande pandemin, som har visat hur samhällen och ekonomier som är alltmer beroende av digitala lösningar är sårbara och utsatta för växande cyberhot som snabbt förändras, särskilt för grupper som riskerar social utestängning, såsom personer med funktionsnedsättning. Detta har fått EU att föreslå åtgärder för att trygga en global och öppen cyberrymd som bygger på robusta säkerhetsgarantier, teknisk suveränitet och ledarskap genom att utveckla operativ kapacitet för att förebygga, avskräcka och reagera på möjliga hot genom ett mer omfattande samarbete, med respekt för medlemsstaternas befogenheter beträffande nationell säkerhet. |
| --- | --- |

2.3

3.   Förslaget till översyn av direktivet om säkerhet i nätverks- och informationssystem

| 3.1 | NIS-direktivet (EU) 2016/1148, EU:s första ”övergripande” rättsliga instrument för cybersäkerhet, syftade till att öka motståndskraften mot cyberrisker i EU:s nätverks- och informationssystem. Trots de goda resultat som uppnåtts har NIS-direktivet visat sig ha vissa begränsningar, samtidigt som den digitala omvandlingen av samhället, som har påskyndats av covid-19-krisen, har medfört en större hotbild och en ökad sårbarhet i våra samhällen, som blir alltmer beroende av varandra inför stora och oförutsedda risker. Nya utmaningar har uppstått, som kräver lämpliga och innovativa svar. Resultaten av det omfattande samrådet med berörda parter har visat på en otillräcklig cybersäkerhetsnivå hos europeiska företag, en inkonsekvent tillämpning av reglerna på olika områden från medlemsstaternas sida samt bristande kunskap om de främsta hoten och utmaningarna. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Förslaget till NIS 2-direktiv är nära kopplat till två andra initiativ: förslaget till förordning om digital operativ motståndskraft för finanssektorn (”Digital Operational Resilience Act”, DORA) och förslaget till direktiv om kritiska entiteters motståndskraft, som innebär att tillämpningsområdet för direktiv 2008/114/EG (3) om energi och transport utvidgas till att omfatta andra sektorer, med fokus på t.ex. hälso- och sjukvårdssektorn och aktörer som är verksamma inom forskning och utveckling av läkemedel. Direktivet om kritiska entiteters motståndskraft, vars tillämpningsområde omfattar samma sektorer som NIS 2-direktivet vad gäller väsentliga entiteter (bilaga I till NIS 2-direktivet), flyttar fokus från skyddet av fysiska tillgångar till motståndskraften hos de entiteter som förvaltar dem och övergår från att identifiera europeisk kritisk infrastruktur med en gränsöverskridande dimension till att identifiera kritisk infrastruktur på nationell nivå. NIS 2-direktivet överensstämmer med och kompletterar även andra gällande rättsliga instrument, såsom den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation, den allmänna dataskyddsförordningen och eIDA-förordningen om elektronisk identifiering och betrodda tjänster. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | I enlighet med programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) syftar förslaget till NIS 2-direktiv till att minska regelbördorna för de behöriga myndigheterna och efterlevnadskostnaderna för offentliga och privata aktörer och moderniserar den rättsliga referensramen. Dessutom skärper det säkerhetskraven för företag, tar upp frågan om säkerhet i leveranskedjorna, rationaliserar rapporteringsskyldigheterna, inför strängare tillsynsåtgärder för de nationella myndigheterna och syftar till att harmonisera sanktionssystemen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | NIS 2-direktivet bidrar även till ökat informationsutbyte och samarbete vid hantering av cyberkriser på nationell och europeisk nivå. Åtskillnaden mellan leverantörer av samhällsviktiga tjänster och leverantörer av digitala tjänster i NIS-direktivet avskaffas. Dess tillämpningsområde omfattar medelstora och stora företag i de sektorer som har fastställts vara kritiska för ekonomin och samhället. Dessa offentliga eller privata entiteter delas in i två kategorier – ”väsentliga” och ”viktiga” – som omfattas av olika tillsynssystem. Medlemsstaterna har dock möjlighet att även beakta mindre entiteter med hög riskprofil. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Man planerar ett nytt nätverk av säkerhetscentrum på EU-nivå som utnyttjar artificiell intelligens och som kommer att utgöra en verklig ”cybersäkerhetssköld” som kan identifiera tecken på cyberattacker i tillräckligt god tid för att åtgärder ska kunna vidtas innan någon skada uppstår. Den artificiella intelligensens betydelse för cybersäkerheten betonas också i den rapport om artificiell intelligens som Förenta staternas kommission för nationell säkerhet (NSCAI) lade fram den 1 mars 2021. Medlemsstaterna och operatörerna av kritisk infrastruktur kommer därigenom att kunna få direkt tillgång till information om hot inom ramen för ett europeiskt säkerhetsnätverk i form av ”underrättelser om hot”. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kommissionen tar även upp problemet med säkerhet i leveranskedjorna och förbindelserna med leverantörerna: Medlemsstaterna kan, i samarbete med kommissionen och Enisa, genomföra samordnade riskbedömningar av kritiska leveranskedjor, på grundval av den framgångsrika metoden för 5G-nätverk enligt rekommendationen av den 26 mars 2019 (4). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Genom förslaget stärks och rationaliseras säkerhets- och rapporteringsskyldigheterna för företag och inrättas en gemensam metod för riskhantering, med en minimiförteckning över grundläggande säkerhetsåtgärder som ska tillämpas. Mer detaljerade bestämmelser fastställs om processen för att rapportera incidenter, om rapporternas innehåll och om tidsfristerna. I detta avseende beskrivs i förslaget en tvåstegsprocess: Företagen har 24 timmar på sig att lämna in en första sammanfattande rapport, som ska följas av en detaljerad slutrapport inom en månad. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Medlemsstaterna ska utse nationella myndigheter med ansvar för krishantering, med särskilda planer och ett nytt nätverk för operativt samarbete: Europeiska kontaktnätverket för cyberkriser (EU-CyCLONe). Samarbetsgruppens roll förstärks när det gäller att utarbeta strategiska beslut, och man kommer att inrätta ett register över sårbarheter som identifieras i EU, vilket ska förvaltas av Enisa. Informationsutbytet och samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter kommer också att öka, inklusive det operativa samarbetet vid hantering av cyberkriser. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Det införs strängare tillsynsåtgärder för de nationella myndigheterna och striktare tillämpningskrav, och man strävar efter att harmonisera sanktionssystemen i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | I detta avseende fastställs i förslaget till direktiv en förteckning över administrativa sanktioner vid brott mot riskhanterings- och rapporteringsskyldigheterna för cybersäkerhet. Det fastställs bestämmelser om ansvaret för fysiska personer som har representativa eller ledande poster i företag som omfattas av direktivet. I detta avseende förbättrar förslaget det sätt på vilket EU förebygger, hanterar och åtgärdar omfattande incidenter och kriser på cybersäkerhetsområdet, genom att fastställa tydliga ansvarsområden, en ordentlig planering och ökat samarbete på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Medlemsstaterna kommer att gemensamt kunna övervaka tillämpningen av EU:s regler och hjälpa varandra vid gränsöverskridande problem. De kommer att kunna inrätta en mer strukturerad dialog med den privata sektorn, samordna informationen om sårbarheter i programvara och maskinvara som sålts på den inre marknaden samt på ett samordnat sätt bedöma säkerhetsrisker och hot kopplade till ny teknik, såsom var fallet med 5G. |
| --- | --- |

3.11

4.   Förslaget till direktiv om kritiska entiteters motståndskraft

| 4.1 | År 2006 inrättade EU det europeiska programmet för skydd av kritisk infrastruktur (EPCIP), och 2008 antogs direktivet om europeisk kritisk infrastruktur, som gäller energi- och transportsektorerna. I både kommissionens strategi för EU:s säkerhetsunion 2020–2025 (5) och den nyligen antagna agendan för terrorismbekämpning betonas vikten av att säkerställa den kritiska infrastrukturens motståndskraft mot fysiska och digitala risker. Både 2019 års utvärdering av tillämpningen av direktivet om europeisk kritisk infrastruktur och resultaten av konsekvensbedömningen av det aktuella förslaget har dock visat att de gällande europeiska och nationella åtgärderna inte i tillräcklig utsträckning garanterar att operatörerna kan hantera de aktuella riskerna. Därför har rådet och parlamentet uppmanat kommissionen att se över den rådande metoden för att skydda kritisk infrastruktur. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | I strategin för EU:s säkerhetsunion, som kommissionen antog den 24 juli 2020, erkändes den ökande sammankopplingen och det ökande ömsesidiga beroendet mellan fysisk och digital infrastruktur, och framhölls behovet av mer samstämmighet och enhetlighet mellan direktivet om europeisk kritisk infrastruktur och NIS-direktivet. I detta avseende utvidgar förslaget till direktiv om kritiska entiteters motståndskraft, vars tillämpningsområde är detsamma som NIS 2-direktivets vad gäller väsentliga entiteter, det ursprungliga tillämpningsområdet för direktiv 2008/114/EG, som enbart gäller energi och transport, till att omfatta följande sektorer: bankverksamhet, finansmarknadsinfrastruktur, hälso- och sjukvård, dricksvatten, avloppsvatten, digital infrastruktur, offentlig förvaltning och rymdsektorn. Det fastställs även tydliga ansvarsområden, en ordentlig planering och ökat samarbete. I detta avseende bör man skapa en referensram för alla risker och stödja medlemsstaterna i deras insatser för att se till att kritiska entiteter kan förebygga, stå emot och hantera konsekvenserna av incidenter, oavsett om riskerna beror på naturliga faror, olyckor, terrorism, inre hot eller hot mot folkhälsan såsom för närvarande. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Alla medlemsstater måste anta en nationell strategi för att säkerställa kritiska entiteters motståndskraft, genomföra regelbundna riskbedömningar och, på denna grund, identifiera kritiska entiteter. De kritiska entiteterna måste i sin tur genomföra riskbedömningar, vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att öka motståndskraften och rapportera incidenter till de nationella myndigheterna. Entiteter som tillhandahåller tjänster till eller i minst en tredjedel av medlemsstaterna omfattas av särskild tillsyn, inklusive särskilda rådgivande uppdrag som anordnas av kommissionen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | I förslaget till direktiv om kritiska entiteters motståndskraft fastställs olika former av stöd till medlemsstaterna och de kritiska entiteterna, en översikt över riskerna på EU-nivå, bästa praxis och metoder samt utbildning och övningar för att testa de kritiska entiteternas motståndskraft. Systemet för gränsöverskridande samarbete omfattar även en särskild expertgrupp, gruppen för kritiska entiteters motståndskraft, som är ett forum för strategiskt samarbete och informationsutbyte mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.4

5.   Förslag till ändring av det aktuella lagförslaget

| 5.1 | EESK välkomnar kommissionens insatser för att göra offentliga och privata entiteter mer motståndskraftiga mot hot till följd av cyberattacker och fysiska attacker. Detta är särskilt viktigt och relevant framför allt mot bakgrund av den snabba digitala omvandling som covid-19-utbrottet har medfört. Kommittén håller också med om det som angavs i meddelandet ”Att forma EU:s digitala framtid”, nämligen att Europa måste utnyttja fördelarna med den digitala tidsåldern och stärka sin industri, med särskild hänsyn till små och medelstora företag, och sin innovationsförmåga på ett inkluderande sätt, enligt en strategi som baseras på fyra pelare – dataskydd, grundläggande rättigheter, säkerhet och cybersäkerhet – som avgörande förutsättningar för ett samhälle som bygger på datas makt. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Mot bakgrund av resultaten av den konsekvensbedömning och det samråd som föregick förslaget till NIS 2-direktiv och med beaktande av det flera gånger framhävda målet om att undvika fragmentering av de bestämmelser som antagits på nationell nivå (som även framfördes i meddelandet av den 4 oktober 2017 om genomförandet av NIS-direktivet (6)) konstaterar dock EESK att det inte framgår varför kommissionen inte har föreslagit en förordning i stället för ett direktiv, inte ens bland de alternativ som övervägts. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK noterar att vissa bestämmelser i de båda förslagen till direktiv överlappar varandra eftersom de har ett nära samband och kompletterar varandra: i det ena fokuserar man främst på cybersäkerhet och i det andra på fysisk säkerhet. Kommittén konstaterar också att de kritiska entiteterna enligt direktivet om kritiska entiteters motståndskraft avser samma sektorer och sammanfaller med de ”väsentliga” entiteterna enligt NIS 2-direktivet (7). Dessutom omfattas alla kritiska entiteter enligt direktivet om kritiska entiteters motståndskraft av cybersäkerhetskraven i NIS 2-direktivet. I de båda förslagen anges även ett antal övergångsklausuler för att säkerställa sammankopplingen: bestämmelser för förstärkt samarbete mellan myndigheterna, informationsutbyte om övervakning, anmälan till NIS 2-myndigheterna om identifiering av kritiska entiteter enligt direktivet om kritiska entiteters motståndskraft samt regelbundna möten mellan respektive samarbetsgrupper minst en gång per år. De båda förslagen har dessutom samma rättsliga grund, artikel 114 i EUF-fördraget, som syftar till att få den inre marknaden att fungera genom att nationella bestämmelser tillnärmas, såsom den bland annat tolkats av EU-domstolen i domen i mål C58/08, Vodafone m.fl. Man bör därför överväga möjligheten att slå samman de båda förslagen i en enda text i förenklings- och rationaliseringssyfte. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESK ställer sig bakom förslaget om att avskaffa åtskillnaden mellan leverantörer av samhällsviktiga tjänster och leverantörer av digitala tjänster i det ursprungliga NIS-direktivet, men vad gäller dess tillämpningsområde efterlyser kommittén närmare och tydligare riktlinjer för fastställandet av de entiteter som omfattas av direktivet. Utöver hänvisningarna i bilagorna I och II hänvisas i NIS 2-direktivet nämligen till en rad kriterier som inte är enhetliga och som kräver känsliga kvalitativa och kvantitativa bedömningar som kan genomföras på olika sätt på nationell nivå, med risk för att på nytt orsaka den fragmentering som man ville undvika genom detta lagförslag. Det är viktigt att undvika att olika tillvägagångssätt på nationell nivå leder till hinder för konkurrensen och den fria rörligheten för varor och tjänster, vilket riskerar att påverka företagen och handeln negativt. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Enligt NIS 2-direktivet omfattas kritiska aktörer inom de sektorer som anses vara ”väsentliga” i det aktuella förslaget också av allmänna skyldigheter att förbättra motståndskraften, med särskild tonvikt på risker som inte är cyberrelaterade enligt direktivet om kritiska entiteters motståndskraft. I det sistnämnda direktivet anges det dock uttryckligen att detsamma inte gäller de frågor som omfattas av NIS 2-direktivet. I direktivet om kritiska entiteters motståndskraft anges det nämligen att eftersom cybersäkerhet hanteras i tillräcklig grad genom NIS 2-direktivet bör de frågor som omfattas av det direktivet uteslutas från tillämpningsområdet för direktivet om kritiska entiteters motståndskraft, utan att det påverkar tillämpningen av den särskilda ordningen för entiteter inom sektorn för digital infrastruktur. I direktivet om kritiska entiteters motståndskraft konstateras även att entiteter som tillhör sektorn för digital infrastruktur huvudsakligen baseras på nätverks- och informationssystem och omfattas av NIS 2-direktivet, som även behandlar den fysiska säkerheten hos sådana system som en del av deras skyldigheter i fråga om hantering och rapportering av cybersäkerhetsrisker. Samtidigt utesluter inte direktivet om kritiska entiteters motståndskraft att vissa särskilda bestämmelser kan vara tillämpliga på dem. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Mot denna komplexa bakgrund anser EESK att det är mycket viktigt att kommissionen klargör det exakta tillämpningsområdet för dessa två regeluppsättningar, särskilt i de fall där olika bestämmelser reglerar samma fråga eller entitet. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Tydlighet i varje regleringsbestämmelse, än mer om den ingår i sådana omfattande och komplexa texter som de föreliggande, bör utgöra ett grundläggande mål, på alla nivåer, tillsammans med minskad byråkrati och fragmentering genom förenklade förfaranden, säkerhetskrav och incidentrapporteringsskyldigheter. Man bör också undvika att ökningen av antalet organ som ansvarar för specifika uppgifter äventyrar ett tydligt fastställande av deras befogenheter, eftersom detta skulle undergräva de mål som eftersträvas. Även av detta skäl skulle det kunna vara lämpligt, till fördel för både medborgare och företag, att slå samman de båda förslagen till direktiv i en enda text och därmed undvika en ibland komplicerad tolkning och tillämpning. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | I flera fall hänvisas i NIS 2-direktivet till bestämmelser i andra rättsliga instrument, såsom direktiv (EU) 2018/1972 (8) om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation, vars tillämpning styrs av specialitetsprincipen. Vissa bestämmelser i det direktivet upphävs uttryckligen (artiklarna 40 och 41), medan andra fortfarande ska tillämpas enligt ovannämnda princip, utan att något förtydligande lämnas i detta avseende. På denna punkt skulle EESK vilja att man skingrar alla tvivel för att undvika tolkningsproblem. När det gäller sanktionssystemet stöder EESK också kommissionens mål att harmonisera systemet i händelse av bristande efterlevnad i riskhanteringen, i samband med bättre informationsutbyte och samarbete på EU-nivå. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESK erkänner den grundläggande roll, som framhålls i förslaget till direktiv, som spelas av de ”väsentliga” och ”viktiga” entiteternas ledningsorgan i cybersäkerhetsstrategin och riskhanteringen, eftersom de ska godkänna riskhanteringsåtgärder, övervaka deras genomförande och agera vid eventuell bristande efterlevnad. I detta avseende föreskrivs det att dessa organs medlemmar regelbundet måste genomgå särskild utbildning för att förvärva tillräcklig kunskap och kompetens för att kunna förstå och hantera de olika cybersäkerhetsriskerna och bedöma deras effekter. Kommittén anser dock att man i förslaget bör ange innehållet i denna kunskap och kompetens för att ge vägledning på europeisk nivå om vilken utbildningskompetens som anses lämplig för att uppfylla kraven i förslagen, i syfte att undvika att kraven och innehållet i utbildningarna skiljer sig åt mellan länderna. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | EESK instämmer i den viktiga roll som Enisa spelar i den övergripande institutionella och operativa ramen för cybersäkerhet på europeisk nivå. I detta avseende anser kommittén att detta organ, utöver rapporten om cybersäkerhetsläget i unionen, online bör offentliggöra aktuell information om cybersäkerhetsincidenter och sektorsspecifika tillkännagivanden, för att tillhandahålla ett användbart informationsverktyg som gör att aktörer som berörs av NIS 2-direktivet bättre kan skydda sina företag. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | EESK håller med om att tillgången till korrekt och aktuell information om sårbarheter som påverkar IKT-produkter och IKT-tjänster bidrar till en förbättrad hantering av cybersäkerhetsrisker. I detta avseende är källor till offentligt tillgänglig information om sårbarheter ett viktigt verktyg för behöriga nationella myndigheter, CSIRT-enheter, företag och användare. EESK ställer sig därför bakom förslaget om att ge Enisa i uppdrag att inrätta ett europeiskt sårbarhetsregister till vilket väsentliga och viktiga entiteter och deras leverantörer kan rapportera information som gör att användarna kan vidta lämpliga avhjälpande åtgärder. Kommittén anser också att denna rapportering av sårbarheterna och de allvarligaste incidenterna bör göras obligatorisk i stället för frivillig, så att registret blir ett användbart instrument även för de upphandlande enheterna inom ramen för olika upphandlingsförfaranden på europeisk nivå, inklusive dem för 5G-produkter och 5G-teknik. Ett sådant register skulle då innehålla information som skulle vara användbar vid utvärderingar av anbud, i syfte att kontrollera anbudens kvalitet samt de europeiska och utomeuropeiska uppdragstagarnas tillförlitlighet när det gäller säkerheten hos de produkter och tjänster som är föremål för anbudsinfordran, i enlighet med rekommendationen om it-säkerhet i 5G-nät av den 26 mars 2019. Man bör även se till att informationen i registret görs tillgänglig på ett sätt som innebär att alla typer av diskriminering undviks. |
| --- | --- |

5.11

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  EUT L 345, 23.12.2008, s. 75.

3

(4)  EUT L 88, 29.3.2019, s. 42.

4

(5)  COM(2020) 605 final.

5

(6)  COM(2017) 476 final.

6

(7)  Bilaga I (EUT L 194, 19.7.2016, s. 1).

7

(8)  EUT L 321, 17.12.2018, s. 6.

8

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/176

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Europas medier i det digitala decenniet: En handlingsplan för att stödja återhämtning och omvandling

[COM(2020) 784 final]

(2021/C 286/29)

| Föredragande: | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Föredragande:

Elena-Alexandra CALISTRU

| Remiss | Europeiska kommissionen, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 14.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 241/1/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 24.2.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

14.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

241/1/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar den handlingsplan som kommissionen har lagt fram och de insatser som har gjorts med hjälp av olika instrument för att skapa en fri, diversifierad och dynamisk mediemarknad, och att det framhålls att denna är avgörande för att befästa öppna och demokratiska samhällen och främja Europas kulturella mångfald. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK uppskattar erkännandet av att kulturen och det kreativa ekosystemet, som nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn tillhör, har påverkats av pandemin och att det därför krävs omedelbara insatser. Sektorns ekonomiska återhämtning och dess konkurrenskraft är grundläggande förutsättningar för en sund, oberoende och pluralistisk mediemiljö, som i sin tur är grundläggande för vår demokrati. Vi välkomnar betoningen på att medieföretagen utgör både en ekonomisk sektor och en kollektiv nyttighet, som är avgörande för att medborgarna ska kunna få korrekt information och för att demokratin ska fungera väl. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kombinationen av de underliggande trenderna och covid-19-krisen skulle – utan ett starkt politiskt gensvar och finansiellt stöd – kunna underminera mediesektorns motståndskraft och dess demokratiska roll. EESK delar kommissionens oro för att detta skulle kunna försvaga Europas kulturella mångfald och mediepluralism och välkomnar kommissionens åtagande i form av åtgärder som ska genomföras i nära samarbete med medlemsstaterna, Europaparlamentet, mediebranschen och alla berörda parter. EESK betonar dock att det är absolut nödvändigt att medlemsstaterna gör allt de kan för att dessa åtgärder ska bli verklighet, i en gemensam insats för att stärka medierna och demokratin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK ser positivt på det faktum att meddelandet har ett trefaldigt mål: att påskynda mediebranschens återhämtning och omvandling och öka dess motståndskraft. Åtgärder måste vidtas för att dels hantera de strukturella utmaningar som den audiovisuella sektorn och nyhetsmediesektorn står inför, dels främja en gynnsam miljö där medierna och det civila samhället kan delta i en öppen debatt, fri från skadlig manipulation och desinformation. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK skulle vilja se en närmare koppling mellan planen och sektorns sociala förhållanden och specifika särdrag. I synnerhet bör man vid insatserna beakta den faktiska situationen när det gäller skillnader mellan de olika medlemsstaternas medielandskap och audiovisuella sektor, och skillnaderna inom medlemsstaterna mellan de lokala och nationella mediernas kapacitet och behov. De finansiella verktygen bör vara transparenta, tillgängliga och inkluderande för alla de aktörer som säkerställer mångfalden i Europas mediesektor och audiovisuella sektor, bland annat genom att säkerställa mer stöd till lokala medier och nystartade medieföretag. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK uppmanar till att involvera arbetsmarknadens parter och det civila samhället i genomförandet av de åtgärder som syftar till att stärka medborgarna och erkänna deras roll i att främja demokratiska värden, stärka mediefriheten och motverka desinformation genom mediekunnighet. För att planen ska bli framgångsrik måste man lyckas involvera alla berörda parter i en insats för att erkänna mediernas betydelse för EU:s demokratiska värden, samt förse medborgarna med den kompetens som krävs för att känna igen och konsumera information och audiovisuell kultur som främjar just dessa värden. Regelbundna rapporter i likhet med dem om bekämpning av desinformationskampanjer kan användas för att stödja mediekunskapssatsningar. |
| --- | --- |

1.6

2.   Sammanfattning av kommissionens meddelande

| 2.1 | Kommissionens meddelande är inriktat på nyhetsmediesektorn (inklusive tryckt press och onlinepress, radio och audiovisuella tjänster) och den audiovisuella kultursektorn, särskilt film, tv, radio och videoströmning, samt videospel och innovativa format, t.ex. VR-upplevelser. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Genom detta meddelande lägger kommissionen fram ett ramdokument/en handlingsplan med ett antal initiativ som syftar till att bidra till återhämtningen och omvandlingen av den europeiska sektorn för nyhetsmedier och audiovisuella medier. Dessa sektorer, som har drabbats hårt av covid-19-krisen, är avgörande för demokratin, den kulturella mångfalden och det digitala oberoendet i Europa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Nyhetsmediesektorn och den audiovisuella sektorn i Europa har samtidigt visat sig vara av avgörande betydelse genom att tillhandahålla information och underhållning för medborgarna under covid-19-pandemin. Efterfrågan på faktakontrollerad information och faktakontrollerade nyheter har ökat avsevärt, medan filmer, serier och videospel har varit den främsta källan till kultur under månaderna av nedstängning. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Meddelandet är uppbyggt kring tre teman:






  a) | Återhämtning: Kommissionens planer för att hjälpa de audiovisuella företagen och medieföretagen att rida ut stormen och tillhandahålla likviditet och ekonomiskt stöd. |
| --- | --- | --- |

2.4

a)

Återhämtning: Kommissionens planer för att hjälpa de audiovisuella företagen och medieföretagen att rida ut stormen och tillhandahålla likviditet och ekonomiskt stöd.

| b) | Omvandling: Åtgärda strukturella problem genom att hjälpa sektorn med den gröna och digitala omställningen i den hårda globala konkurrens som råder. |
| --- | --- |

b)

Omvandling: Åtgärda strukturella problem genom att hjälpa sektorn med den gröna och digitala omställningen i den hårda globala konkurrens som råder.

| c) | Möjliggörande och inflytande: Skapa villkor som leder till mer innovation inom sektorn – samtidigt som verkligt likvärdiga förutsättningar säkerställs – och göra det möjligt för medborgarna att enklare få tillgång till innehåll och fatta välgrundade beslut. |
| --- | --- |

c)

Möjliggörande och inflytande: Skapa villkor som leder till mer innovation inom sektorn – samtidigt som verkligt likvärdiga förutsättningar säkerställs – och göra det möjligt för medborgarna att enklare få tillgång till innehåll och fatta välgrundade beslut.

| 2.5 | Handlingsplanen är en del av kommissionens bredare insatser för att lägga fram ett antal initiativ som ska bidra till att forma Europas digitala framtid, och är ett av en rad initiativ inom pelaren för ett öppet, demokratiskt och hållbart samhälle. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Meddelandet kompletterar också den europeiska handlingsplanen för demokrati och bygger på den ram som upprättats genom det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster och upphovsrättsreformen. Det måste också ses som en del av reglerna i den gemensamma rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Vi välkomnar den övergripande strategin för de insatser som krävs för att säkerställa en bättre arbetsmiljö för journalister och främja mediekunnighet. Det bör därför tydligare framgå hur meddelandet kompletterar den europeiska handlingsplanen för demokrati, även i fråga om finansiella anslag. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | De relevanta dokumenten bör noggrant och grundligt kopplas samman, bland annat genom närmare övervakning av åtgärderna i kommissionens förslag till rättsakt om digitala tjänster och rättsakt om digitala marknader samt strategin för konsumentpolitiken i EU, eftersom det i denna färdplan för medierna läggs stor vikt vid den digitala omvandlingens effekter, även för att stimulera de europeiska mediernas konkurrenskraft (1). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Det är välkommet att den struktur och de instrument som används för insatserna är konkreta och vi anser att de både kan vara ett svar på kort sikt på behovet av återhämtning efter krisen, genom att underlätta och bredda tillgången till finansiering, och på lång sikt, genom att fokusera på omvandling genom att stimulera investeringar i den gröna och digitala omställningen. Men det är också viktigt att förenkla systemet så att medierna kan testa nya finansieringsmodeller. Utan medel som gör det möjligt att experimentera och hitta fel (trial-and-error) är det svårt att åstadkomma innovationer på detta område. För närvarande finns det inga standardmodeller som kan kopieras, utan endast enskilda framgångshistorier från medieföretag som har lyckats säkerställa sin hållbarhet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | När det gäller nyhetsmediesektorn noterar EESK att handlingsplanen innehåller åtgärder för att hantera de utmaningar som hänger samman med en digital marknad där de flesta reklamintäkter går till globala digitala plattformar. De finansiella mekanismer som föreslås är mer varierade än någonsin, men vi vill påpeka att det finns vissa risker med att tillämpa en universallösning, eftersom detta kan ge upphov till skillnader mellan och i synnerhet inom medlemsstaterna (t.ex. mellan nationell och lokal nivå). Skillnaderna mellan de lokala nyhetsmedierna när det gäller att få tillgång till komplexa finansiella instrument måste beaktas. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK framhåller åter behovet av att hantera risken för splittring (2). De viktigaste åtgärderna i fråga om den audiovisuella sektorn är inriktade på denna utmaning, som inte bara beror på trycket från onlineplattformar utan också på att fokus nästan uteslutande ligger på den nationella publiken. Det krävs ambitiösa åtgärder för att europeiska aktörer ska kunna investera i innehåll, talanger, marknadsföring, distribution, innovation och teknik överallt i EU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | I egenskap av en församling som företräder det civila samhället har EESK upprepade gånger betonat (3) att Europas digitala framtid bygger på ett människoorienterat förhållningssätt, men också att kritiskt tänkande och mediekompetens spelar en grundläggande roll (4). Vi betonar än en gång att mediernas digitala omvandling inte är möjlig om inte allmänheten är förberedd på den, vilket är anledningen till att åtgärderna för medie- och medborgarutbildning är mycket viktiga. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK vill dessutom betona att inkludering och tillgänglighet är avgörande faktorer att ha i åtanke när det gäller alla aspekter av strategin: från bestämmelserna för mottagande av medel, de tekniska lösningarna för ansökningar och mediedataområdet till plattformarna för tillgång till audiovisuellt innehåll, utbildning, inflytande och den europeiska mediemarknadens funktion. |
| --- | --- |

3.7

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Till de åtgärder som är inriktade på återhämtning hör finansieringsprogram med direkt inverkan på medierna, men endast ett fåtal av dessa finansieringsmekanismer är stabila, säkra och tillgängliga under hela handlingsplanens löptid. De föreslagna åtgärderna måste anpassas för att säkerställa nödvändig finansiering av prioriteringarna, utöver sådana finansieringskällor som är tillfälligt tillgängliga eller som kan användas efter medlemsstaternas eget gottfinnande. T.ex. kommer programmet Kreativa Europa, som är tillgängligt under hela den fleråriga budgetramen, för första gången att omfatta åtgärder som fokuserar på mediefrihet och mediepluralism, journalistik och mediekunnighet. Andra föreslagna finansieringskällor är dock tillfälliga (t.ex. Sure), eller så kan medlemsstaterna välja att inte använda dem (strukturfonderna). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Åtgärd 1 syftar till att förenkla tillgången till EU-stöd genom ett interaktivt verktyg som ger vägledning om hur man ansöker om relevant EU-stöd inom ramen för den fleråriga budgetramen 2021–2027, men även genom de nationella planerna för återhämtning och resiliens. Detta är en utmärkt idé som dels gör det enklare att hitta information, dels optimerar mediefinansieringsprocesserna. Den måste dock åtföljas av en mekanism som gör det möjligt för medlemsstaterna att skicka information i realtid så att portalen har denna nödvändiga information vid den tidpunkt då den är relevant. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Åtgärd 2 handlar om initiativet MEDIA INVEST som syftar till att öka investeringarna i den audiovisuella sektorn. Detta är en särskild plattform för kapitalinvesteringar, som ska främja europeiska audiovisuella produktioner och distributionsstrategier. Kommittén är övertygad om att det kommer att krävas en betydande ökning av investeringarna, och att dessa måste åtföljas av ett större fokus på innovation om målet också är att öka de europeiska audiovisuella företagens konkurrenskraft på en alltmer aggressiv global marknad. Mot bakgrund av covid-19-krisen rekommenderar EESK dessutom att man inrättar en europeisk försäkringsfond för audiovisuella produktioner. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Åtgärd 3 handlar om NEWS: ett initiativ för att samla åtgärder för och stöd till nyhetsmediesektorn. Mångfalden av verktyg är också betydelsefull. Det är dock viktigt att beakta att dessa stödmekanismer bör ta hänsyn till sektorns särdrag och skapa möjligheter för såväl nystartade medieföretag (oavsett deras rättsliga form) som frilansjournalister. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Mer stöd måste ges till lokala medieorganisationer och nystartade medieföretag som inte har kapacitet att ansöka om dessa typer av finansiering, genom verktyg som är lättillgängliga för de små, oberoende medier som kämpar mest med ekonomiska medel. Att kanalisera finansieringen via branschorganisationer skulle också kunna hjälpa små medier att få tillgång till det stöd de behöver. Mediemarknaden, särskilt den lokala, är i vissa medlemsstater svag och sårbar och kan vara ointressant för investerare. Därför måste man hitta lösningar för att lokala medieföretag ska kunna diversifiera sina inkomstkällor och stärka sin marknadsposition, utan att vara beroende av externa investerare som kanske inte uppskattar avkastningen på investeringar på dessa penningsvaga marknader. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | När det gäller de ekonomiska stödåtgärderna måste de kombineras med de åtgärder som ingår i den europeiska handlingsplanen för demokrati, för att säkerställa att de är konsekventa vad gäller att främja demokratiska värden, stärka mediefriheten och motverka desinformation. I samma syfte välkomnar EESK de finansiella instrumentens mångfald och innovation, men understryker behovet av att säkerställa transparens i offentliga och privata investeringar, fonder, stiftelser och andra strukturer för medieägande samt att se till att de inte leder till överkoncentration och inte heller för med sig några specifika politiska eller ideologiska krav. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Inom ramen för åtgärd 4 presenteras en rad åtgärder som syftar till att omvandla sektorn genom att frigöra innovation genom ett europeiskt mediedataområde och uppmuntra nya affärsmodeller. EESK instämmer i att vi behöver bygga en genuin europeisk inre marknad för data – ett europeiskt dataområde grundat på europeiska normer och värden – även inom mediebranschen, något som framförts i andra yttranden (5). Åtgärderna måste ta hänsyn till behovet av att öka sektorns kapacitet att övergå till en alltmer datadriven mediemodell. I detta avseende finns det betydande skillnader inom sektorn. EESK uttrycker sin oro över behovet att säkerställa att rättigheterna för de användare som tillhandahåller data för denna europeiska marknad garanteras. Kommittén påpekar samtidigt, i likhet med flera europeiska konsumentorganisationer, att användarna måste få skälig ersättning för användningen av deras uppgifter. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Övriga insatser på detta område är förenliga med insatserna för att säkerställa den digitala och ekonomiska omvandlingen och bör ses i ett bredare sammanhang av åtgärder i dessa frågor. Åtgärd 5 syftar till att främja en europeisk branschkoalition inom virtuell och förstärkt verklighet, och åtgärd 6 uppmuntrar till omställning till en klimatneutral audiovisuell sektor genom ett strukturerat utbyte av bästa praxis. EESK fäster uppmärksamheten på behovet att investera i yrkesutbildning (6) och stärka sektorn för att se till att kompetensen anpassas till dessa grundläggande frågor. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Genom åtgärderna för möjliggörande och inflytande understryks behovet av att sätta européerna i centrum för det digitala decenniet. Åtgärd 7 syftar till större tillgänglighet till audiovisuellt innehåll i hela EU genom att en dialog inleds mellan den audiovisuella sektorn och det civila samhället för att komma överens om åtgärder för att förbättra tillgången och tillgängligheten till audiovisuellt innehåll över gränserna i EU och undanröja de geografiska begränsningar av tillgången till digitalt innehåll som följer av geoblockering. EESK välkomnar inledandet av denna dialog, som kommer att behöva beakta det nödvändiga skyddet av upphovsrätt och den audiovisuella sektorns finansieringsbegränsningar. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESK välkomnar åtgärd 8, som syftar till att främja europeiska medietalanger, bland annat genom utbildning, mentorskap och stöd till innovation. Vi vill dock fästa uppmärksamheten på mångfalden av organisationsformer hos aktörerna inom sektorn (egenföretagare, ideella organisationer) och behovet av att se till att alla kan få tillgång till mekanismerna. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Åtgärd 9 är inriktad på att ge medborgarna inflytande. Med tanke på mediekunnighetens betydelse för både medborgarna och demokratin bör denna fråga prioriteras. I synnerhet måste verktyg tas fram för att bekämpa desinformation och felaktig information, vars spridning har tilltagit på ett oroväckande sätt. Det är också viktigt att se till att åtgärderna på detta område, som återfinns i relevanta dokument och planer (7), är samstämmiga, särskilt eftersom det handlar om nya områden med enorma mängder information, och medlemsstaterna behöver tydlig vägledning och enhetliga förfaranden. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Inom åtgärd 10 inleds en diskussion om att säkerställa den europeiska mediemarknadens funktionssätt genom att stärka det övergripande samarbetet mellan europeiska tillsynsorgan på medieområdet inom den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga). EESK välkomnar den vikt som läggs vid att involvera beslutsfattare på medlemsstatsnivå, i synnerhet när det gäller att säkerställa att direktivet om audiovisuella medietjänster efterlevs, och uppmuntrar till en liknande strategi för alla åtgärder i planen, så att de kan utgöra en verklig färdplan för sektorn. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE3902&from=SV

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016AE4519&from=SV

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=SV

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE6302&from=SV

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=SV

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017AE1813&from=SV

6

(7)  Inbegripet den europeiska handlingsplanen för demokrati, åtgärdsplanen mot desinformation och handlingsplanen för digital utbildning.

7

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/181

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö

[COM(2020) 667 final]

(2021/C 286/30)

| Föredragande: | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |
| Medföredragande: | John COMER |

Föredragande:

Maria NIKOLOPOULOU

Medföredragande:

John COMER

| Remiss | Europeiska kommissionen, 28.10.2020 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 15.4.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 242/1/7 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 28.10.2020

Rättslig grund

Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

15.4.2021

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

242/1/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder kommissionens mål att gå mot en giftfri miljö och se till att kemikalier produceras på ett sätt som maximerar deras positiva bidrag till samhället och minskar påverkan på miljön. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Det behövs en definition av vilken användning av kemikalier som är ”nödvändig” och en tydligt beskriven metod för hur man kan se till att kemikalier ”bygger på säker och hållbar design”. I detta sammanhang betonar vi att ”ämnen som inger betänkligheter” måste identifieras, utvärderas och klassificeras på ett så heltäckande, entydigt och förenklat sätt som möjligt så att industrin kan anpassa sig. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK lovordar kommissionen för dess åsikt att EU bör vara en global föregångare inom produktion och användning av säkra och hållbara kemikalier och understryker vikten av att säkerställa lika villkor för företagen i internationella handelsavtal samt åtgärder för en rättvis omställning för alla EU-medborgare. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | För att strategin ska bli framgångsrik krävs engagemang från befolkningen och näringslivet samt innovativa tänkesätt, tillsammans med öppenhet och delaktighet i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Strategin syftar till att utvidga den generiska metoden för riskhantering till att omfatta konsumentprodukter som innehåller farliga kemikalier såsom cancerframkallande, mutagena och hormonstörande ämnen. För att göra det lättare för industrin att anpassa sig måste dock balansen mellan generiska bedömningar och riskbedömningar säkerställas. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK efterlyser att korrekt och konsekvent märkning ska vara obligatorisk, med verkställighet för hela leveranskedjan, inbegripet i fråga om produkter som innehåller nanomaterial. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK välkomnar insatserna för att förstärka EU:s strategiska oberoende, i synnerhet när det gäller kemikalier som används för hälsotillämpningar, och önskar se samma insatser inom andra sektorer och uppmanar till att överväga en översyn av EU:s industripolitik, med sikte på att åter förlägga en del av den viktiga produktionen av kemikalier i EU-länderna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK understryker vikten av att ta itu med den bristfälliga tillgången till data om kemikalier för att stimulera innovation, stärka konsumenternas förtroende och genomföra ordentliga konsekvensbedömningar. Det är av avgörande betydelse att ha tillgängliga och tillförlitliga databaser för forskningsresultat för att se över den industriella äganderätten och patent som begränsar tillgången till data samt att stärka principen om ”inga data, ingen marknad”. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att hanteringen av kemiska blandningar är ett relevant steg framåt i riskbedömningen av kemikalier. Mer forskning och utveckling är dock avgörande för att täcka de faktiska kunskapsluckorna och föra bedömningen och hanteringen av kemiska blandningar framåt. |
| --- | --- |

1.9

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Denna strategi ger möjlighet att sammanjämka det samhälleliga värdet av kemikalier med människors hälsa och planetens gränser, samt att reagera på EU-medborgarnas legitima strävan efter en hög skyddsnivå mot farliga kemikalier och att främja EU:s industri som en global föregångare när det gäller produktion och användning av säkra och hållbara kemikalier. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I strävan efter en giftfri miljö fastställs en ny hierarki för kemikaliehantering, som omfattar att använda säkra och hållbara kemikalier, att minimera eller ersätta potentiellt skadliga ämnen med kronisk effekt på människors hälsa och miljön samt att fasa ut de skadligaste kemikalierna från användning som inte är nödvändig för samhället, särskilt i konsumentprodukter.

  Figur


  Den giftfria hierarkin – en ny hierarki för kemikaliehantering |
| --- | --- |

2.2

Figur

Den giftfria hierarkin – en ny hierarki för kemikaliehantering

Image 1

2.3   Strategin är inriktad på fem huvudsakliga mål:

| 2.3.1 | Innovation för säkra och hållbara EU-kemikalier. Föreslagna åtgärder är bland annat att utveckla EU-kriterier för säker och hållbar design för kemikalier, att införa rättsliga krav på förekomsten av potentiellt skadliga ämnen i produkter genom initiativet om hållbara produkter, samt att ändra EU-lagstiftningen om industriutsläpp för att främja EU-industrins användning av säkrare kemikalier. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Stärka EU-lagstiftning för att ta itu med akuta miljö- och hälsoproblem. De föreslagna åtgärderna är inriktade på att skydda konsumenter och arbetstagare för att undvika förekomsten av de mest skadliga kemikalierna i alla konsumentprodukter, t.ex. material i kontakt med livsmedel, leksaker, barnavårdsartiklar, kosmetika, tvätt- och rengöringsmedel, möbler och textilier. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt kemikalier som kan orsaka cancer eller genmutationer, påverkar det reproduktiva eller det endokrina systemet eller är långlivade och bioackumulerande. Denna strategi kommer slutligen att tillämpas på kemikalier som påverkar de immunologiska, neurologiska eller respiratoriska systemen och kemikalier med specifik organtoxicitet. Fram till dess att den generiska metoden för riskhantering har införts kommer ämnen med alla ovannämnda faror att prioriteras för begränsningar för alla användningar och genom gruppering, i stället för att de regleras var för sig. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Förenkla och konsolidera åtgärder för att förbättra den rättsliga ramen. Förslaget inbegriper inrättandet av ett förfarande för ”ett ämne, en bedömning” för att samordna faro-/riskbedömningen av kemikalier i hela kemikalielagstiftningen samt stärka Europeiska kemikaliemyndighetens styrning och öka hållbarheten i dess finansieringsmodell. Dessutom innehåller strategin förslag till riktade ändringar av Reach-förordningen (förordningen om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier) och CLP-förordningen (förordningen om klassificering, märkning och förpackning), som ska genomföras i enlighet med principerna för bättre lagstiftning och vid behov bli föremål för utvärderingar och konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Inrätta en omfattande kunskapsbas om kemikalier. Ett EU-system för tidig varning och åtgärder för kemikalier ska utvecklas för att säkerställa att EU:s politik tar itu med framväxande kemiska risker så snart de identifierats genom övervakning och forskning. Därtill ska en ram med indikatorer tas fram för att övervaka orsakerna till och effekterna av kemiska föroreningar och för att mäta kemikalielagstiftningens ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Föregå med gott exempel för en global sund hantering av kemikalier. Syftet med dessa åtgärder är att stödja uppbyggnaden av tredjeländers kapacitet att bedöma och hantera kemikalier och att se till att farliga kemikalier som är förbjudna i EU inte produceras för export. |
| --- | --- |

2.3.5

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Under de senaste 50 åren har kemikalier blivit ett centralt inslag i våra liv och bidragit positivt till vår kultur och till framstegen i samhället som helhet, med dess växande befolkning. Samtidigt kan kemikalier – såväl syntetiska som naturligt förekommande kemikalier – ha farliga egenskaper som utgör en risk för människors hälsa och miljön.
  Trots detta blir mänskligheten allt mer beroende av dem. Enligt FN kommer produktionen av kemikalier att växa sju gånger snabbare än världens befolkning mellan 1990 och 2030. |
| --- | --- |

3.1

Trots detta blir mänskligheten allt mer beroende av dem. Enligt FN kommer produktionen av kemikalier att växa sju gånger snabbare än världens befolkning mellan 1990 och 2030.

| 3.2 | Vi bör alla instämma i det lovvärda målet om en giftfri miljö, och hur svårt det än må vara att uppnå det finns det inga ursäkter för att inte sträva framåt. EESK välkomnar kommissionens avsikt att inrätta ett rundabordssamtal på hög nivå med alla berörda parter i detta syfte. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Stora mängder farliga kemikalier fortsätter alltjämt att läcka ut i miljön från många källor, bland annat utsläpp av behandlat eller obehandlat hushålls- och industriavloppsvatten samt deponi-, förbrännings- och tillverkningsprocesser, och kan spridas genom luft, mark och vatten, där de orsakar allvarlig skada (1). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Det finns många historiska problem till följd av kemiska föroreningar. PBDE (polybromerade difenyletrar) och andra flamskyddsmedel sprids till exempel enkelt från de produkter som behandlats med dem, såsom polyuretanskum, och förorenar luft och damm. Trots att många farliga PBDE har förbjudits finns de kvar i miljön på grund av hur långlivade de är och den omfattande användningen av dem. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | När sådana farliga kemikalier ersätts måste vi försäkra oss om att ersättningen innebär en väsentlig förbättring. Palmoljebiodiesel, som bidrar till avskogningen, kan till exempel vara värre för miljön än fossila bränslen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tillsynsmyndigheterna måste dessutom vara medvetna om och förhindra försök att ersätta en farlig kemikalie med kemikalier som har liknande farliga egenskaper. PFAS bör till exempel hanteras som en grupp och inte på individuell basis. Ny forskning pekar på att vissa alternativ till tidigare använda PFAS inte nödvändigtvis är säkrare (2). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK oroas över att åtgärderna för dekontaminering som syftar till att återställa människors hälsa och miljön kan vara otillräckliga, särskilt när det gäller nödvändiga kemikalier som det ännu inte finns giftfria alternativ till, eller för vilka giftfria alternativ kräver en långsiktig utvecklingsprocess, samt sådana utfasade kemikalier som fortfarande är djupt oroväckande på grund av sin persistens i miljön. Eftersom det fortfarande görs stora ansträngningar för att anta dekontamineringsstrategier ser EESK fram emot den kommande handlingsplanen för nollförorening. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK begär att lämplig och konsekvent märkning ska vara obligatorisk, och genomdrivas, för hela leveranskedjan för produkter som innehåller nanomaterial (leksaker, biocider, kläder, bekämpningsmedel, läkemedel, målarfärg, barnavårdsartiklar osv.). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK undrar också om tidsplanen för de många åtgärder som ska genomföras parallellt med varandra är realistisk och genomförbar, med tanke på industrins behov av att gradvis anpassa sig till omställningen utan allvarliga negativa sociala och ekonomiska konsekvenser. Uppbyggnaden av myndigheternas kapacitet måste dessutom stärkas. Detta är avgörande för att den uppdaterade politik som planeras ska kunna genomföras framgångsrikt. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Vissa aspekter saknas eller förklaras inte tillräckligt i strategin, såsom den uppskattade energibalansen i den föreslagna kemikalieomställningen och konsekvenserna för arbetstagare och stora och små företag i Europa. I de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör medel avsättas för att säkerställa ett effektivt genomförande av strategin. |
| --- | --- |

3.10

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Innovation för säkra och hållbara kemikalier i EU

| 4.1.1 | Det råder enighet om att omställningen till kriterier för säker och hållbar design för kemikalier är en social och ekonomisk nödvändighet för att underlätta den gröna och digitala omställningen i EU:s industri. Denna utmaning kommer att vara enorm och den forskning som krävs är potentiellt mycket kostsam och kommer att erbjuda vissa konkurrensfördelar. Vissa förluster av arbetstillfällen och ekonomiska förluster kan emellertid uppstå, eftersom inte alla företag kan anpassa sig och inte alla arbetstagare kan omskolas/vidareutbildas. Därför är finansiella åtgärder och stimulansåtgärder avgörande för att uppnå en rättvis omställning, framför allt för att arbetstagare ska kunna behålla sina arbeten eller ha ett lönsamt alternativ, stöd till investeringar och innovativa affärsmodeller. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Åtgärder för att säkerställa arbetstagares fullständiga anpassning, såsom incitament till och finansiering av omskolning och specialisering för att förhindra att arbetstillfällen går förlorade, specificeras inte. En annan källa till oro är hur den geografiska fördelningen av industrisektorer kommer att avgöra strategins genomslag. Industrier i perifera områden bör beaktas, liksom den höga andelen små och medelstora företag som är verksamma i sektorn. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Begreppet ”säker och hållbar design” som kommer att tas fram oroar de berörda parterna. Därför bör dess definition och lämpliga färdigheter för att stimulera produktionen av sådana kemikalier inbegripa kriterier för alla berörda aktörer. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Processen för registrering, utvärdering och godkännande av kemikalier är komplicerad och kräver specialisering, vilket ibland är svårt för små och medelstora företag och vanligtvis medför höga efterlevnads- och administrativa kostnader. För att underlätta förfaranden för fullgörande av registrering och lagstadgad riskhantering i Reach och CLP-förordningen bör processen förenklas eller så skulle utbildning för icke-experter kunna uppmuntras. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Nya och renare industriprocesser och teknikformer kommer att minska kemikalieproduktionens miljöavtryck, förbättra marknadsberedskapen samt uppnå målen för hållbar utveckling och den övergripande europeiska gröna given. Riktlinjer för bedömning och utbyte av bästa praxis för utformning och genomförande av renare industriprocesser och teknikformer skulle göra en sådan omställning möjlig. Bästa tillgängliga teknik måste beaktas. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Kommissionen strävar efter att minimera förekomsten av potentiellt skadliga ämnen i återvunna material genom att införa krav och information om kemiskt innehåll och säker användning som en del av initiativet för hållbar produktpolitik. Användningen av återvinningsbara material får inte innebära att man tillåter en fortsatt användning av farliga kemikalier i högre koncentrationer (3). ”Potentiellt skadliga ämnen” (ämnen som inger betänkligheter) måste identifieras, utvärderas och klassificeras på ett sätt som är så omfattande och otvetydigt men även förenklat som möjligt så att det blir möjligt för industrin att anpassa sig. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Dessa åtgärder kommer att öka konsumenternas och producenternas förtroende för återvunna produkter. Bristen på adekvat information om det kemiska innehållet i produkter som producerats av återvunna material är ett problem, och dataskyddsbegränsningar kan orsaka problem på detta område. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | I strategin tillkännages ökade investeringar i innovativ teknik. Detta är ett utmärkt tillfälle att främja forskning om tillvaratagande av industriavfall, i synnerhet jordbruks- och livsmedelsavfall, vars stora potential har hämmats av otillräckliga investeringar.

  De rättsliga kraven på produkter från tillvarataget jordbruks- och livsmedelsavfall förbises dock till största delen både i från jord till bord-strategin och i strategin för hållbara kemikalier. Förekomsten av läkemedelsrester i bearbetad stallgödsel för gödsling, återanvändningen av behandlat avloppsvatten för bevattning av odlingar samt rester av läkemedel och bekämpningsmedel, herbicider och insekticider i optimerat livsmedelsavfall är exempel på särskilt oroväckande frågor, eftersom dessa bioaktiva ämnen kan spridas i miljön och ge upphov till negativa effekter på ekosystem. De bör därför identifieras, bedömas och regleras. Människor kan komma att påverkas inte endast genom exponering, utan även genom konsumtion, eftersom dessa ämnen kan bioackumuleras och biomagnifieras längs med livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

4.1.8

De rättsliga kraven på produkter från tillvarataget jordbruks- och livsmedelsavfall förbises dock till största delen både i från jord till bord-strategin och i strategin för hållbara kemikalier. Förekomsten av läkemedelsrester i bearbetad stallgödsel för gödsling, återanvändningen av behandlat avloppsvatten för bevattning av odlingar samt rester av läkemedel och bekämpningsmedel, herbicider och insekticider i optimerat livsmedelsavfall är exempel på särskilt oroväckande frågor, eftersom dessa bioaktiva ämnen kan spridas i miljön och ge upphov till negativa effekter på ekosystem. De bör därför identifieras, bedömas och regleras. Människor kan komma att påverkas inte endast genom exponering, utan även genom konsumtion, eftersom dessa ämnen kan bioackumuleras och biomagnifieras längs med livsmedelskedjan.

| 4.1.9 | Ämnen som anses inge betänkligheter ger upphov till förvirring bland berörda parter. En förklaring av vilken sorts krav som ska införas och en tidsplan för genomförandet vore till hjälp för att förstå effekten av denna åtgärd på nuvarande materialkretslopp. |
| --- | --- |

4.1.9

| 4.1.10 | Den uppskattade energibalansen för den föreslagna kemikalieomställningen är en källa till oro. Med tanke på att de huvudsakliga omvandlingar som krävs för gröna materialkretslopp är ytterst endotermiska processer (t.ex. separation, återvinning, dekontaminering, kemisk omvandling) förväntas energibehovet öka. Dessutom måste koldioxidavtrycket från tillverkning av kemikalier minskas, eftersom det vanligtvis är en energiintensiv process. |
| --- | --- |

4.1.10

| 4.1.11 | Vätgas har en stor potential för detta syfte, både som energikälla och som kemiskt reduktionsmedel i riktningsbara processer (t.ex. för att ersätta kol som reduktionsmedel). Vätgasbränsleceller är dock fortfarande beroende av platina, som är dyrt och skadligt för miljön. Det finns ett behov av grundläggande kemisk forskning för att hitta alternativ till platina. |
| --- | --- |

4.1.11

| 4.1.12 | Kommissionen eftersträvar större motståndskraft när det gäller försörjning och hållbarhet i fråga om kemikalier som används i tillämpningar som är nödvändiga för samhället i EU genom att göra EU mindre beroende och öka den strategiska framsynen på kemikalieområdet. Att öka motståndskraften hos kemikalier som används i hälsotillämpningar kommer att innebära betydande framsteg för EU:s marknad och industri för kemikalier som används inom hälso- och sjukvården. Vi behöver dock veta hur dessa åtgärder kan tillämpas på andra kemikalier med nödvändiga användningsområden. |
| --- | --- |

4.1.12

| 4.1.13 | Produkter som framställs med råvaror som importerats från länder utanför EU, till exempel sällsynta jordartsmetaller som förvärvats genom malmbrytningsverksamhet som innebär miljö- och hälsorisker, har till exempel blivit oumbärliga för flera moderna teknikformer, allt från försvarssystem, mobiltelefoner och tv-apparater till lysdioder och vindturbiner. Därmed uppstår frågan om vilka strategier som ska tillämpas för att ta itu med beroendet av andra nödvändiga ämnen, vars produktionsprocesser är beroende av försörjning från länder utanför EU. |
| --- | --- |

4.1.13

| 4.1.14 | EESK undrar även hur modellen med ”säker och hållbar design” kommer att kunna tillämpas på leverantörer utanför EU, som har sina egna kemikalieförordningar. Eftersom begränsningarna för dessa kriterier för framställning av kemikalier ännu inte har fastställts, är det inte tydligt huruvida principen och bedömningsåtgärderna är tillämpliga på råvarukällor, oavsett ursprung. Det är fortfarande oklart hur de föreslagna åtgärderna ska kopplas samman och balanseras med olika befintliga strategier i länder utanför EU som ingår i EU:s värdekedjor för kemikalier. |
| --- | --- |

4.1.14

| 4.1.15 | EESK föreslår därför att EU:s industristrategi ses över och att incitament till att återföra kemikalieproduktionen till EU-länder övervägs. Detta kommer inte enbart att främja EU:s strategiska oberoende, utan även ge upphov till nya arbetstillfällen av hög kvalitet och underlätta genomförandet av kemikaliestrategin. |
| --- | --- |

4.1.15

4.2   Starkare EU-lagstiftning för att ta itu med miljö- och hälsoproblem

| 4.2.1 | EESK välkomnar kommissionens mål att utvidga den generiska metoden för riskhantering. Med tanke på att vissa produkter kommer att begränsas är det dock nödvändigt att säkerställa överensstämmelse mellan generiska och specifika riskbedömningar för alla kemikalier, så att industrin gradvis kan anpassa sig. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EESK välkomnar också användningen av gruppering för att ta itu med PFAS-reglering och stöder att den utsträckning i vilken grupperingsstrategier antas kan behöva utökas för att öka lagstiftningens ändamålsenlighet och effektivitet (4). |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Strategin kommer att innefatta förslag till nya faroklasser och kriterier i CLP-förordningen för att till fullo ta itu med miljötoxicitet, persistens, mobilitet och bioackumulering. Det är viktigt att utvärderingen av kemikaliers negativa effekter på miljön och fördelningen av olika faroklasser till kemikalier utförs på ett omfattande och öppet sätt. Kriterierna för klassificering bör definieras i detalj för att förutse potentiella betänkligheter om andra produkter som håller på att utvecklas. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Införandet av hormonstörande ämnen, långlivade, mobila och toxiska samt mycket långlivade och mycket mobila ämnen som kategorier av SVHC-ämnen (ämnen som inger mycket stora betänkligheter) kräver omfattande och öppen bedömning och utvärdering. Dessutom behövs större samstämmighet mellan de SVHC-ämnen som fastställs i Reach-förordningen och annan europeisk lagstiftning (t.ex. EU:s ramdirektiv för vatten). |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Strategins fokus ligger främst på hormonstörande kemikalier och PFAS, och tar upp bekämpningsmedel, biocider, läkemedel, tungmetaller, mjukgörare och flamskyddsmedel som farliga ämnen. Andra kemikalier som inger betänkligheter, såsom nanomaterial, nämns dock knappt. Även om de ingår i Reach är översynen av definitionen inte ännu genomförd och regleringen av dem är fortfarande otillräcklig (t.ex. bristen på reglering av utsläpp av nanomaterial i miljön, inga begränsningar av deras utsläppande på marknaden, öppenhet och inrättandet av ett EU-register för att säkerställa deras spårbarhet från tillverkning till konsumenter). |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Med tanke på den väldokumenterade bevisningen för de risker som vissa grupper av ämnen är förenade med bör EU inte bara begränsa utan ibland till och med förbjuda användningen av redan identifierade hormonstörande kemikalier, såsom bisfenol och ftalater – detta gäller även kemikalier utan näringsmässigt värde i livsmedelsprodukter, såsom nanomaterial. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Åtgärder för att främja och underlätta ersättandet av ämnen som inger mycket stora betänkligheter och andra farliga föreningar skulle kunna genomföras med hjälp av en finansiell mekanism (bonus/malus). |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Det är ett betydande steg framåt inom riskbedömningen av kemikalier som inger betänkligheter att blandningar ägnas särskild uppmärksamhet, och EESK välkomnar att både avsiktliga och oavsiktliga blandningar kommer att behandlas. De återstående kunskapsluckorna om toxicitet och exponering för blandningar och det stora antalet kemikalier som används leder dock till förslag såsom den systematiska användningen av bedömningsfaktorer för blandningar för enskilda kemikalier för att hantera oavsiktliga blandningar. Tillförlitligheten i bedömningsfaktorer för blandningar i kemikalieriskbedömningar ger anledning till oro, eftersom detta inte är en scenariospecifik faktor. EESK instämmer därför starkt i de prioriteringar och rekommendationer vad gäller forskning och utveckling som anges i rapporten (SWD(2020) 250 (5)) för att effektivt kunna bedöma och hantera kemiska blandningar. |
| --- | --- |

4.2.8

4.3   Förenkling och konsolidering av den rättsliga ramen

| 4.3.1 | EESK lovordar beaktandet av modellen ”ett ämne, en bedömning” i fråga om effektiv säkerhetsbedömning av kemikalier. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Detta kommer att förenkla och påskynda godkännandeförfarandet, vilket kommer att gynna producenterna och underlätta forskningen om och utvecklingen av alternativa giftfria ämnen. Hänsyn måste dock tas till att samma ämne kan ha olika effekt under olika förutsättningar och i blandningar. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Omkring 30 % av alla varningar beträffande farliga produkter på marknaden avser risker på grund av kemikalier, och enbart en tredjedel av registreringsfilerna för kemiska ämnen som registrerats av industrin inom ramen för Reach uppfyller informationskraven till fullo. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Nolltoleransen mot bristande efterlevnad och de föreslagna åtgärderna för att förstärka genomförandet och efterlevnaden av kemikalielagstiftningen välkomnas. Det rekommenderas starkt att principen ”inga data, ingen marknad” genomförs ordentligt, i stället för att tillåta oreglerade produkter och kemikalier på marknaderna. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Data om kemiska ämnen som är godkända på marknaden bör dessutom uppdateras regelbundet av samma registranter, eftersom Reach är otillräckligt i vissa avseenden. Enligt Chemical Evaluation Report (6) saknade 64 % av de ämnen som utvärderades (126 av 196) information för att påvisa säkerheten hos de kemikalier som salufördes i Europa. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Nästan 90 % av de produkter som anses vara farliga importeras från länder utanför EU. Den globala kemikalieproduktionen förväntas fortsätta att öka. Det är sannolikt att EU och OECD-länderna kommer att fokusera på att utveckla och framställa tekniskt avancerade kemiska produkter, såsom särskilda och biovetenskapliga kemikalier. Afrika, Mellanöstern och Asien kommer sannolikt att producera stora mängder ”baskemikalier”. Detta kommer att orsaka enorma problem för EU när det gäller gränskontroller och ekonomisk konkurrenskraft. Åtgärder kommer att krävas för att säkerställa lika villkor för EU:s företag i frihandelsavtal. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | EESK välkomnar åtgärderna för att stärka EU:s gränskontroller och samarbete med onlineplattformar för direktförsäljning. |
| --- | --- |

4.3.7

4.4   En omfattande kunskapsbas om kemikalier

| 4.4.1 | Eftersom EU saknar en omfattande informationsbas om alla ämnen är alla förslag till åtgärder för att förbättra tillgången till data om kemikalier välkomna, så länge de är ändamålsenliga. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Ur industrins synvinkel gör det tvivelaktiga patentsystemet det omöjligt att avslöja alla aspekter av patenterade produkter på marknaden. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Ur vetenskaplig synvinkel hämmar den begränsade kostnadsfria öppna vetenskapen det fria kunskapsutbytet och kombinationen av insatser och investeringar. Bestämmelser om skydd av vetenskapliga data och en industriell äganderätt som inte är tillräckligt välgrundad hindrar tillgången till alla relevanta data om kemikalier, och därmed även innovationen. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Konflikterna beträffande tillgången till data bör tas upp och lösas genom att man inför åtgärder för att utvidga de data som finns tillgängliga och för att förbättra deras kvalitet. Man skulle exempelvis kunna skapa en mekanism där industrier som importerar nanomaterial för tillverkningsändamål finansierar oberoende forskning om riskerna med nanomaterial där det saknas vetenskapliga kunskaper. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Kommissionen avser att fortsätta att främja forskning samt biologisk exponeringsmätning och övervakning för att förstå och förebygga kemikalierelaterade risker och driva på innovation inom kemisk riskbedömning och regulatorisk vetenskap. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | För att underlätta innovation genom forskning bör arbetstagarmedverkan och ekonomiskt stöd även avsättas för att optimera bästa praxis för överföring av kunskap, såväl industriell som vetenskaplig, i syfte att säkerställa fri och enkel tillgång till tillförlitliga databaser. Åtkomst till innovation bör även säkerställas för alla berörda aktörer av EU:s kemikalieindustri. |
| --- | --- |

4.4.6

| 4.4.7 | Åtgärder för att främja innovation inom säkerhetstester och kemikalieriskbedömningar för att minska antalet djurförsök uppskattas, särskilt med tanke på framstegen inom forskningen och de banbrytande nya metoder som utvecklats (t.ex. in vitro-tester) och som kommer att öka kvaliteten, effektiviteten och hastigheten i bedömningarna av kemiska faror och risker. |
| --- | --- |

4.4.7

| 4.4.8 | Det är av yttersta vikt att säkerställa större insyn i beslutsfattandet. Många viktiga frågor diskuteras på slutna möten, vilket skapar förvirring bland EU-medborgarna när det gäller de åtgärder som EU vidtar för att begränsa deras exponering för farliga kemikalier. De rådata som bedömningar och beslut bygger på (Echa och Efsa) (7) måste även göras tillgängliga. Det finns ett behov av att säkerställa större insyn i medlemsstaternas beslut och ståndpunkter när det gäller kemiska ämnen på marknaden. |
| --- | --- |

4.4.8

4.5   Att föregå med gott exempel för en global sund hantering av kemikalier

| 4.5.1 | Med tanke på dess globala effekter gläder sig EESK åt att se att kommissionen, som en av åtgärderna för att främja standarder för säkerhet och hållbarhet utanför EU, avser se till att farliga kemikalier som är förbjudna i EU inte produceras för export. Det är dock fortsatt oklart hur de återstående lagar som ska tas fram och harmoniseras kommer att tillämpas globalt. Förbudet mot exportprodukter kan påverka industrin i andra länder där ambitionerna i kemikaliestrategin inte är tillämpliga. Det är inte klart hur effekterna på industrier utanför EU kommer att hanteras, i egenskap av tidigare tillverkare och exportörer av en viss produkt. |
| --- | --- |

4.5.1

4.6   Överanvändningen av kemikalier inom hälso- och sjukvården

Det bör forskas mycket mer om att utveckla policyer för förebyggande av sjukdomar med särskilt fokus på immunsystemet. Målet måste vara en positiv inställning till en hälsosam livsstil, som gör att människor kan använda färre kemiska behandlingar när så är lämpligt. Alla kemiska behandlingar bör inriktas på personer som verkligen behöver dem, för att undvika överanvändning.

4.7   Kemikalier inom jordbruket

| 4.7.1 | De negativa effekterna på miljön av de bekämpningsmedel som används inom jordbruket måste minskas utan att försämra kvaliteten på livsmedelsproduktionen eller äventyra livsmedelstryggheten i EU. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Den nuvarande europeiska alliansen för forskning, som har i uppdrag att hitta och testa organiska alternativ till syntetiska kemikalier inom jordbruket, måste få tillräcklig finansiering. Investeringarna bör inriktas på biologiska organiska bekämpningsmedel. Det ekonomiska stödet bör även utökas för att främja forskning och innovation inom naturliga tillväxtbefrämjande medel och växtskyddsmedel. Till exempel kan den inneboende bioaktiviteten hos vissa naturliga föreningar som metaboliseras av rizobakterier användas som växtskydd mot externa patogener. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | En mycket mer riktad användning av kemiska gödselmedel är önskvärd, vilket bör leda till en lägre användning av kemiska gödselmedel. Ytterligare forskning behövs för att utveckla alternativ för att säkra en fortsatt tillräcklig livsmedelsproduktion och tillräckliga inkomster för jordbrukare. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | Ytterligare bedömningar av miljö- och hälsorisker behövs för att utvärdera huruvida användningen av bioteknik och genteknik skulle kunna bidra till utvecklingen av alternativ till kemiska gödselmedel och bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.5 | Om inga andra realistiska alternativ framkommer, kommer en betydande minskning av användningen av bekämpningsmedel att medföra antingen ökade produktionskostnader och/eller leda till mindre skördar. Därför måste frågan om den ekonomiska bördan för producenterna och konsumenterna och livsmedelsimporterna från länder utanför EU diskuteras. |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.6 | EU:s nya strategi för biologisk mångfald för 2030 är mycket ambitiös, eftersom den omfattar planer på att omvandla minst 30 % av Europas markyta till ett nätverk av aktivt förvaltade och skyddade områden. Den bör utgöra ett betydande bidrag till den biologiska mångfalden och återställandet av naturen och hjälpa till att stödja strategin för hållbara kemikalier i jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

4.7.6

| 4.7.7 | I detta avseende bör särskilda satsningar göras för att förbättra skyddet av den biologiska mångfalden och särskilt skyddet av pollinerare mot bekämpningsmedel. Exempelvis har Efsas vägledande dokument om bedömningen av växtskyddsprodukters risker för bin betydande brister. Det måste integrera data om kronisk toxicitet, bekämpningsmedels effekter på larver och data om akut toxicitet för bin och andra pollinerare. |
| --- | --- |

4.7.7

| 4.7.8 | För att kemikaliestrategin ska bli framgångsrik krävs betydande stöd från allmänheten och en verklig kulturförändring i vår inställning till användning av kemikalier, klimatförändringar och miljöföroreningar. |
| --- | --- |

4.7.8

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Joyce Msuya, biträdande direktör för FN:s miljöprogram.

1

(2)  . EU news alert issue 517, 22/11/18.

2

(3)  EESK:s yttrande ”Genomförandet av EU:s miljölagstiftning på områdena luftkvalitet, vatten och avfall” (EUT C 110, 22.3.2019, s. 33).

3

(4)  Kommissionens studie av strategin för en giftfri miljö inom ramen för det sjunde miljöhandlingsprogrammet.

4

(5)  Kommissionens lägesrapport om bedömningen och hanteringen av kombinerad exponering för flera kemikalier (kemiska blandningar) och därmed förenade risker.

5

(6)  Europeiska miljökontoret (https://eeb.org/chemical-evaluation-report-achievements-challenges-and-recommendations-after-a-decade-of-reach/).

6

(7)  Akronymer: Echa (Europeiska kemikaliemyndigheten) och Efsa (Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet).

7

---

| 16.7.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 286/190 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 286/190

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller undantag från mervärdesskatteplikt för import och vissa leveranser, med avseende på unionsåtgärder som vidtas av hänsyn till allmänintresset

[COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)]

(2021/C 286/31)

| Remiss | Europeiska unionens råd, 16.4.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande vid plenarsessionen | 27.4.2021 |
| Plenarsession nr | 560 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 220/0/7 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 16.4.2021

Rättslig grund

Artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande vid plenarsessionen

27.4.2021

Plenarsession nr

560

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

220/0/7

Eftersom kommittén har uttryckt sitt stöd för beskattningsregler som utarbetats till följd av covid-19-krisen i sitt yttrande om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU för att åtgärda det akuta behov av att skjuta upp vissa tidsfrister för inlämning och utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som följer av covid-19-pandemin (COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)), om Förslag till rådets beslut om ändring av direktiven (EU) 2017/2455 och (EU) 2019/1995 vad gäller dag för införlivande och dag för tillämpning till följd av covid-19-utbrottet (COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)) och om Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/2454 vad gäller dag för tillämpning till följd av covid-19-utbrottet (COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)) (1) av den 10 juni 2020 och med tanke på att denna ändring av direktiv 2006/112/EG (2) inte omfattar något nytt för EESK att lämna synpunkter på, beslutade EESK vid sin 560:e plenarsession den 27–28 april 2021 (sammanträdet den 27 april 2021) med 220 röster för och 7 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget och hänvisa till ståndpunkterna i ovannämnda dokument.

Bryssel den 27 april 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 311, 18.9.2020, s. 76.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

---