# Službeni list C 221/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 221 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.10. lipnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 221

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.10. lipnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 221/01 | Mišljenje Komisije оd 3. lipnja 2021. o planu zbrinjavanja radioaktivnog otpada iz postrojenja elektrane Sizewell C (dva reaktora tipa UK-EPR) u Suffolku, Ujedinjena Kraljevina | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europska komisija

2021/C 221/01

Mišljenje Komisije оd 3. lipnja 2021. o planu zbrinjavanja radioaktivnog otpada iz postrojenja elektrane Sizewell C (dva reaktora tipa UK-EPR) u Suffolku, Ujedinjena Kraljevina

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2021/C 221/02 | Zaključci Vijeća o pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja u cilju promicanja obrazovnog uspjeha za sve | 3 |
| 2021/C 221/03 | Zaključci Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja | 14 |
| | Europska komisija |
| 2021/C 221/04 | Tečajna lista eura — 9. lipnja 2021. | 25 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2021/C 221/02

Zaključci Vijeća o pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja u cilju promicanja obrazovnog uspjeha za sve

3

2021/C 221/03

Zaključci Vijeća o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja

14

Europska komisija

2021/C 221/04

Tečajna lista eura — 9. lipnja 2021.

25

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 221/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  ) | 26 |
| 2021/C 221/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 28 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2021/C 221/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  )

1

26

2021/C 221/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europska komisija

| 10.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 221/1

---

MIŠLJENJE KOMISIJE

оd 3. lipnja 2021.

o planu zbrinjavanja radioaktivnog otpada iz postrojenja elektrane Sizewell C (dva reaktora tipa UK-EPR) u Suffolku, Ujedinjena Kraljevina

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(2021/C 221/01)

Procjena u nastavku provodi se u skladu s odredbama Ugovora o Euratomu, ne dovodeći u pitanje bilo kakve dodatne procjene koje se provode u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije te obvezama koje proizlaze iz njega i iz sekundarnog zakonodavstva (1).

Dana 17. kolovoza 2020. Europska komisija je, u skladu s člankom 37. Ugovora o Euratomu, od vlade Ujedinjene Kraljevine zaprimila opće podatke koji se odnose na plan zbrinjavanja radioaktivnog otpada (2) iz elektrane Sizewell C.

Na temelju tih podataka i dodatnih informacija koje je Komisija zatražila 27. studenoga 2020. i 9. veljače 2021., a koje su tijela Ujedinjene Kraljevine dostavila 12. siječnja 2021. i 9. veljače 2021., dodatnih informacija koje su predstavnici Ujedinjene Kraljevine dostavili 10. veljače 2021. na sastanku skupine stručnjaka (putem videokonferencije) te daljnjih informacija zatraženih 10. veljače 2021. (na kraju sastanka) i 23. veljače 2021., koje su dostavila tijela Ujedinjene Kraljevine 15. veljače 2021. i 8. ožujka 2021., Komisija je izradila mišljenje u nastavku.

| 1. | Udaljenost između postrojenja i najbliže države članice, u ovom slučaju Francuske, iznosi 138 km. |
| --- | --- |

1.

Udaljenost između postrojenja i najbliže države članice, u ovom slučaju Francuske, iznosi 138 km.

| 2. | Pri normalnim radnim uvjetima ne očekuje se da će plinoviti i tekući radioaktivni ispusti uzrokovati izloženost koja bi znatno utjecala na zdravlje stanovništva u nekoj državi članici, s obzirom na granice doza utvrđene u Direktivi o osnovnim sigurnosnim standardima (Direktiva 2013/59/Euratom) (3). |
| --- | --- |

2.

Pri normalnim radnim uvjetima ne očekuje se da će plinoviti i tekući radioaktivni ispusti uzrokovati izloženost koja bi znatno utjecala na zdravlje stanovništva u nekoj državi članici, s obzirom na granice doza utvrđene u Direktivi o osnovnim sigurnosnim standardima (Direktiva 2013/59/Euratom) (3).

| 3. | Kruti nisko radioaktivni otpad privremeno se skladišti na licu mjesta prije otpreme u odlagališta koja su odobrila regulatorna tijela Ujedinjene Kraljevine.
  Istrošeni gorivi elementi i srednje radioaktivni kruti otpad privremeno se skladište na licu mjesta do buduće raspoloživosti geološkog odlagališta. Nije predviđena ponovna obrada istrošenoga goriva. |
| --- | --- |

3.

Kruti nisko radioaktivni otpad privremeno se skladišti na licu mjesta prije otpreme u odlagališta koja su odobrila regulatorna tijela Ujedinjene Kraljevine.

Istrošeni gorivi elementi i srednje radioaktivni kruti otpad privremeno se skladište na licu mjesta do buduće raspoloživosti geološkog odlagališta. Nije predviđena ponovna obrada istrošenoga goriva.

| 4. | U slučaju neplaniranih radioaktivnih ispusta do kojih može doći nakon nesreća tipa i veličine onih razmotrenih u općim podacima, doze kojima bi stanovništvo u nekoj državi članici vjerojatno bilo izloženo ne bi znatno utjecale na zdravlje u odnosu na referentne razine utvrđene u Direktivi o osnovnim sigurnosnim standardima (Direktiva 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

U slučaju neplaniranih radioaktivnih ispusta do kojih može doći nakon nesreća tipa i veličine onih razmotrenih u općim podacima, doze kojima bi stanovništvo u nekoj državi članici vjerojatno bilo izloženo ne bi znatno utjecale na zdravlje u odnosu na referentne razine utvrđene u Direktivi o osnovnim sigurnosnim standardima (Direktiva 2013/59/Euratom).

Zaključno, Komisija smatra da provedbom plana zbrinjavanja radioaktivnog otpada u bilo kojem obliku, nastalog u dvama reaktorima tipa EPR u postrojenju nuklearne elektrane Sizewell C na obali Suffolka u Ujedinjenoj Kraljevini, tijekom uobičajenog rada te u slučaju neplaniranih radioaktivnih ispusta do kojih može doći nakon nesreća tipa i veličine onih razmotrenih u općim podacima, neće doći do radioaktivne kontaminacije vode, tla ili zraka neke države članice koja bi znatno utjecala na zdravlje u odnosu na odredbe utvrđene u Direktivi o osnovnim sigurnosnim standardima (Direktiva 2013/59/Euratom).

Sastavljeno u Bruxellesu 3. Lipnja 2021.

Za Komisiju

Kadri SIMSON

Članica Komisije

---

(1)  Primjerice, u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije ekološke je aspekte potrebno dodatno analizirati. Komisija bi za primjer htjela skrenuti pozornost na odredbe Direktive 2011/92/EU o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš, kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU; Direktivu 2001/42/EZ o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš, Direktivu 92/43/EEZ o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore te Direktivu 2000/60/EZ o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike.

1

(2)  Odlaganje radioaktivnog otpada u smislu točke 1. Preporuke Komisije 2010/635/Euratom od 11. listopada 2010. o primjeni članka 37. Ugovora o Euratomu (SL L 279, 23.10.2010., str. 36.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 2013/59/Euratom od 5. prosinca 2013. o osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od opasnosti koje potječu od izloženosti ionizirajućem zračenju (SL L 13, 17.1.2014., str. 1.).

3

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 10.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 221/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 221/3

---

Zaključci Vijeća o pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja u cilju promicanja obrazovnog uspjeha za sve

(2021/C 221/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

U KONTEKSTU:

| 1. | europskog stupa socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički proglasili na socijalnom samitu u Göteborgu 2017., a posebno njegova prvog, trećeg i jedanaestog načela; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rezolucije Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.), čiji je prvi strateški prioritet poboljšanje kvalitete, pravičnosti, uključenosti i uspjeha za sve u obrazovanju i osposobljavanju; |
| --- | --- |

2.

PODSJEĆAJUĆI NA politički kontekst naveden u Prilogu;

S OBZIROM NA:

| 3. | nalaze Pregleda obrazovanja i osposobljavanja za 2020., iz kojih je među ostalim vidljivo sljedeće:






  a) | zahvaljujući stalnim naporima država članica razina sudjelovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju djece u dobi od četiri godine nadalje visoka je, tek neznatno niža od cilja strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.), no neujednačen pristup i kvaliteta i dalje predstavljaju izazov; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

zahvaljujući stalnim naporima država članica razina sudjelovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju djece u dobi od četiri godine nadalje visoka je, tek neznatno niža od cilja strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.), no neujednačen pristup i kvaliteta i dalje predstavljaju izazov;

| b) | postotak osoba koje su rano napustile obrazovanje i osposobljavanje 2019. iznosio je 10,2 %, čime je gotovo ostvaren cilj okvira ET 2020. Međutim, za osobe s invaliditetom ta stopa iznosi 20,3 %, a učenici rođeni u inozemstvu češće rano napuštaju obrazovanje nego učenici rođeni u zemlji u kojoj se obrazuju (22,2 % u odnosu na 8,9 %). Više mladih muškaraca nego mladih žena rano napušta obrazovanje (11,9 % u odnosu na 8,4 %) i ta je razlika tijekom posljednjeg desetljeća ostala uglavnom nepromijenjena; |
| --- | --- |

b)

postotak osoba koje su rano napustile obrazovanje i osposobljavanje 2019. iznosio je 10,2 %, čime je gotovo ostvaren cilj okvira ET 2020. Međutim, za osobe s invaliditetom ta stopa iznosi 20,3 %, a učenici rođeni u inozemstvu češće rano napuštaju obrazovanje nego učenici rođeni u zemlji u kojoj se obrazuju (22,2 % u odnosu na 8,9 %). Više mladih muškaraca nego mladih žena rano napušta obrazovanje (11,9 % u odnosu na 8,4 %) i ta je razlika tijekom posljednjeg desetljeća ostala uglavnom nepromijenjena;

| c) | rezultati studije PISA iz 2018. pokazali su da EU nije ostvario cilj okvira ET 2020. da se slabi rezultati u stjecanju osnovnih vještina smanje na razinu nižu od 15 %. Štoviše, tijekom posljednjeg desetljeća u EU-u u cjelini slabi rezultati u području prirodoslovlja i čitanja porasli su, dok su u području matematike ostali konstantni (22,5 % za čitanje, 22,9 % za matematiku i 22,3 % za prirodoslovlje u EU-27). Istaknute rodne razlike u razinama postizanja slabih rezultata prisutne su samo u području čitanja, gdje dječaci čine veći dio učenika sa slabim rezultatima. Nadalje, iz rezultata je vidljiva važnost koju ozračje u školi ima za dobrobit i uspješnost učenika; |
| --- | --- |

c)

rezultati studije PISA iz 2018. pokazali su da EU nije ostvario cilj okvira ET 2020. da se slabi rezultati u stjecanju osnovnih vještina smanje na razinu nižu od 15 %. Štoviše, tijekom posljednjeg desetljeća u EU-u u cjelini slabi rezultati u području prirodoslovlja i čitanja porasli su, dok su u području matematike ostali konstantni (22,5 % za čitanje, 22,9 % za matematiku i 22,3 % za prirodoslovlje u EU-27). Istaknute rodne razlike u razinama postizanja slabih rezultata prisutne su samo u području čitanja, gdje dječaci čine veći dio učenika sa slabim rezultatima. Nadalje, iz rezultata je vidljiva važnost koju ozračje u školi ima za dobrobit i uspješnost učenika;

| d) | EU i većina država članica ostvarili su cilj okvira ET 2020. da 40 % osoba stekne tercijarno obrazovanje. Međutim, u cijelom EU-u i dalje postoje rodne razlike, a studenti s manje mogućnosti u manjoj mjeri očekuju da će završiti tercijarno obrazovanje (43,4 %) nego drugi studenti (82,3 %); |
| --- | --- |

d)

EU i većina država članica ostvarili su cilj okvira ET 2020. da 40 % osoba stekne tercijarno obrazovanje. Međutim, u cijelom EU-u i dalje postoje rodne razlike, a studenti s manje mogućnosti u manjoj mjeri očekuju da će završiti tercijarno obrazovanje (43,4 %) nego drugi studenti (82,3 %);

| e) | tijekom posljednjeg desetljeća napredak u povećanju sudjelovanja odraslih u obrazovanju bio je spor, a razina sudjelovanja u različitim državama članicama i dalje je vrlo neujednačena. Stopa sudjelovanja odraslih u obrazovanju 2019. iznosila je 10,8 % u EU-27, što je malo povećanje u odnosu na 7,8 % koliko je iznosila 2010. te je i dalje daleko od cilja od 15 %; |
| --- | --- |

e)

tijekom posljednjeg desetljeća napredak u povećanju sudjelovanja odraslih u obrazovanju bio je spor, a razina sudjelovanja u različitim državama članicama i dalje je vrlo neujednačena. Stopa sudjelovanja odraslih u obrazovanju 2019. iznosila je 10,8 % u EU-27, što je malo povećanje u odnosu na 7,8 % koliko je iznosila 2010. te je i dalje daleko od cilja od 15 %;

| f) | socioekonomski položaj i dalje je najvažniji čimbenik o kojem ovise odgojno-obrazovni ishodi u EU-u, zbog čega znatan udio mladih ne stječe primjerenu razinu osnovnih vještina i ne dolazi do uzlazne društvene mobilnosti; |
| --- | --- |

f)

socioekonomski položaj i dalje je najvažniji čimbenik o kojem ovise odgojno-obrazovni ishodi u EU-u, zbog čega znatan udio mladih ne stječe primjerenu razinu osnovnih vještina i ne dolazi do uzlazne društvene mobilnosti;

| 4. | istraživanje Zajednice o upotrebi IKT-a (informacijske i komunikacijske tehnologije) u kućanstvima i među pojedincima, koje je pokazalo da 2019. petina mladih (u dobi od 16 do 24 godine) u EU-u nije imala osnovne digitalne vještine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izvješće Eurydicea za 2020. naslovljeno „Pravičnost u odgoju i obrazovanju u Europi: Strukture, politike i uspjeh učenika”, u kojem se navode politike i strukture povezane s višim razinama pravičnosti u rezultatima učenika te iz kojeg je vidljivo da se pravičnost u školama, u pogledu uključenosti i pravednosti, u Europi znatno razlikuje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pandemiju bolesti COVID-19, koja je, uz opći prelazak na digitalno poučavanje i učenje, prouzročila znatan pritisak na sustave obrazovanja i osposobljavanja u cijelom EU-u te će najvjerojatnije utjecati na napredak prema ostvarenju nekoliko ciljeva i pokazatelja na razini EU-a u području obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

6.

SMATRA DA:

| 7. | u sklopu novog strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) te s obzirom na njegov sveobuhvatan politički cilj ostvarenja europskog prostora obrazovanja, vrijeme je da se sagleda napredak koji je dosad postignut u poboljšanju pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja s ciljem promicanja obrazovnog uspjeha za sve te da se suradnji na razini EU-a i nacionalnom radu u tom području da novi zamah; |
| --- | --- |

7.

| 8. | iako se Vijeće bavilo pitanjima pravičnosti, uključivog obrazovanja i uspjeha u obrazovanju i osposobljavanju, ta se pitanja još nisu razmotrila u cjelini i kao isprepleteni i međuovisni čimbenici koji mogu pomoći pri utvrđivanju sposobnosti sustava obrazovanja i osposobljavanja da pružaju istinski socijalno uključivo i kohezivno, pravedno i uspješno visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje za sve, uključujući cjeloživotno učenje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ministri i ministrice obrazovanja EU-a održali su od 2020. više rasprava u kojima su istaknuli važnost poboljšanja pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja kako bi se osiguralo da nitko ne bude zapostavljen, pogotovo u kontekstu globalne pandemije bolesti COVID-19, koja je utjecala na sve sustave obrazovanja i osposobljavanja, pa tako i na rani i predškolski odgoj i obrazovanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | u okviru europskih sustava obrazovanja i osposobljavanja trebalo bi iskoristiti činjenicu da je uključenost jedan od glavnih prioriteta u svim politikama, programima financiranja i instrumentima EU-a, kao što su: novi program Erasmus+, u kojem se razmatraju posebne mjere uključivanja, Europski socijalni fond plus, kojim se podupire promicanje jednakog pristupa visokokvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju na svim razinama, posebno za skupine u nepovoljnom položaju, i EU-ov Mehanizam za oporavak i otpornost, koji bi trebalo u potpunosti aktivirati kako bi se otklonile nejednakosti u obrazovanju, koje je aktualna kriza pogoršala; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potencijal koji obrazovanje i osposobljavanje imaju za poticanje uključenosti uvelike je prepoznat u zajednički proglašenom europskom stupu socijalnih prava, kao i u Akcijskom planu (1) za njegovu provedbu koji je Komisija nedavno donijela i u kojem se naglašava da su obrazovanje i osposobljavanje ključni kako bi se otvorile nove prilike za sve; |
| --- | --- |

11.

PREPOZNAJE DA:

| 12. | pravičnost u pristupu, uključenosti i uspjehu za sve u području obrazovanja i osposobljavanja jedno je od temeljnih načela obrazovanja i osposobljavanja, no to je i dalje teško osigurati u EU-ovim sustavima obrazovanja i osposobljavanja, s obzirom na to da među državama članicama i unutar njih postoje znatne razlike; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obrazovanje i osposobljavanje imaju važnu ulogu u smanjenju nejednakosti, posebno onih povezanih sa socioekonomskim statusom, migrantskim podrijetlom, rasnim ili etničkim podrijetlom (2), rodom, spolnom orijentacijom te invaliditetom, a postoje dokazi da su najuspješniji sustavi obrazovanja i osposobljavanja oni u kojima je naglasak na pravičnosti i uključenosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | suradnja među ustanovama za formalno i neformalno obrazovanje i osposobljavanje ima izrazito pozitivan učinak na socijalnu uključenost, kao što se pokazalo tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

14.

| 15. | budući da su u današnjem društvu raznolikost i nejednakosti i dalje u porastu, politika obrazovanja i osposobljavanja ima iznimno važnu ulogu u sprečavanju diskriminacije i poticanju uključenosti, integracije i poštovanja raznolikosti u Europskoj uniji. Stoga sustavi obrazovanja i osposobljavanja trebaju biti oblikovani tako da se osigura da sve skupine i pojedinci imaju učinkovit i jednak pristup mogućnostima za kvalitetno učenje i da mogu uspješno završiti obrazovanje ili osposobljavanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | treba nastaviti ulagati napore kako bi se osiguralo da više učenika može uspješno završiti više sekundarno (ili ekvivalentno) obrazovanje i osposobljavanje te nastaviti pohađati daljnje obrazovanje i osposobljavanje ili visoko obrazovanje, čime bi im se omogućilo stjecanje vrijednih, cjeloživotnih znanja, vještina i kompetencija te ostvarivanje punog potencijala; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tijekom posljednjih godina nacionalni i regionalni sustavi obrazovanja i osposobljavanja uspjeli su postići bolje rezultate u osiguravanju veće pravičnosti u pogledu pristupa i uključenosti, čime se može doprinijeti obrazovnom uspjehu, no i dalje je potrebno poduzeti dodatne napore, aktivnosti i mjere kako bi se u isti mah poboljšali pravičnost, uključenost i obrazovni uspjeh. To obuhvaća potrebu za pružanjem pristupačnijeg i visokokvalitetnog cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja na svim razinama i za sve vrste obrazovanja i osposobljavanja (3); |
| --- | --- |

17.

| 18. | u novom programu Erasmus+ uvedena su pojačana sredstva za bolje promicanje socijalne uključenosti i pravičnosti te bolje dopiranje do osoba s posebnim potrebama i/ili s manje mogućnosti, među ostalim tako što su aktivnosti mobilnosti dostupnije širem spektru učenika, učitelja i nastavnika, voditelja osposobljavanja, edukatora učitelja i nastavnika te drugog osoblja; |
| --- | --- |

18.

NAGLAŠAVA DA:

| 19. | svi pojedinci, u svim fazama života, trebali bi imati priliku za razvijanje širokog spektra ključnih kompetencija (4) kako bi mogli napredovati u svijetu, i u profesionalnom i u osobnom smislu, i nositi se s aktualnim i budućim promjenama u društvu i gospodarstvu, među ostalim u okviru zelene i digitalne tranzicije. To je pitanje jednako važno i za socijalnu pravednost i za konkurentnost EU-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | obrazovanje i osposobljavanje imaju ključnu ulogu u oblikovanju budućnosti Europe te u tome da građani i građanke ostvare osobno zadovoljstvo i dobrobit, da budu spremni prilagoditi se promjenama na tržištu rada i biti uspješni na njemu te da sudjeluju u aktivnom i odgovornom građanstvu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pandemija bolesti COVID-19 još je jače istaknula potrebu za suočavanjem s dugotrajnim strukturnim izazovima koji nadilaze neposredne posljedice pandemije, a koji se među ostalim odnose na dobrobit i mentalno zdravlje učenika dječje dobi i odgojno-obrazovnih djelatnika. Uslijed te situacije pojačana je potreba za time da se osigura uključivo visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje, uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje, te da ono bude dostupno i pristupačno svim učenicima, neovisno o njihovu rodu, specifičnom socioekonomskom, etničkom, vjerskom ili kulturnom podrijetlu, posebnim obrazovnim potrebama ili drugim osobnim okolnostima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | jednake mogućnosti u pristupu obrazovanju i osposobljavanju za sve ključne su, ali nisu dovoljne: posebnu pozornost treba posvetiti intersekcionalnosti problemâ, tj. učenicima koji se suočavaju s dodatnim izazovima ili izazovima koji se preklapaju, kao što su učenici s posebnim obrazovnim potrebama ili s invaliditetom, učenici u teškoj privatnoj situaciji, učenici u nepovoljnom socioekonomskom položaju, učenici migrantskog podrijetla ili pripadnici manjina, učenici s ekonomski nerazvijenih područja ili s izoliranih, otočnih ili udaljenih područja, kao što su najudaljenije regije EU-a. Jednako tako, u obzir treba uzeti i potrebe osobito nadarenih učenika kako bi im se pružila potpora i pomoglo im se da ostvare svoj puni potencijal; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kako bi se poboljšale pravičnost i uključenost u području obrazovanja i osposobljavanja, također je potrebno razviti rodnu osjetljivost u procesima poučavanja i učenja te u odgojno-obrazovnim ustanovama, pritom dovodeći u pitanje i suzbijajući rodne stereotipe i pristranosti, kao i sprečavati diskriminaciju na temelju roda ili spolne orijentacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sustavi obrazovanja i osposobljavanja trebali bi biti prilagođeni različitim individualnim potrebama, sposobnostima i kapacitetima svih učenika te svima ponuditi prilike za učenje, što obuhvaća veze s neformalnim i informalnim okruženjima, kao što je suradnja, među ostalim, s ustanovama za obrazovanje odraslih, ustanovama ili centrima za rad s mladima i kulturnim ustanovama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | i dalje je potrebno ulagati napore kako bi se svim učenicima omogućilo stjecanje društvenih, emocionalnih, građanskih i međukulturnih kompetencija koje su potrebne za ponovno potvrđivanje, jačanje i poticanje EU-ovih demokratskih vrijednosti, temeljnih prava, jednakih mogućnosti, socijalne uključenosti i nediskriminacije te za promicanje svjesnog i aktivnog građanstva. Ključnu ulogu u tome može imati građanski odgoj i obrazovanje jer se u okviru njega osigurava da svi učenici steknu razumijevanje i poštovanje svih oblika raznolikosti, čime se razvijaju tolerancija, demokratski stavovi i kritičko mišljenje te stječu međukulturne kompetencije i kompetencije aktivnoga građanstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sudjelovanje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju važna je osnova za budući osobni, obrazovni i profesionalni uspjeh, što je posebno važno za djecu u nepovoljnom ili ranjivom položaju. I dalje je potrebno poboljšati kvalitetu, uključivost, dostupnost i cjenovnu pristupačnost sustava ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja kako bi se osigurale učinkovite jednake mogućnosti sudjelovanja sve djece u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju (5); |
| --- | --- |

26.

| 27. | zbog ranog napuštanja obrazovanja i osposobljavanja te zbog akademskog neuspjeha mladima je, a pogotovo onima koji su ugroženi i najizloženiji isključenosti, na raspolaganju manje socioekonomskih prilika. Potrebno je nastaviti ulagati napore kako bi se osigurali istinski uključivi sustavi, u kojima svi učenici dobivaju visokokvalitetno obrazovanje, a njihova dobrobit i mentalno zdravlje promiču se i štite. To je, u kombinaciji s mjerama prevencije i potpore koje se temelje na individualnim potrebama učenika i kvalitetnijem cjeloživotnom profesionalnom usmjeravanju, ključno za smanjenje stope ranog napuštanja obrazovanja i osposobljavanja te za poticanje učenika na uspješan dovršetak višeg sekundarnog (ili ekvivalentnog) obrazovanja i na nastavak pohađanja daljnjeg obrazovanja i osposobljavanja ili visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ključno je promicati bolja odgojno-obrazovna postignuća i podupirati neometan prelazak na tržište rada, među ostalim promicanjem kontinuiranog osobnog, akademskog i profesionalnog razvoja te aktivnoga građanstva, i to putem cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja, cjeloživotnog učenja i obrazovanja odraslih te, prema potrebi, u okviru postupaka usavršavanja i prekvalifikacije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | udio učenika sa slabim rezultatima i dalje je previsok, a učenici u nepovoljnom položaju, s ekonomski nerazvijenih područja ili s izoliranih, otočnih ili udaljenih područja, kao što su najudaljenije regije EU-a, čine prevelik udio učenika sa slabim rezultatima i učenika koji rano napuštaju školovanje u cijeloj Europi. Stoga je i dalje potrebno utvrditi mjere politike u području obrazovanja i osposobljavanja, uključujući inovativne pedagoške pristupe, kojima se može bolje poticati obrazovni uspjeh svih učenika; |
| --- | --- |

29.

| 30. | strukovno obrazovanje i osposobljavanje, što obuhvaća i naukovanje i druge oblike učenja temeljenoga na radu, doprinosi pravičnosti jer se njime osigurava dostupnost visokokvalitetnih, uključivih i pristupačnih strukovnih programa za sve, pa tako i za ranjive skupine (6); |
| --- | --- |

30.

| 31. | jednako tako, u okviru obrazovanja odraslih svima, pa tako i ranjivim skupinama, pružaju se fleksibilne mogućnosti za pristup učenju te im se nudi druga prilika ili alternativna mogućnost za stjecanje vještina i kvalifikacija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zahvaljujući suradnji i pravodobnoj razmjeni informacija između odgojno-obrazovnih ustanova, ustanova za rad s mladima i sektora socijalne skrbi omogućilo bi se rano otkrivanje učenika kojima prijeti rizik od ranog napuštanja školovanja te bi se mladima koji pripadaju ranjivim skupinama, kao što su mladi koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET), pružile primjerenije mjere potpore, među ostalim putem pojačane Garancije za mlade; |
| --- | --- |

32.

| 33. | visoko obrazovanje ima potencijal za poticanje pravičnosti i uključenosti olakšavanjem i podupiranjem učenika u neometanom prelasku iz višeg sekundarnog obrazovanja u visoko obrazovanje, podupiranjem pristupa visokokvalitetnom i uključivom obrazovanju za sve vrste učenika i promicanjem sudjelovanja nedovoljno zastupljenih skupina, među ostalim netradicionalnih studenata. U okviru njega ujedno se može dodatno uključiti odrasle, promicati usavršavanje i prekvalifikaciju te doprinijeti cjeloživotnom učenju s pomoću fleksibilnih alternativa cjelovitim programima, razmatranjem koncepta i primjene europskog pristupa mikrokvalifikacijama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rad obavljen u okviru Bolonjskog procesa važan je za daljnji razvoj socijalne dimenzije visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | digitalna tehnologija ima važnu ulogu u tome da se okruženja za učenje, digitalne pedagoške metode, alati i zadaci učine prilagodljivima, personaliziranima i prikladnima za različite učenike. Njome se može promicati istinsko uključivanje, pod uvjetom da se istodobno pristupi rješavanju problema digitalnog jaza u pogledu digitalne infrastrukture, povezivosti i pristupa digitalnim uređajima, opremi, resursima i digitalnim vještinama te njihove pristupačnosti za osobe s invaliditetom. Osim toga, iako je digitalna tehnologija omogućila obrazovanje na daljinu tijekom pandemije bolesti COVID-19, u toj su se situaciji pokazale temeljne razlike u pristupu digitalnim uređajima i povezivosti, kao i drugi oblici digitalnog jaza, kao što su digitalne kompetencije učenika, odgojno-obrazovnih djelatnika i pružatelja skrbi te dostupnost potpore u vezi s time; |
| --- | --- |

35.

| 36. | etična, odgovorna i uključiva upotreba novih tehnologija, kao što je umjetna inteligencija, također bi mogla doprinijeti premošćivanju digitalnog jaza i poticanju uključivijeg poučavanja i učenja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zahvaljujući sve raširenijem pristupu virtualnim okruženjima za učenje otvara se mnoštvo novih mogućnosti. Međutim, zbog češćeg i sve raširenijeg pristupa virtualnim okruženjima za učenje i korištenja njima učenici su izloženi većem riziku od zlostavljanja na internetu i ostalih oblika uznemiravanja na internetu ili od toga da postanu meta dezinformiranja, ponajprije putem društvenih mreža. Kako bi se uistinu promicalo sigurno virtualno okruženje za učenje, potrebno je uložiti napore kako bi se osiguralo da učenici budu obrazovani, a odgojno-obrazovni djelatnici osposobljeni u području sigurnosti na internetu te da su svjesni potencijalnih rizika koji proizlaze iz upotrebe određenih platformi ili internetskih alata. Istodobno bi odgojno-obrazovne ustanove trebale imati jasne smjernice i postupke kako bi se odgovorilo na ta pitanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | učitelji i nastavnici, voditelji osposobljavanja, odgojitelji u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te ostalo pedagoško osoblje, kao i voditelji odgojno-obrazovnih ustanova te savjetnici za profesionalno usmjeravanje, na svim razinama, ključni su za podupiranje pravičnosti, uključenosti i uspjeha u obrazovanju i osposobljavanju za sve. Da bi mogli obavljati tu funkciju, moraju biti iznimno kompetentni i raspolagati vještinama, kompetencijama i osnovnim znanjem koji su im potrebni kako bi razumjeli i uzeli u obzir nepovoljan položaj u obrazovanju te kako bi mogli poučavati i pružati obrazovanje u okruženjima koja su sve više raznolika, višejezična i multikulturna; |
| --- | --- |

38.

| 39. | inicijalno obrazovanje, inicijalno osposobljavanje i trajno stručno usavršavanje učitelja i nastavnika, voditelja osposobljavanja i drugih odgojno-obrazovnih djelatnika trebali bi biti u skladu s relevantnim nacionalnim i regionalnim normama, prema potrebi, te s razvojnim postupcima odgojno-obrazovnih ustanova. To je ključno kako bi se uspostavili novi pristupi za bolje odgovaranje na nove i zahtjevne okolnosti, kao što su one povezane s digitalnom i zelenom tranzicijom. Potrebno je uložiti napore kako bi se učiteljima i nastavnicima, voditeljima osposobljavanja, voditeljima odgojno-obrazovnih ustanova te savjetnicima za profesionalno usmjeravanje pružila potpora u povećanju pravičnosti i kvalitete poučavanja i cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja. Osim toga, potrebno je uložiti napore kako bi se privukli najbolji kandidati za to zvanje i kako bi se riješilo pitanje nedostatka učitelja i nastavnika, prema potrebi, s pomoću boljih i fleksibilnijih strategija zapošljavanja. Time će se ujedno doprinijeti povećanju kvalitete i uključivosti odgojno-obrazovnih ustanova, čime će se poboljšati upravljanje sustavima obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

39.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE DA, U SKLADU S NACIONALNIM OKOLNOSTIMA I NAČELOM SUPSIDIJARNOSTI:

| 40. | provedu mjere obrazovne politike i rade na provedbi, prema potrebi, reformi u sustavima obrazovanja i osposobljavanja, uzimajući u obzir cijeli spektar obrazovanja i osposobljavanja te globalni institucijski pristup, kako bi se unaprijedile jednake mogućnosti i uključenost te promicao obrazovni uspjeh na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja i osposobljavanja, i to tako da:






  a) | uzmu u obzir sve veću raznolikost učenika i poboljšaju pristup visokokvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju za sve učenike, uključujući one iz skupina u nepovoljnom položaju i ranjivih skupina, kao što su učenici izloženi riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, učenici s posebnim potrebama u pogledu učenja, osobe s invaliditetom, niže kvalificirane osobe ili osobe s nižom razinom vještina, osobe migrantskog podrijetla, pripadnici manjina te učenici koji imaju manje mogućnosti zbog svojeg geografskog položaja, roda i/ili nepovoljne socioekonomske situacije; |
| --- | --- | --- |

40.

a)

uzmu u obzir sve veću raznolikost učenika i poboljšaju pristup visokokvalitetnom i uključivom obrazovanju i osposobljavanju za sve učenike, uključujući one iz skupina u nepovoljnom položaju i ranjivih skupina, kao što su učenici izloženi riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, učenici s posebnim potrebama u pogledu učenja, osobe s invaliditetom, niže kvalificirane osobe ili osobe s nižom razinom vještina, osobe migrantskog podrijetla, pripadnici manjina te učenici koji imaju manje mogućnosti zbog svojeg geografskog položaja, roda i/ili nepovoljne socioekonomske situacije;

| b) | promiču sveobuhvatne strategije za obrazovni uspjeh na nacionalnoj i regionalnoj razini, na temelju snažne međusektorske suradnje na svim razinama, kako bi se potaknulo uspješno dovršavanje višeg sekundarnog (ili ekvivalentnog) obrazovanja i osposobljavanja te smanjilo rano napuštanje obrazovanja i osposobljavanja i ostvarivanje slabijih rezultata, među ostalim podupiranjem globalnog institucijskog pristupa i multidisciplinarne suradnje u školama i oko njih, s općom uključivom vizijom obrazovanja i osposobljavanja usmjerenom na učenika, uz istodobno promicanje ranog uočavanja znakova odustajanja, jačanje okvira za individualizirano profesionalno usmjeravanje i potporu za učenike izložene riziku te promicanje i podupiranje uključenosti roditelja, pružatelja skrbi, obitelji i zajednica; |
| --- | --- |

b)

promiču sveobuhvatne strategije za obrazovni uspjeh na nacionalnoj i regionalnoj razini, na temelju snažne međusektorske suradnje na svim razinama, kako bi se potaknulo uspješno dovršavanje višeg sekundarnog (ili ekvivalentnog) obrazovanja i osposobljavanja te smanjilo rano napuštanje obrazovanja i osposobljavanja i ostvarivanje slabijih rezultata, među ostalim podupiranjem globalnog institucijskog pristupa i multidisciplinarne suradnje u školama i oko njih, s općom uključivom vizijom obrazovanja i osposobljavanja usmjerenom na učenika, uz istodobno promicanje ranog uočavanja znakova odustajanja, jačanje okvira za individualizirano profesionalno usmjeravanje i potporu za učenike izložene riziku te promicanje i podupiranje uključenosti roditelja, pružatelja skrbi, obitelji i zajednica;

| c) | nastoje osigurati da svi učenici postignu osnovnu razinu znanja u osnovnim vještinama, među ostalim u digitalnim vještinama, s posebnim naglaskom na skupinama koje su izložene riziku od postizanja slabih rezultata i ranog napuštanja obrazovanja i osposobljavanja, što uključuje utvrđivanje učinkovitih reformi politika kako bi se poduprli bolji rezultati u osnovnim vještinama, posebno u pogledu kurikuluma i/ili vrednovanja i cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja, kao i sposobnosti ustanova i djelatnika da budu inovativni i da razvijaju pristupe i okruženja za učenje koji su usmjereni na učenika; |
| --- | --- |

c)

nastoje osigurati da svi učenici postignu osnovnu razinu znanja u osnovnim vještinama, među ostalim u digitalnim vještinama, s posebnim naglaskom na skupinama koje su izložene riziku od postizanja slabih rezultata i ranog napuštanja obrazovanja i osposobljavanja, što uključuje utvrđivanje učinkovitih reformi politika kako bi se poduprli bolji rezultati u osnovnim vještinama, posebno u pogledu kurikuluma i/ili vrednovanja i cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja, kao i sposobnosti ustanova i djelatnika da budu inovativni i da razvijaju pristupe i okruženja za učenje koji su usmjereni na učenika;

| d) | nastoje osigurati da se svim učenicima, uključujući one osobito nadarene, pruža primjerena potpora i intelektualna stimulacija, u skladu s njihovim sposobnostima i kapacitetima, i da se pritom štiti njihova fizička, emocionalna i psihološka dobrobit; |
| --- | --- |

d)

nastoje osigurati da se svim učenicima, uključujući one osobito nadarene, pruža primjerena potpora i intelektualna stimulacija, u skladu s njihovim sposobnostima i kapacitetima, i da se pritom štiti njihova fizička, emocionalna i psihološka dobrobit;

| e) | osiguraju da odgojno-obrazovne ustanove budu sigurna okruženja, bez nasilja, rasizma, vršnjačkog zlostavljanja, zlostavljanja na internetu, seksualnog uznemiravanja, seksizma, štetnog govora, dezinformacija, pogrešnih informacija i svih oblika diskriminacije; |
| --- | --- |

e)

osiguraju da odgojno-obrazovne ustanove budu sigurna okruženja, bez nasilja, rasizma, vršnjačkog zlostavljanja, zlostavljanja na internetu, seksualnog uznemiravanja, seksizma, štetnog govora, dezinformacija, pogrešnih informacija i svih oblika diskriminacije;

| f) | potiču sigurno, ugodno i poticajno okruženje za učenje, među ostalim i na internetu, u kojem svi učenici mogu rasti i razvijati se kao pojedinci i članovi zajednice te imati osjećaj da ih se poštuje i cijeni i da se njihovi talenti i potrebe prepoznaju, te da pritom postave primjereno visoka očekivanja za sve učenike i vode računa o dobrobiti svakog pojedinca; |
| --- | --- |

f)

potiču sigurno, ugodno i poticajno okruženje za učenje, među ostalim i na internetu, u kojem svi učenici mogu rasti i razvijati se kao pojedinci i članovi zajednice te imati osjećaj da ih se poštuje i cijeni i da se njihovi talenti i potrebe prepoznaju, te da pritom postave primjereno visoka očekivanja za sve učenike i vode računa o dobrobiti svakog pojedinca;

| g) | zajamče da se u okviru unutarnjih i vanjskih postupaka za osiguravanje kvalitete u odgojno-obrazovnim ustanovama u obzir uzimaju pitanja pravičnosti u pristupu, uključenosti i obrazovnog uspjeha za sve učenike; |
| --- | --- |

g)

zajamče da se u okviru unutarnjih i vanjskih postupaka za osiguravanje kvalitete u odgojno-obrazovnim ustanovama u obzir uzimaju pitanja pravičnosti u pristupu, uključenosti i obrazovnog uspjeha za sve učenike;

| h) | razmotre, u skladu s nacionalnim i regionalnim okolnostima, provedbu učinkovitih politika cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja te pružanje profesionalnog usmjeravanja i prilika za razvoj vještina u karijeri na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim kako bi se poduprle promjene radnih mjesta građana i građanki tijekom cijelog života; |
| --- | --- |

h)

razmotre, u skladu s nacionalnim i regionalnim okolnostima, provedbu učinkovitih politika cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja te pružanje profesionalnog usmjeravanja i prilika za razvoj vještina u karijeri na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim kako bi se poduprle promjene radnih mjesta građana i građanki tijekom cijelog života;

| i) | promiču višejezičnost u odgojno-obrazovnim ustanovama tako da cijene i mobiliziraju jezične kontekste učenika, čime se poboljšava znanje jezika školovanja i podupire stjecanje dodatnih jezičnih kompetencija; |
| --- | --- |

i)

promiču višejezičnost u odgojno-obrazovnim ustanovama tako da cijene i mobiliziraju jezične kontekste učenika, čime se poboljšava znanje jezika školovanja i podupire stjecanje dodatnih jezičnih kompetencija;

| j) | osiguraju pristupačnost prilika za učenje i uključivih okruženja te pružaju individualizirane mjere potpore u okruženjima za učenje kojima se ostvaruje što veći akademski i društveni razvoj za osobe s invaliditetom kako bi se olakšalo njihovo obrazovanje (7); |
| --- | --- |

j)

osiguraju pristupačnost prilika za učenje i uključivih okruženja te pružaju individualizirane mjere potpore u okruženjima za učenje kojima se ostvaruje što veći akademski i društveni razvoj za osobe s invaliditetom kako bi se olakšalo njihovo obrazovanje (7);

| k) | nastoje spriječiti psihološke poteškoće među učenicima i pružaju potporu učenicima s psihološkim poteškoćama, među ostalim tako da im omoguće pristup stručnoj potpori, ako je to potrebno; |
| --- | --- |

k)

nastoje spriječiti psihološke poteškoće među učenicima i pružaju potporu učenicima s psihološkim poteškoćama, među ostalim tako da im omoguće pristup stručnoj potpori, ako je to potrebno;

| 41. | potiču opsežan dijalog, suradnju i inovativne pristupe između javnih tijela, odgojno-obrazovnih ustanova te ključnih dionika, kao što su lokalne zajednice, lokalne i regionalne uprave, roditelji i pružatelji skrbi, proširena obitelj, akteri u području mladih, socijalni i kulturni posrednici, volonteri, socijalni partneri, poslodavci i civilno društvo, kako bi se osigurala uspostava uključivih strategija za obrazovanje i osposobljavanje kojima se promiču pravičnost i uključenost te ispunjavaju potrebe šire zajednice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiču pružanje prilika za učenje svim učenicima kako bi tijekom cijelog života mogli pohađati fleksibilno obrazovanje i osposobljavanje, što obuhvaća i vrednovanje prethodnog učenja, uključujući učenje u neformalnim i informalnim okruženjima s fleksibilnim pristupom, među ostalim razmatranjem koncepta i primjene europskog pristupa mikrokvalifikacijama, ne ugrožavajući pritom temeljno načelo cjelovitih studijskih programa u okviru inicijalnog obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | potiču i olakšavaju pristup visokokvalitetnom ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju za svu djecu, neovisno o njihovoj osobnoj, obiteljskoj ili socijalnoj situaciji, te nastave s daljnjom provedbom Europskog okvira za kvalitetu visokokvalitetnih sustava ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, među ostalim s pomoću daljnjih ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje kako bi se omogućio pristup većem broju djece i kako bi se unaprijedili standardi kvalitete; |
| --- | --- |

43.

| 44. | odraslima koji su napustili inicijalno obrazovanje i osposobljavanje bez kvalifikacija ili s niskim kvalifikacijama omoguće drugu priliku, među ostalim u obliku fleksibilnih mogućnosti za usavršavanje i prekvalifikaciju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | istraže mogućnosti za razvoj i poboljšanje nacionalnih sustava za prikupljanje podataka, raščlanjenih prema spolu i drugim relevantnim parametrima, te za praćenje i evaluaciju, što bi državama članicama omogućilo da procijene učinak pojedinačnih inicijativa politike, čime bi se doprinijelo procjenjivanju napretka koji je ostvaren u promicanju pravičnosti, uključenosti i uspjeha u sustavima obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nastave, prema potrebi, koristiti se uslugama Europske agencije za prilagođeno i uključivo obrazovanje u cilju provedbe, praćenja, dokumentiranja i širenja uspješnih uključivih pristupa u sustavima obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | u potpunosti iskoriste europske alate za suradnju namijenjene odgojno-obrazovnim ustanovama, kao što su platforme eTwinning, School Education Gateway i EPALE (elektronička platforma za obrazovanje odraslih u Europi), kako bi se u odgojno-obrazovnim ustanovama poboljšale suradnja i razmjena informacija, najbolje prakse i resursa u vezi s promicanjem pravičnosti, uključenosti i obrazovnog uspjeha; |
| --- | --- |

47.

| 48. | povećaju dostupnost, pristup, pristupačnost i kvalitetu digitalne opreme i infrastrukture, povezivosti te otvorenih i digitalnih obrazovnih sadržaja i pedagoških metoda na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, uz ciljanu potporu kako bi se osigurao učinkovit pristup za učenike u nepovoljnom položaju i učenike s invaliditetom iz svih dobnih skupina, te da pritom uzmu u obzir potrebu za razvijanjem osnovnih i naprednih digitalnih vještina i kompetencija na svim razinama i u svim vrstama obrazovanja i osposobljavanja kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal koji digitalno obrazovanje ima za stvaranje uključivijih okruženja za poučavanje i učenje u kojima se potiče uspjeh; |
| --- | --- |

48.

| 49. | osiguraju da se učiteljima i nastavnicima, voditeljima osposobljavanja, odgojiteljima u ranom i predškolskom obrazovanju, pedagoškom osoblju i drugim odgojno-obrazovnim djelatnicima, kao i voditeljima odgojno-obrazovnih ustanova na svim razinama pruži sva potrebna potpora, što uključuje potrebno inicijalno obrazovanje, inicijalno osposobljavanje za dotično zvanje i trajno stručno usavršavanje, kako bi mogli razumjeti i uzeti u obzir nepovoljan položaj u obrazovanju te otkloniti osobne pristranosti i predrasude, kako bi promicali istinsku uključenost i uspjeh, kako bi se znali primjereno nositi s raznolikošću, kako bi poticali odgovarajuću motivaciju za učenje i kako bi doprinijeli postizanju visokokvalitetnih ishoda učenja za raznoliku ciljnu skupinu, u suradnji s drugim dionicima. To obuhvaća podupiranje razvoja osnovnih i naprednih digitalnih kompetencija i inovativnih pedagoških metoda te razvoja socijalnih i emocionalnih vještina, uz istodobno promicanje dobrobiti i mentalnog zdravlja odgojno-obrazovnih djelatnika; |
| --- | --- |

49.

| 50. | riješe pitanje nedostatka učitelja i nastavnika, ako postoji, posebno u obrazovanju učenika s posebnim potrebama te u multikulturnim i višejezičnim okruženjima; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nastave provoditi obveze iz Pariške deklaracije iz 2015., ponajprije putem građanskog odgoja i obrazovanja, kako bi se promicalo aktivno građanstvo i poticali tolerancija i demokratski stavovi, međukulturne kompetencije, digitalna i medijska pismenost te kritičko mišljenje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | u skladu s nacionalnim ili regionalnim potrebama u potpunosti iskoriste sve dostupne regionalne i nacionalne mehanizme i programe za financiranje te mehanizme i programe EU-a, kao što su program Erasmus+, Europski socijalni fond plus i drugi europski strukturni i investicijski fondovi, fond InvestEU te nove mogućnosti dostupne u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, u cilju poticanja održivih ulaganja u pravedno i uključivo obrazovanje i osposobljavanje kako bi se promicao obrazovni uspjeh za sve; |
| --- | --- |

52.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA, U SKLADU SA SVOJIM NADLEŽNOSTIMA I POŠTUJUĆI SUPSIDIJARNOST:

| 53. | maksimalno iskoriste mogućnosti dostupne u sklopu novog strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.), putem otvorene metode koordinacije, kako bi se promicala razmjena dobre prakse i inovativnih pristupa u vezi s time kako postići pravednije i uključivije obrazovanje i osposobljavanje kojim se promiče uspjeh, i to jačanjem uzajamnog i suradničkog učenja te, prema potrebi, provođenjem istraživanja i studija kako bi se promicalo oblikovanje politika utemeljeno na evidencijama i rezultatima istraživanja te kako bi se razvila i širila uspješna praksa politika povezana s pravičnošću, uključenošću i uspjehom u području obrazovanja i osposobljavanja za sve; |
| --- | --- |

53.

maksimalno iskoriste mogućnosti dostupne u sklopu novog strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.), putem otvorene metode koordinacije, kako bi se promicala razmjena dobre prakse i inovativnih pristupa u vezi s time kako postići pravednije i uključivije obrazovanje i osposobljavanje kojim se promiče uspjeh, i to jačanjem uzajamnog i suradničkog učenja te, prema potrebi, provođenjem istraživanja i studija kako bi se promicalo oblikovanje politika utemeljeno na evidencijama i rezultatima istraživanja te kako bi se razvila i širila uspješna praksa politika povezana s pravičnošću, uključenošću i uspjehom u području obrazovanja i osposobljavanja za sve;

POZIVA KOMISIJU DA, U SKLADU S UGOVORIMA I UZ PUNO POŠTOVANJE SUPSIDIJARNOSTI:

| 54. | zajedno s državama članicama radi na inicijativama koje je Komisija najavila u kontekstu Programa vještina za Europu, europskog prostora obrazovanja i Akcijskog plana za digitalno obrazovanje 2021.–2027., kojima će se poboljšati pravičnost, uključenost i uspjeh u obrazovanju i osposobljavanju, te u kontekstu Strategije o pravima djeteta, Strategije o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. i Akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava, među ostalim i jamstva za djecu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | radi na inicijativi usmjerenoj na razvoj, u suradnji s državama članicama, političkih smjernica za smanjenje postizanja slabijih rezultata i povećanje stjecanja višeg sekundarnog (ili ekvivalentnog) obrazovanja i osposobljavanja, čime bi se doprinijelo povećanju razina kompetencija, postizanju da razina stečenog obrazovanja ne ovisi o socioekonomskom položaju te sprečavanju nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

55.

| 56. | provede strateški dijalog s državama članicama, s naglaskom na razvoju visokoučinkovitog digitalnog ekosustava te unapređenju digitalnih vještina i kompetencija za digitalnu preobrazbu obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | izradi smjernice za politike država članica u vezi s učenjem putem interneta i učenjem na daljinu u primarnom i sekundarnom obrazovanju kako bi se povećale uključivost i fleksibilnost školskog obrazovanja te poboljšao razvoj općih kompetencija svih učenika; |
| --- | --- |

57.

| 58. | podupre suradnju između relevantnih dionika na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini te tijela država članica nadležnih za obrazovanje i osposobljavanje kako bi mogli zajednički davati svoj doprinos u svrhu oblikovanja preporuka politike u vezi s inovativnim i multidisciplinarnim pristupima poučavanju i učenju osnovnih vještina; |
| --- | --- |

58.

| 59. | unaprijedi suradnju u pitanjima pravičnosti u pristupu, uključivosti i uspjeha u području obrazovanja i osposobljavanja za sve s relevantnim europskim institucijama i agencijama, kao što je Europska agencija za prilagođeno i uključivo obrazovanje, te s relevantnim međunarodnim organizacijama, kao što su Vijeće Europe, OECD, Ujedinjeni narodi i UNESCO, u suradnji s državama članicama; |
| --- | --- |

59.

| 60. | radi na prijedlozima, na temelju i s pomoću stručnog mišljenja Stalne skupine za pokazatelje i mjerila, u vezi s mogućim pokazateljima ili ciljevima na razini EU-a u području pravičnosti i uključenosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | istraži mogućnosti za razvoj i poboljšanje europskog prikupljanja podataka, ponajprije u okviru Eurostata, kako bi se olakšala procjena inicijativa i mjera politike kojima se promiču pravičnost, uključenost i uspjeh u sustavima obrazovanja i osposobljavanja u cijelom EU-u, te da pritom izbjegne dodatna opterećenja za države članice; |
| --- | --- |

61.

| 62. | u bliskoj suradnji s državama članicama konzultira stručnu skupinu za kvalitetna ulaganja u području obrazovanja i osposobljavanja kako bi se istražilo na koji bi način učinkovita i djelotvorna ulaganja u ljudske kompetencije i infrastrukturu mogla doprinijeti promicanju pravičnosti i uključenosti u području obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | osnuje stručnu skupinu koja će biti zadužena za izradu prijedloga o strategijama za stvaranje poticajnih okruženja za učenje za skupine koje su izložene riziku od postizanja slabih rezultata i za podupiranje dobrobiti u školi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | osnuje stručnu skupinu koja će se usredotočiti na promicanje digitalne pismenosti i borbu protiv dezinformacija, što je ključno za stvaranje sigurnog, osnažujućeg i uključivog iskustva s učenjem putem interneta za sve. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  COM(2021) 102 final.

(2)  Upućuje se na Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo.

(3)  U skladu s Rezolucijom Vijeća od 21. studenoga 2008. o boljoj integraciji cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja u strategije cjeloživotnog učenja.

(4)  Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (SL C 189, 4.6.2018., str. 1.).

(5)  U skladu s Preporukom Vijeća od 22. svibnja 2019. o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja.

(6)  U skladu s Preporukom Vijeća od 24. studenoga 2020. o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost.

(7)  U skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom i Strategijom o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030.

---

PRILOG

Politički kontekst

1.

Zaključci Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) (12. svibnja 2009.)

2.

Preporuka Vijeća o politikama za smanjenje ranog napuštanja školovanja (28. lipnja 2011.)

3.

Rezolucija Vijeća o obnovljenom programu za obrazovanje odraslih (20. prosinca 2011.)

4.

Preporuka Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (20. prosinca 2012.)

5.

Deklaracija o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, snošljivosti i nediskriminacije putem obrazovanja (Pariz, 17. ožujka 2015.)

6.

Zajedničko izvješće Vijeća i Komisije za 2015. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) – Novi prioriteti za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (23. i 24. studenoga 2015.)

7.

Zaključci Vijeća o smanjenju ranog napuštanja školovanja i promicanju uspjeha u školi (15. prosinca 2015.)

8.

Preporuka Vijeća o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (19. prosinca 2016.)

9.

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o uključivanju raznolikosti kako bi se postiglo kvalitetno obrazovanje za sve (17. veljače 2017.)

10.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Razvoj škola i izvrsnost u nastavi kao preduvjeti za uspješan život” (30. svibnja 2017.)

11.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet: Doprinos Europske komisije sastanku na vrhu u Göteborgu (17. studenoga 2017.)

12.

Preporuka Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (22. svibnja 2018.)

13.

Zaključci Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (22. svibnja 2018.)

14.

Preporuka Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (26. studenoga 2018.)

15.

Preporuka Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezikâ (22. svibnja 2019.)

16.

Preporuka Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja (22. svibnja 2019.)

17.

Rezolucija Vijeća o daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja u cilju podupiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja okrenutih budućnosti (8. studenoga 2019.)

18.

Zaključci Vijeća o europskim učiteljima i nastavnicima budućnosti (9. lipnja 2020.)

19.

Zaključci Vijeća o suzbijanju krize u području obrazovanja i osposobljavanja uzrokovane bolešću COVID-19 (16. lipnja 2020.)

20.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (1. srpnja 2020.)

21.

Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020.–2025. (18. rujna 2020.)

22.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (30. rujna 2020.)

23.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021.–2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (30. rujna 2020.)

24.

Preporuka Vijeća o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (24. studenoga 2020.)

25.

Zaključci Vijeća o digitalnom obrazovanju u europskim društvima znanja (24. studenoga 2020.)

26.

Deklaracija iz Osnabrücka o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kao pokretaču oporavka i pravednog prijelaza na digitalna i zelena gospodarstva (30. studenoga 2020.)

27.

Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021.–2030.) (18. veljače 2021.)

28.

Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030. (3. ožujka 2021.)

29.

Strategija EU-a o pravima djeteta (24. ožujka 2021.)

---

| 10.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 221/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 221/14

---

Zaključci Vijeća

o inicijativi Europska sveučilišta – Povezivanje visokog obrazovanja, istraživanja, inovacija i društva: otvaranje puta prema novoj dimenziji europskog visokog obrazovanja

(2021/C 221/03)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

PODSJEĆAJUĆI NA političku pozadinu tog pitanja navedenu u Prilogu ovim zaključcima,

ISTIČUĆI DA:

| 1. | u zaključcima Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. države članice, Vijeće i Europska komisija pozvani su da nastave s radom u cilju jačanja strateških partnerstava među visokim učilištima diljem EU-a i poticanja nastanka do 2024. dvadesetak „europskih sveučilišta”, koja bi se sastojala od mreža u koje bi se pristupom odozdo prema gore povezala visoka učilišta diljem EU-a, čime će se studentima omogućiti stjecanje diplome kombiniranjem studija u nekoliko zemalja EU-a te doprinijeti međunarodnoj konkurentnosti europskih sveučilišta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | u svojim zaključcima od 28. lipnja 2018. Europsko vijeće pozvalo je na poticanje suradnje među sektorima istraživanja, inovacija i obrazovanja, među ostalim putem inicijative Europska sveučilišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | u Zaključcima Vijeća od 22. svibnja 2018. o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (EPO) prepoznato je da bi „europska sveučilišta” mogla odigrati vodeću ulogu u stvaranju EPO-a kao cjeline; |
| --- | --- |

3.

| 4. | u Rezoluciji Vijeća od 8. studenoga 2019. o daljnjem razvoju EPO-a u cilju podupiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja okrenutih budućnosti podržan je daljnji razvoj inicijative Europska sveučilišta i izraženo uvjerenje da bi to mogao biti revolucionaran korak naprijed u međuinstitucijskoj suradnji jer nudi različite poticajne vizije, modele i teme za interakciju u korist budućeg razvoja EPO-a u skladu s promjenjivim potrebama društva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | u prvoj zajedničkoj raspravi o politikama održanoj 8. studenoga 2019. ministri financija i obrazovanja istaknuli su potrebu za povećanjem djelotvornog i učinkovitog ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje te u vještine i kompetencije iz perspektive kvalitete, kvantitete, uključivosti i jednakosti (1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | u Rezoluciji Vijeća od 27. veljače 2020. o obrazovanju i osposobljavanju u okviru europskog semestra usto je prepoznato da je ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje najsnažnije ulaganje u ljude i budućnost koje postoji, kao i njegova socijalna i gospodarska korist za pojedince, poslodavce i društvo u cjelini; |
| --- | --- |

6.

| 7. | u Programu vještina za Europu koji je Komisija donijela 30. lipnja 2020. predviđa se da će „europska sveučilišta” postavljati standarde za preobrazbu visokih učilišta u EPO-u i europskom istraživačkom prostoru (EIP), čime će se ostvariti cjeloživotno učenje i protok talenata. To će se konkretno ostvariti potpunim uvođenjem inicijative Europska sveučilišta u okviru programa Erasmus+ (2021. – 2027.) i Obzor Europa te razvojem europskog okvira kompetencija za istraživače; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u Zaključcima Vijeća o novom europskom istraživačkom prostoru Vijeće je istaknulo potrebu za razvojem snažnije sinergije i međusobnih veza između EIP-a, Europskog prostora visokog obrazovanja i elemenata europskog prostora obrazovanja povezanih s visokim obrazovanjem, utvrdilo institucijske preobrazbe, istraživačke karijere, znanstveno obrazovanje, osposobljavanje, međunarodnu suradnju i protok znanja kao moguća područja pojačane suradnje te izrazilo potporu daljnjem razvoju „europskih sveučilišnih saveza” kao vodećeg primjera budućih modernih i uključivih ustanova visokog obrazovanja u Europi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | u Priopćenju iz Rima 2020. usvojenome 19. studenoga 2020. na Ministarskoj konferenciji Europskog prostora visokog obrazovanja (EPVO) ministri nadležni za visoko obrazovanje naveli su da su savezi uspostavljeni u okviru inicijative Europska sveučilišta važan način istraživanja dublje sustavne suradnje većih razmjera, koja bi mogla doprinijeti otkrivanju i svladavanju prepreka bližoj transnacionalnoj suradnji visokih učilišta u budućnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | u Rezoluciji Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) jačanje europskog visokog obrazovanja utvrđeno je kao četvrti strateški prioritet, pri čemu je navedeno da će se tijekom sljedećeg desetljeća visoka učilišta poticati da pronađu nove oblike dublje suradnje, posebice stvaranjem transnacionalnih saveza, među ostalim putem cjelovite provedbe inicijative Europska sveučilišta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | u svojim Zaključcima od 28. svibnja 2021. o produbljivanju EIP-a i osiguravanju privlačnih i održivih istraživačkih karijera i radnih uvjeta za istraživače: |
| --- | --- |

11.

UVIĐAJUĆI DA:

| 12. | o politikama visokog obrazovanja odlučuje se na razini pojedinačnih država članica, na nacionalnoj ili regionalnoj razini, u skladu s načelom supsidijarnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | visoka učilišta su autonomna; akademska i znanstvena sloboda središnje su načelo njihovih misija i aktivnosti (2); |
| --- | --- |

13.

| 14. | obilježje europskih visokih učilišta velika je raznolikost njihove povijesti, organizacijskih struktura, područja studija i regija u kojima su smještena i s kojima su povezana; |
| --- | --- |

14.

| 15. | „europska sveučilišta” još su u ranoj fazi i potrebna je daljnja evaluacija i informacije utemeljene na dokazima o 41 odabranom pokusnom savezu i njihovim ishodima kako bi se poduprle koherentne i na budućnost usmjerene politike; |
| --- | --- |

15.

| 16. | „europska sveučilišta” otvorena su za partnere iz svih vrsta visokih učilišta i povezuju akademske i neakademske partnere i tržište rada, a općenito obuhvaćaju raznoliku suradnju širokog geografskog opsega koji obuhvaća cijelu Europu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | „europska sveučilišta” dat će presudan doprinos ostvarivanju ambiciozne vizije inovativnog, globalno konkurentnog i privlačnog EPO-a i EIP-a, u punoj sinergiji s EPVO-om, tako što će pomoći potaknuti dimenziju izvrsnosti visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija te istodobno promicati rodnu ravnopravnost, uključivost i jednakost, omogućivati neometanu i ambicioznu transnacionalnu suradnju visokih učilišta u Europi te djelovati kao izvor nadahnuća za preobrazbu visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | „europska sveučilišta” imaju potencijal da razvojem europskih međusveučilišnih kampusa odigraju ključnu ulogu u prilagodbi obrazovanja, osposobljavanja i istraživanja digitalnom dobu, u skladu s akcijskim planom za digitalno obrazovanje (2021. – 2027.), EPO-om i EIP-om; tom će se inicijativom potaknuti sinergija visokog obrazovanja i istraživanja primjenom inovativnih modela digitalnog učenja i poučavanja s pomoću praksi u području otvorene znanosti, otvorenog obrazovanja i otvorenih podataka (3); |
| --- | --- |

18.

NAPOMINJE DA:

| 19. | nakon dvaju poziva na podnošenje prijedloga u okviru programa Erasmus+, nadopunjena potporom programa Obzor 2020., 41 pilot-projekt saveza europskih sveučilišta, koji uključuje više od 280 visokih učilišta te obuhvaća 5 % svih visokih učilišta diljem Europe i s potencijalom uključivanja 20 % europskih studenata, sada radi na zajedničkoj viziji i institucijskim promjenama, čiji je cilj strukturiran, sustavan i održiv učinak na obrazovanje i osposobljavanje, istraživanje i inovacije te pružanje usluga društvu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prvim dvama pozivima nastojala se postići odgovarajuća ravnoteža između kvalitete i izvrsnosti, s jedne strane, te uključive i pravedne zemljopisne pokrivenosti, s druge strane, uz podupiranje inovativnog obrazovanja, prijenosa znanja, istraživanja i inovacija kako bi se postigli ciljevi inicijative, kao što su europska kohezija i konkurentnost, te istodobno promicale europske vrijednosti i jačao europski identitet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | visoka učilišta pokazala su se otpornima u upravljanju posljedicama pandemije bolesti COVID-19, ali su zbog pandemije na vidjelo izišle slabosti u pogledu pravednog pristupa i potpore studentima, osoblju i istraživačima, osobito onima s manje mogućnosti i nižim digitalnim kompetencijama, kao i mobilnim istraživačima na početku karijere; istraživanje (4) je pokazalo da članovi prvih 17 „europskih sveučilišta” smatraju kako im je članstvo u savezu pomoglo u svladavanju krize te da će im vjerojatno omogućiti brži oporavak udruživanjem resursa i snaga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | europska tržišta rada brzo se mijenjaju uslijed tehnološkog razvoja, digitalne i zelene tranzicije te restrukturiranja gospodarstva, kao i zbog utjecaja pandemije bolesti COVID-19. Fleksibilne mogućnosti i formati učenja potrebni su u svim fazama života te u svim disciplinama i sektorima. To je prilika da visoka učilišta razviju inovativne kurikulume, studijske programe te fleksibilne odredbe o učenju i alternativne načine učenja kako bi se poboljšale kvaliteta, uključenost i rodna ravnopravnost u visokom obrazovanju te ujedno razvili obrazovni i istraživački programi kojima se prate digitalna i zelena tranzicija te ključni soioekonomski izazovi, uz istodobno opredjeljenje za izvrsnost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | „europska sveučilišta” imaju potencijal za poticanje poduzetništva i transverzalnih vještina te poticanje inovacija protokom kreativnih talenata kako bi se pružila potpora osnivanju i širenju novoosnovanih poduzeća i MSP-ova u Europi, osobito uspostavom i jačanjem prijenosa tehnologije ili razmjenom kapaciteta za prijenos znanja i tehnologije, čime se potencijalno podupire razvoj novih koncepata koji bi mogli dovesti do revolucionarnih inovacija ili inovacija kojima se stvaraju nova tržišta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | „europska sveučilišta" razvijaju pristupe temeljene na izazovima za zajedničko obrazovanje, istraživanje i inovacije kako bi se povećala interdisciplinarna kritična masa, dijele kapacitete i udružuju resurse, jačaju privlačnost akademskih i istraživačkih karijera, podupiru institucionalne promjene, primjerice s pomoću uključivih planova za rodnu ravnopravnost, te jačaju suradnju s dionicima ekosustava koji ih okružuju, rade na otvorenoj znanosti i otvorenom obrazovanju, surađuju s građanima na rješavanju društvenih izazova i jačaju izvrsnost u obrazovanju i istraživanju za globalnu konkurentnost; |
| --- | --- |

24.

POZDRAVLJA:

| 25. | činjenicu da su mnogi članovi europske zajednice visokog obrazovanja i mnogi njezini dionici pozitivno reagirali na inicijativu i time omogućili već ostvareni napredak; |
| --- | --- |

25.

| 26. | provedbu projekata u sklopu inicijative Europska sveučilišta u okviru programâ Erasmus+ 2021. – 2027. i Obzor Europa te predviđenu sinergiju s drugim programima u sklopu razvoja novih zajedničkih i integriranih, dugoročnih i održivih strategija za obrazovanje, osposobljavanje, istraživanje, inovacije i pružanje usluga društvu te jačanje „kvadrata znanja” (5); |
| --- | --- |

26.

| 27. | činjenicu da se inicijativom „Europska sveučilišta” nastoje poboljšati kvaliteta i ambiciozna razina proširene suradnje među visokim učilištima diljem Europe, iskorištavajući pritom sinergiju s, primjerice, združenim diplomskim studijem Erasmus Mundus, partnerstvima za suradnju i savezima za inovacije u okviru programa Erasmus+, zajednicama znanja i inovacija Europskog instituta za inovacije i tehnologiju, Europskim vijećem za inovacije (EIC), aktivnostima Marie Skłodowska Curie (MSCA) programa Obzor Europa ili strateškim partnerstvima u okviru nacionalnih, regionalnih i europskih programa te drugim postojećim uspješnim modelima suradnje; |
| --- | --- |

27.

UVAŽAVA DA:

| 28. | inicijativom „Europska sveučilišta” nastoji se pridonijeti ujedinjenijoj, inovativnijoj, digitaliziranijoj, povezanijoj i zelenijoj Europi koja je otvorena prema ostatku svijeta – povećanjem otpornosti, izvrsnosti, geografske i socijalne uključivosti, rodne ravnopravnosti, privlačnosti i međunarodne konkurentnosti europskih visokih učilišta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | cilj je „europskih sveučilišta” pridonijeti kvaliteti transnacionalne suradnje međuinstitucijskim strategijama koje kombiniraju učenje i poučavanje, istraživanje, inovacije i prijenos znanja u gospodarstvo i društvo te doprinose političkim i društvenim promjenama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | „europska sveučilišta” mogu znatno ubrzati transformativne i inovativne metode učenja i poučavanja. Ujedno su važna platforma za daljnji razvoj dimenzija istraživanja i inovacija u visokim učilištima, koje bi trebale biti usmjerene na učenje utemeljeno na istraživanju, kao i na dugoročne, fleksibilne i privlačne istraživačke i obrazovne karijere; |
| --- | --- |

30.

| 31. | u skladu s vizijom za EPO i njegovim ostvarivanjem do 2025. te EIP-om i uzimajući u obzir Priopćenje ministara iz Rima, „europska sveučilišta” trebala bi, uz puno poštovanje nadležnosti država članica te u skladu s načelima supsidijarnosti, institucijske autonomije te akademske slobode, uzimajući u obzir nacionalne i regionalne okolnosti, blisko surađivati s tijelima država članica nadležnima za visoko obrazovanje te se usmjeriti na:






  a) | promicanje zajedničke europske vizije, uključujući temeljne akademske vrijednosti koje doprinose jačanju europskog identiteta za sve studente, učitelje, nastavnike, istraživače i osoblje, čime im se pružaju potrebna znanja, vještine i kompetencije za poticanje transformacije u održiviju, otporniju i uključiviju Europu radi suradnje i zajedničkog stvaranja znanja u različitim europskim i globalnim kulturama, na različitim jezicima, preko granica te u različitim sektorima i akademskim disciplinama; |
| --- | --- | --- |

31.

a)

promicanje zajedničke europske vizije, uključujući temeljne akademske vrijednosti koje doprinose jačanju europskog identiteta za sve studente, učitelje, nastavnike, istraživače i osoblje, čime im se pružaju potrebna znanja, vještine i kompetencije za poticanje transformacije u održiviju, otporniju i uključiviju Europu radi suradnje i zajedničkog stvaranja znanja u različitim europskim i globalnim kulturama, na različitim jezicima, preko granica te u različitim sektorima i akademskim disciplinama;

| b) | uspostavu europskih međusveučilišnih kampusa na temelju uključenosti, pravednosti, rodne ravnopravnosti i izvrsnosti u učenju, poučavanju, istraživanju i inovacijama, kojima će se obuhvatiti široko zemljopisno područje u svim dijelovima Europe; |
| --- | --- |

b)

uspostavu europskih međusveučilišnih kampusa na temelju uključenosti, pravednosti, rodne ravnopravnosti i izvrsnosti u učenju, poučavanju, istraživanju i inovacijama, kojima će se obuhvatiti široko zemljopisno područje u svim dijelovima Europe;

| c) | doprinos zajedničkom, integriranom dugoročnom obrazovanju i osposobljavanju, istraživačkim i inovacijskim strategijama, kao i pružanje usluga društvu, kako bi se povećala kvaliteta, privlačnost, konkurentnost i relevantnost europskih visokih učilišta te ojačao „kvadrat znanja”. Visoka učilišta udružuju internetske i fizičke resurse, tečajeve, stručno znanje, osoblje, podatke i infrastrukturu kako bi iskoristila svoje prednosti i postala otpornija; |
| --- | --- |

c)

doprinos zajedničkom, integriranom dugoročnom obrazovanju i osposobljavanju, istraživačkim i inovacijskim strategijama, kao i pružanje usluga društvu, kako bi se povećala kvaliteta, privlačnost, konkurentnost i relevantnost europskih visokih učilišta te ojačao „kvadrat znanja”. Visoka učilišta udružuju internetske i fizičke resurse, tečajeve, stručno znanje, osoblje, podatke i infrastrukturu kako bi iskoristila svoje prednosti i postala otpornija;

| d) | istraživanje novih i privlačnih načina zapošljavanja, nagrađivanja, ocjenjivanja i profesionalizacije nastavnika, osoblja i istraživača, uz rad na boljem priznavanju i ravnoteži između obrazovnih, istraživačkih, upravljačkih i poduzetničkih postignuća, a time i poticanje najbolje prakse za zapošljavanje i razvoj karijere te istodobno poštovanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, uz razvijanje ponovnog uvažavanja i vrednovanja uspješnosti; |
| --- | --- |

d)

istraživanje novih i privlačnih načina zapošljavanja, nagrađivanja, ocjenjivanja i profesionalizacije nastavnika, osoblja i istraživača, uz rad na boljem priznavanju i ravnoteži između obrazovnih, istraživačkih, upravljačkih i poduzetničkih postignuća, a time i poticanje najbolje prakse za zapošljavanje i razvoj karijere te istodobno poštovanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, uz razvijanje ponovnog uvažavanja i vrednovanja uspješnosti;

| e) | uspostavu sve snažnijih saveza istraživanjem izvedivosti zajedničkog upisa studenata i zajedničkog zapošljavanja akademika i istraživača, u okviru različitih nacionalnih sustava, kako bi njihove karijere u području obrazovanja i istraživanja u okviru saveza postale privlačnije, održivije i fleksibilnije; |
| --- | --- |

e)

uspostavu sve snažnijih saveza istraživanjem izvedivosti zajedničkog upisa studenata i zajedničkog zapošljavanja akademika i istraživača, u okviru različitih nacionalnih sustava, kako bi njihove karijere u području obrazovanja i istraživanja u okviru saveza postale privlačnije, održivije i fleksibilnije;

| f) | rješavanje društvenih izazova i potrebe za vještinama u Europi partnerskom suradnjom i izgradnjom europskih transdisciplinarnih i transnacionalnih timova studenata i akademika koji stvaraju znanje, zajedno s istraživačima i pripadnicima poslovnih, , inovacijskih i širih zajednica. U suradnji sa svojim okolnim inovacijskim ekosustavima visoka učilišta pripremaju studente, osobe s diplomom i istraživače na početku karijere da maksimalno povećaju svoju zapošljivost i iskoriste prilike koje im se nude te postanu pokretači promjena za dvostruku zelenu i digitalnu transformaciju, kao i da prošire i ojačaju programe doktorskog i postdoktorskog osposobljavanja izvan akademskog osposobljavanja kako bi se, prema potrebi, uključile transverzalne vještine vrijedne drugim sektorima; |
| --- | --- |

f)

rješavanje društvenih izazova i potrebe za vještinama u Europi partnerskom suradnjom i izgradnjom europskih transdisciplinarnih i transnacionalnih timova studenata i akademika koji stvaraju znanje, zajedno s istraživačima i pripadnicima poslovnih, , inovacijskih i širih zajednica. U suradnji sa svojim okolnim inovacijskim ekosustavima visoka učilišta pripremaju studente, osobe s diplomom i istraživače na početku karijere da maksimalno povećaju svoju zapošljivost i iskoriste prilike koje im se nude te postanu pokretači promjena za dvostruku zelenu i digitalnu transformaciju, kao i da prošire i ojačaju programe doktorskog i postdoktorskog osposobljavanja izvan akademskog osposobljavanja kako bi se, prema potrebi, uključile transverzalne vještine vrijedne drugim sektorima;

| g) | pomak prema uključivanju obrazovanja za održivi razvoj na svim razinama i u sve discipline, na poticaj Programa održivog razvoja do 2030., uz promicanje pristupa STEAM (6) i povećanje privlačnosti područjâ STEM-a te akademskih i istraživačkih karijera, među ostalim i ženama; |
| --- | --- |

g)

pomak prema uključivanju obrazovanja za održivi razvoj na svim razinama i u sve discipline, na poticaj Programa održivog razvoja do 2030., uz promicanje pristupa STEAM (6) i povećanje privlačnosti područjâ STEM-a te akademskih i istraživačkih karijera, među ostalim i ženama;

| h) | uključivanje kombiniranih oblika mobilnosti, tj. fizičke mobilnosti, koja mora ostati temeljni format, te kombinirane (7) i/ili virtualne (8) mobilnosti u kurikulume, kako bi se povećala mobilnost studenata i osoba s diplomom na svim razinama i kako bi internacionalizacija kod kuće postala stvarnost u skladu sa standardima kvalitete u Europi i državama članicama (9); |
| --- | --- |

h)

uključivanje kombiniranih oblika mobilnosti, tj. fizičke mobilnosti, koja mora ostati temeljni format, te kombinirane (7) i/ili virtualne (8) mobilnosti u kurikulume, kako bi se povećala mobilnost studenata i osoba s diplomom na svim razinama i kako bi internacionalizacija kod kuće postala stvarnost u skladu sa standardima kvalitete u Europi i državama članicama (9);

| i) | ostvarivanje cjeloživotnog učenja u visokom obrazovanju ponudom različitih mogućnosti obrazovanja i uvođenjem inovativnih pedagoških metoda usmjerenih na studente, koje se zajednički provode diljem europskih međusveučilišnih kampusa, u kojima raznoliko studentsko tijelo može izgraditi fleksibilne načine učenja na svim razinama studija i karijere. Iako se njima ne odstupa od temeljnog načela programâ koji završavaju stjecanjem cjelovite kvalifikacije i ne dovodi ga se u pitanje, mikrokvalifikacije (10) bi mogle biti korisne u ostvarivanju više prilika za učenje prilagođenih netradicionalnim polaznicima i potražnji za novim vještinama na tržištu rada; omogućivanje fleksibilnijeg i modularnijeg iskustva učenja; podupiranje pristupa visokom obrazovanju te uključivanje polaznika, neovisno o njihovim prethodnim kvalifikacijama ili dosadašnjem obrazovanju, promicanjem prilika za nadogradnju vještina i usvajanje novih vještina, uz osiguravanje kvalitetnog obrazovanja; |
| --- | --- |

i)

ostvarivanje cjeloživotnog učenja u visokom obrazovanju ponudom različitih mogućnosti obrazovanja i uvođenjem inovativnih pedagoških metoda usmjerenih na studente, koje se zajednički provode diljem europskih međusveučilišnih kampusa, u kojima raznoliko studentsko tijelo može izgraditi fleksibilne načine učenja na svim razinama studija i karijere. Iako se njima ne odstupa od temeljnog načela programâ koji završavaju stjecanjem cjelovite kvalifikacije i ne dovodi ga se u pitanje, mikrokvalifikacije (10) bi mogle biti korisne u ostvarivanju više prilika za učenje prilagođenih netradicionalnim polaznicima i potražnji za novim vještinama na tržištu rada; omogućivanje fleksibilnijeg i modularnijeg iskustva učenja; podupiranje pristupa visokom obrazovanju te uključivanje polaznika, neovisno o njihovim prethodnim kvalifikacijama ili dosadašnjem obrazovanju, promicanjem prilika za nadogradnju vještina i usvajanje novih vještina, uz osiguravanje kvalitetnog obrazovanja;

| j) | promicanje praktičnog iskustva i/ili stručne prakse s potporom vanjskih mentora radi poticanja poduzetničkog načina razmišljanja i razvoja aktivnog građanstva; |
| --- | --- |

j)

promicanje praktičnog iskustva i/ili stručne prakse s potporom vanjskih mentora radi poticanja poduzetničkog načina razmišljanja i razvoja aktivnog građanstva;

| k) | ostvarivanje uravnotežene mobilnosti studenata te mobilnosti osoblja i cirkulacije mozgova unutar savezâ; |
| --- | --- |

k)

ostvarivanje uravnotežene mobilnosti studenata te mobilnosti osoblja i cirkulacije mozgova unutar savezâ;

| l) | stvaranje novih, uključivijih i inovativnijih okruženja za učenje prilagođenih svim studentima, uključujući one u nepovoljnom položaju i netradicionalne studente, doprinos jačanju kvalitetne i socijalne dimenzije europskih sustava visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

l)

stvaranje novih, uključivijih i inovativnijih okruženja za učenje prilagođenih svim studentima, uključujući one u nepovoljnom položaju i netradicionalne studente, doprinos jačanju kvalitetne i socijalne dimenzije europskih sustava visokog obrazovanja;

| m) | doprinos jačanju dimenzija istraživanja i inovacija visokih učilišta u Europi razvojem zajedničkog programa, zajedničkih infrastruktura i resursa, poticanjem kritične mase, jačanjem ljudskog kapitala te uključivanjem neakademskih dionika u poučavanje i istraživanje, stvarajući na taj način veze s okolnim inovacijskim ekosustavima, građanima i društvom; |
| --- | --- |

m)

doprinos jačanju dimenzija istraživanja i inovacija visokih učilišta u Europi razvojem zajedničkog programa, zajedničkih infrastruktura i resursa, poticanjem kritične mase, jačanjem ljudskog kapitala te uključivanjem neakademskih dionika u poučavanje i istraživanje, stvarajući na taj način veze s okolnim inovacijskim ekosustavima, građanima i društvom;

| n) | poticanje „europskih sveučilišta” kao „platforme za testiranje” inovativnog poučavanja i istraživanja, uključujući akademsko vrednovanje karijere i sustave nagrađivanja koji, među ostalim, uzimaju u obzir prakse otvorene znanosti, kvalitetu poučavanja, prijenos znanja i informiranje javnosti, poboljšanje sustavâ za praćenje karijere te poboljšano upravljanje karijerama i njihovu diversifikaciju, kao i usvajanje načela i praksi otvorene znanosti, uključujući europski oblak za otvorenu znanost i infrastrukture za objavljivanje s otvorenim pristupom, razmjenu znanja i podataka te otvorenu suradnju; |
| --- | --- |

n)

poticanje „europskih sveučilišta” kao „platforme za testiranje” inovativnog poučavanja i istraživanja, uključujući akademsko vrednovanje karijere i sustave nagrađivanja koji, među ostalim, uzimaju u obzir prakse otvorene znanosti, kvalitetu poučavanja, prijenos znanja i informiranje javnosti, poboljšanje sustavâ za praćenje karijere te poboljšano upravljanje karijerama i njihovu diversifikaciju, kao i usvajanje načela i praksi otvorene znanosti, uključujući europski oblak za otvorenu znanost i infrastrukture za objavljivanje s otvorenim pristupom, razmjenu znanja i podataka te otvorenu suradnju;

| o) | promicanje prihvaćanja „Europske povelje za istraživače” i „Kodeksa ponašanja pri zapošljavanju znanstvenika” (11) i njihovih provedbenih mehanizama, uključujući Strategiju ljudskih potencijala za istraživače (HRS4R) i EURAXESS, Zaključke Vijeća o produbljivanju europskog istraživačkog prostora i buduću platformu EIP-a za talente kojima je cilj poticanje europskih praksi razvoja karijere u području istraživanja, koje se primjenjuju na višestruke karijere; |
| --- | --- |

o)

promicanje prihvaćanja „Europske povelje za istraživače” i „Kodeksa ponašanja pri zapošljavanju znanstvenika” (11) i njihovih provedbenih mehanizama, uključujući Strategiju ljudskih potencijala za istraživače (HRS4R) i EURAXESS, Zaključke Vijeća o produbljivanju europskog istraživačkog prostora i buduću platformu EIP-a za talente kojima je cilj poticanje europskih praksi razvoja karijere u području istraživanja, koje se primjenjuju na višestruke karijere;

| p) | poticanje potpunog iskorištavanja izvrsnih istraživačkih i inovacijskih kapaciteta EU-a u sektorima visokog obrazovanja i istraživanja uz potporu visokokvalificiranim i konkurentnim europskim istraživačima, veću istraživačku izvrsnost i ojačane kapacitete za prijenos znanja i inovacije u Europi, s pomoću snažnije povezanosti s programom Obzor Europa te prekogranične, interdisciplinarne i međusektorske operabilnosti karijera; |
| --- | --- |

p)

poticanje potpunog iskorištavanja izvrsnih istraživačkih i inovacijskih kapaciteta EU-a u sektorima visokog obrazovanja i istraživanja uz potporu visokokvalificiranim i konkurentnim europskim istraživačima, veću istraživačku izvrsnost i ojačane kapacitete za prijenos znanja i inovacije u Europi, s pomoću snažnije povezanosti s programom Obzor Europa te prekogranične, interdisciplinarne i međusektorske operabilnosti karijera;

| q) | pomoć u utvrđivanju prepreka potpunom iskorištavanju potencijala inicijative Europska sveučilišta te, u onoj mjeri u kojoj je to moguće, predlaganje rješenja koja bi mogla pogodovati čitavom sustavu visokog obrazovanja, a koja će se donositi na pravno odgovornoj razini donošenja odluka; |
| --- | --- |

q)

pomoć u utvrđivanju prepreka potpunom iskorištavanju potencijala inicijative Europska sveučilišta te, u onoj mjeri u kojoj je to moguće, predlaganje rješenja koja bi mogla pogodovati čitavom sustavu visokog obrazovanja, a koja će se donositi na pravno odgovornoj razini donošenja odluka;

| r) | služenje kao primjer za preobrazbu europskog visokog obrazovanja i daljnju provedbu ključnih obveza Bolonjskog procesa, uključujući automatsko priznavanje kvalifikacija i razdoblja mobilnosti u inozemstvu, te kao poveznica između EPO-a i EIP-a, u punoj sinergiji s EPVO-om; |
| --- | --- |

r)

služenje kao primjer za preobrazbu europskog visokog obrazovanja i daljnju provedbu ključnih obveza Bolonjskog procesa, uključujući automatsko priznavanje kvalifikacija i razdoblja mobilnosti u inozemstvu, te kao poveznica između EPO-a i EIP-a, u punoj sinergiji s EPVO-om;

| s) | doprinos povećanju izvrsnosti u istraživanju i kvalitete u području obrazovanja, među ostalim u međunarodnom kontekstu, pridonoseći time konkurentnosti europskog sektora visokog obrazovanja u okviru globalne utrke za talentima, među ostalim internacionalizacijom visokih učilišta, suradnjom u cilju rješavanja globalnih izazova, promicanjem temeljnih akademskih vrijednosti te zajedničkih europskih vrijednosti, suradnjom u borbi protiv vanjskog uplitanja, reformom sustavâ za vrednovanje istraživanja i karijera te zaštitom nalaza istraživanja i intelektualne imovine u skladu s načelima otvorenog pristupa i otvorenih podataka na razini EU-a; |
| --- | --- |

s)

doprinos povećanju izvrsnosti u istraživanju i kvalitete u području obrazovanja, među ostalim u međunarodnom kontekstu, pridonoseći time konkurentnosti europskog sektora visokog obrazovanja u okviru globalne utrke za talentima, među ostalim internacionalizacijom visokih učilišta, suradnjom u cilju rješavanja globalnih izazova, promicanjem temeljnih akademskih vrijednosti te zajedničkih europskih vrijednosti, suradnjom u borbi protiv vanjskog uplitanja, reformom sustavâ za vrednovanje istraživanja i karijera te zaštitom nalaza istraživanja i intelektualne imovine u skladu s načelima otvorenog pristupa i otvorenih podataka na razini EU-a;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE DA UZ PUNO POŠTOVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI, INSTITUCIJSKE AUTONOMIJE, AKADEMSKE SLOBODE I U SKLADU S NACIONALNIM OKOLNOSTIMA:

| 32. | u potpunosti iskoriste potencijal svih dostupnih regionalnih, nacionalnih i EU-ovih mehanizama financiranja, među ostalim novih mogućnosti u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, europskih strukturnih i investicijskih fondova, programa Obzor Europa te fonda InvestEU, u cilju jačanja veza između obrazovanja i osposobljavanja, istraživanja i inovacija kako bi se poduprla inicijativa Europska sveučilišta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nastoje pronaći, kad je to moguće, mehanizme sufinanciranja za visoka učilišta koja sudjeluju u inicijativi Europska sveučilišta na temelju njihova osnovnog financiranja i financiranja utemeljenog na uspješnosti ili posebnih programa financiranja, ili strateških fondova; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podupiru izgradnju kapaciteta u regijama s nižim intenzitetom istraživanja i inovacija, čime u konačnici doprinose smanjenju jaza u području istraživanja i inovacija, kao i regionalnih razlika u pristupu visokom obrazovanju, jačaju izvrsnost i potiču uravnoteženije sudjelovanje visokih učilišta i u budućim savezima; |
| --- | --- |

34.

| 35. | surađuju na međunarodnoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, kao i između vlada i ustanova, kako bi se utvrdile i, prema potrebi, otklonile prepreke na putu prema ostvarenju usklađenijih sustava visokog obrazovanja, te jačih strateških saveza visokih učilišta, oslanjajući se na opsežan rad koji je već postignut u okviru EPO-a, EPVO-a i EIP-a; |
| --- | --- |

35.

| 36. | u potpunosti iskoriste mjere potpore kao što su inicijativa za uvođenje europske studentske iskaznice, automatsko uzajamno priznavanje (12) kvalifikacija i razdoblja mobilnosti u okviru studijskih programa i programa osposobljavanja, među ostalim digitalnim putem, kako bi se otklonile prepreke mobilnosti i razvoju karijera; |
| --- | --- |

36.

| 37. | utvrđuju i, prema potrebi, otklanjaju prepreke Europskom pristupu osiguravanju kvalitete zajedničkih studija jačanjem veza među ustanovama i postupaka između agencija za vrednovanje, akreditaciju i osiguravanje kvalitete koje se nalaze u Europskom registru za osiguranje kvalitete u visokom obrazovanju (EQAR) kako bi se pronašli načini automatskog uzajamnog priznavanja, kao i olakšavanjem provedbe postupaka osiguravanja kvalitete te poticanjem zajedničkog vrednovanja i akreditacije studijskih programa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | brane i promiču akademsku slobodu i institucijsku autonomiju kao središnje načelo funkcionalnog i dinamičnog sustava visokog obrazovanja koji se temelji na kvaliteti, u skladu s obvezama koje su preuzeli ministri nadležni za visoko obrazovanje Europskog prostora visokog obrazovanja i ministri nadležni za istraživanja (13). |
| --- | --- |

38.

POZIVA KOMISIJU I DRŽAVE ČLANICE DA U SKLADU SA SVOJIM NADLEŽNOSTIMA I POTPUNO POŠTUJUĆI NAČELO SUPSIDIJARNOSTI:

| 39. | nastave poticati uspostavu izvrsnih, fleksibilnih, raznolikih, općenito zemljopisno uravnoteženih i održivih modela saveza, povezanih s lokalnim i regionalnim ekosustavima, kojima se potiču obrazovanje, istraživanje, inovacije i kreativnost, te razvoj dobrih suradničkih praksi kojima se mogu pružiti nadahnjujući primjeri drugim visokim učilištima, s ciljem neometane uravnotežene mobilnosti studenata, mobilnosti učitelja i nastavnika, cirkulacije osoblja i mozgova, kao i otvorenog zapošljavanja i privlačnijih karijernih i radnih uvjeta za istraživače i osoblje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | osiguraju širenje informacija, među ostalim omogućavanjem „europskim sveučilištima” da podijele svoje dobre prakse i iskustva sa svim visokim učilištima diljem Europe, osiguravajući da reforme, rezultati i inovacije koje „europska sveučilišta” pokrenu budu u potpunosti dostupni onima koji ne sudjeluju u tim savezima, uz istodobno vrednovanje iskustava drugih međunarodnih suradničkih inicijativa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zajednički istraže potrebne korake kako bi se ispitala upotreba mikrokvalifikacija u visokom obrazovanju s ciljem proširenja mogućnosti učenja i jačanja uloge visokih učilišta u cjeloživotnom učenju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podupiru „europska sveučilišta”, poštujući njihovu institucijsku autonomiju, kako bi se razvili kapaciteti i odgovarajuća okruženja za poticanje održive moderne infrastrukture i razvoja karijera, kao i privlačnih radnih uvjeta te kako bi se promicala cirkulacija mozgova među svim partnerima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ostvare snažniju sinergiju između dimenzije visokog obrazovanja EPO-a, EIP-a i EPVO-a. „Europska sveučilišta” mogu biti ključan čimbenik u razvoju važnih poveznica zahvaljujući njihovim istraživanjima i pristupima u učenju i poučavanju utemeljenima na izazovima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | razmotre održivije instrumente financiranja za „europska sveučilišta”, među ostalim iskorištavanjem sinergije između regionalnih i nacionalnih programa te europskih programa, kako bi se mogla ostvariti njihova ambiciozna strategija koja iziskuje strukturne i institucijske promjene. Kako bi se ostvarili ambiciozni ciljevi inicijative, bit će potrebno financiranje po savezu, među ostalim za već odabrane saveze, uzimajući pritom u obzir raznolikost modela suradnje i raznovrsnost u pogledu nacionalnih i regionalnih sustava financiranja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | potiču razvoj i upotrebu inovativnih, učinkovitih i uključivih praksi u području učenja, poučavanja, otvorene znanosti i otvorenog obrazovanja, kao i pojednostavnjenih administrativnih postupaka podupiranjem „europskih sveučilišta” u razvoju i provedbi strategija za digitalne infrastrukture i informatičke alate; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podupiru „europska sveučilišta” u postizanju ambicioznog cilja od 50 % mobilnih studenata (14), s naglaskom na uravnoteženim fizičkim, virtualnim ili kombiniranim programima mobilnosti i cirkulaciji mozgova, prepoznajući da je fizička mobilnost prioritet i da se ne može zamijeniti drugim oblicima mobilnosti, čija je uloga komplementarna; |
| --- | --- |

46.

| 47. | osiguraju da se inicijativa temelji na uključenosti i izvrsnosti te da je otvorena za sve vrste visokih učilišta i sve studente, učitelje, nastavnike, osoblje i istraživače, tako što će promicati zajedničku upotrebu infrastrukture, opreme i objekata; |
| --- | --- |

47.

| 48. | redovito i zajednički prate (15) trenutačno stanje 41 saveza inicijative Europska sveučilišta, kao i mogućih dodatnih saveza, u bliskoj suradnji s „europskim sveučilištima” i svim relevantnim dionicima, kako bi vodili evidenciju o ostvarenim rezultatima i učinku u odnosu na dimenzije obrazovanja i istraživanja kao i na društvo te kako bi utvrdili prepreke, nedostatke, izazove i moguća rješenja, s ciljem osiguravanja neometanog funkcioniranja i provedbe njihovih transnacionalnih aktivnosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | organiziraju stalne razmjene između Europske komisije, država članica, „europskih sveučilišta” i ad hoc stručne skupine, sastavljene od stručnjaka iz država članica, i drugih relevantnih dionika kako bi se pratio napredak, raspravile i uklonile postojeće prepreke suradnji, razvila rješenja i osigurala njihova primjena; |
| --- | --- |

49.

| 50. | potiču visoka učilišta da prihvate trajan proces preobrazbe kako bi u potpunosti iskoristila svoje misije koje obuhvaćaju obrazovanje, istraživanje, inovacije i pružanje usluga društvu u EPO-u i EIP-u, u potpunoj sinergiji s EPVO-om; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podupiru održivu suradnju među visokim učilištima na europskoj razini kojom se ostvaruju ciljevi EPO-a, EIP-a i EPVO-a te jačaju konkurentnost „europskih sveučilišta” u međunarodnom kontekstu i globalnoj utrci za privlačenjem i zadržavanjem talenata, kao i omogućuju njihovo povezivanje s lokalnim i regionalnim ekosustavima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podupiru i potiču „europska sveučilišta” da povećaju uključenost studenata i osoblja u saveze, što je ključno za uspjeh, razvoj i provedbu te inicijative, posebno njihovim uključivanjem u odgovarajuće upravljačke strukture; |
| --- | --- |

52.

| 53. | u kontekstu EPO-a i uz puno poštovanje nacionalnih i regionalnih sustava visokog obrazovanja, izrađuju jasne prijedloge, počevši od 2022., blisko surađujući s relevantnim nacionalnim i regionalnim tijelima za visoko obrazovanje, visokim učilištima i dionicima, kako bi se po potrebi otklonile prepreke za suradnju na europskoj razini, primjerice ispitivanjem potrebe i izvedivosti u pogledu združenih europskih diploma u okviru savezâ „europskih sveučilišta” te promicanjem daljnje europske suradnje na osiguravanju kvalitete i automatskom uzajamnom priznavanju u području visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

53.

POZIVA KOMISIJU DA, U SKLADU SA SVOJIM NADLEŽNOSTIMA I POTPUNO POŠTUJUĆI NAČELO SUPSIDIJARNOSTI:

| 54. | do kraja 2021. dostavi obavijest o glavnim ishodima preispitivanja prvih saveza u sredini programskog razdoblja s ciljem daljnjeg razvoja „europskih sveučilišta” te njihova potpunog i ambicioznog potencijala; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podupre razvoj „europskih sveučilišta” kao „platformi za testiranje” usklađenog djelovanja i promicanja suradnje među državama članicama u pogledu europskih praksi u području istraživanja, poučavanja i karijernog razvoja osoblja, uključujući izvedivost pristupa po etapama zajedničkim programima zapošljavanja s ciljem učinkovite cirkulacije mozgova i slobodnog protoka znanja diljem Europe, nastojeći povećati privlačnost europskih akademskih i istraživačkih karijera uz uzimanje u obzir načela supsidijarnosti i autonomiju visokih učilišta te poštujući razlike u nacionalnim i regionalnim sustavima tržišta rada; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pripremi smjernice o tome kako bi se programima, fondovima i financijskim instrumentima EU-a mogla, u skladu s njihovim ciljevima, na pojednostavnjen i racionaliziran način nadopuniti potpora „europskim sveučilištima” i drugim vrstama saveza visokih učilišta s pomoću stabilnog proračuna te na produljeno utvrđeno razdoblje, potičući njihovu sinergiju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zadrži uspješne, uključive i zemljopisno uravnotežene pristupe „odozdo prema gore”, utemeljene na izvrsnosti, u programu Erasmus+ za razdoblje 2021. – 2027., uz potporu programa Obzor Europa, čime se svim vrstama visokih učilišta, uključujući prekogranične suradnje i druge međunarodne suradničke inicijative, pruža prilika za razvoj ambicioznih „europskih sveučilišta”, i to testiranjem različitih modela suradnje i tematskom otvorenošću; |
| --- | --- |

57.

| 58. | potiče „europska sveučilišta” da na najbolji način iskoriste politike i inicijative koje im pomažu da postanu inovativnija i poduzetnija, kao što su, na primjer, HEInnovate i InvestEU, te da promiču suradnju s programom Obzor Europa kako bi se osigurala sinergija i izbjeglo udvostručavanje napora; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podrži programe aktivnih razmjena između akademske zajednice i industrije jer bi njihov izravan kontakt donio dodanu vrijednost i bolje odgovorio na potrebe tržišta rada; |
| --- | --- |

59.

| 60. | razmotri upotrebu postojećih internetskih platformi za promicanje i podupiranje „europskih sveučilišta” te dopusti razmjenu najboljih praksi i iskustava; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nastavi s bliskom suradnjom s državama članicama i redovito obavješćuje Vijeće o napretku inicijative u procesu zajedničkog stvaranja i daljnjem razvoju „europskih sveučilišta”, osobito putem Odbora za program Erasmus+ i Odbora za program Obzor Europa, među ostalim putem sastava za širenje sudjelovanja i jačanje EIP-a, kao i putem ad hoc stručne skupine i Foruma EIP-a za tranziciju. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  Kako je istaknuto u Rezoluciji Vijeća o obrazovanju i osposobljavanju u okviru europskog semestra: osiguravanje utemeljenih rasprava o reformama i ulaganjima, dostupno na: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32020G0227(01)

(2)  Kako je istaknuto u Izjavi o akademskoj slobodi priloženoj Priopćenju iz Rima usvojenom 19. studenoga 2020. na Ministarskoj konferenciji Europskog prostora visokog obrazovanja i u Deklaraciji iz Bonna od 20. listopada 2020.

(3)  Otvorena znanost promjena je sustava kojom se omogućuju bolja znanost putem otvorenih i suradničkih načina stvaranja i razmjene znanja i podataka u što ranijoj fazi istraživačkog procesa te komunikacija i razmjena rezultata https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/knowledge_publications_tools_and_data/documents/ec_rtd_factsheet-open-science_2019.pdf.

Otvoreno obrazovanje način je provedbe obrazovanja, često s pomoću digitalnih tehnologija. Cilj mu je proširiti pristup i omogućiti sudjelovanje svima otklanjanjem prepreka te učenje učiniti dostupnim, opširnim i svima prilagodljivim. Njime se omogućuju brojni načini poučavanja i učenja te izgradnje i razmjene znanja, kao i različiti pristupi formalnom i neformalnom obrazovanju te se to dvoje povezuje (Otvaranje obrazovanja: okvir za potporu visokim učilištima, 2016.)

Otvoreni podaci kao koncept u načelu se odnose na podatke u otvorenim oblicima koje bilo tko za bilo koju namjenu može slobodno rabiti, ponovno rabiti i dijeliti. (Direktiva (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o otvorenim podacima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora.)

(4)  Istraživanje inicijative Europska sveučilišta o utjecaju bolesti COVID-19 na „europska sveučilišta”. Dostupno na:https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/documents/coronavirus-european-universities-initiative-impact-survey-results_hr

(5)  Pojam se odnosi na povezivanje četiriju ključnih domena: istraživanja, obrazovanja, inovacija i usluga za društvo – Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0625&rid=4

(6)  STEAM: znanost, tehnologija, inženjerstvo, umjetnost i matematika (engl. Science, Technology, Engineering, Arts and Mathematics).

STEAM pristup učenju i poučavanju povezuje STEM i druga područja studiranja. Njime se promiču transverzalne vještine kao što su digitalne kompetencije, kritičko razmišljanje, rješavanje problema, upravljanje i poduzetničke vještine, kao i suradnja s neakademskim partnerima, te odgovara na gospodarske, okolišne, političke i društvene izazove. STEAM potiče sjedinjavanje znanja koje je potrebno u stvarnome svijetu i prirodnu znatiželju. Definicija aktivnosti uzajamnog učenja o obrazovanju u okviru STEAM-a, Beč, ožujak 2020. (https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/et-2020-newsletter-may-2020.pdf).

(Vidjeti također radni dokument službi Komisije, str. 20. u COM(2020) 625.

(7)  Kombiniranje fizičke mobilnosti s virtualnom komponentom, čime se olakšava suradničko učenje / timski rad putem interneta. Europska komisija. ERASMUS+, Vodič kroz program (verzija 1. od 25. ožujka 2021.), dostupan na: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_en

(8)  Virtualna mobilnost niz je aktivnosti potpomognutih informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, uključujući e-učenje, kojima se ostvaruju ili olakšavaju međunarodna, suradnička iskustva u kontekstu poučavanja, osposobljavanja ili učenja. Europska komisija. ERASMUS+, Vodič kroz program (verzija 1. od 25. ožujka 2021.), dostupan na: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_hr

(9)  To su europski standardi i smjernice za osiguranje kvalitete.

(10)  Mikrokvalifikacija je dokaz o ishodu učenja koji je polaznik stekao nakon kratkog iskustva učenja. (Privremena definicija iz završnog izvješća ad hoc savjetodavne skupine sa stručnjacima za visoko obrazovanje: Europski pristup mikrokvalifikacijama – rezultati savjetodavne skupine za visoko obrazovanje u području mikrokvalifikacija – https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/european-approach-micro-credentials-higher-education-consultation-group-output-final-report.pdf).

(11)  2005/251/EK.

(12)  U skladu s Preporukom Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (SL C 444, 10.12.2018., str. 1.) i u skladu s načelima Lisabonske konvencije o priznavanju.

(13)  Izjava o akademskoj slobodi priložena Priopćenju iz Rima usvojenom 19. studenoga 2020. na Ministarskoj konferenciji Europskog prostora visokog obrazovanja i Deklaracija iz Bonna od 20. listopada 2020.

(14)  Europska komisija. (2020.) Erasmus+, Vodič kroz Program. Verzija 3. (2020.): 25. 8. 2020, str. 132., dostupno na: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/sites/default/files/erasmus_programme_guide_2020_v3_hr.pdf

(15)  Države članice, Europska komisija (GU EAC i GU RTD).

---

PRILOG

Politička pozadina

1.

Zaključci Vijeća o obnovljenom programu EU-a za visoko obrazovanje (20. studenoga 2017.)

2.

Zaključci Europskog vijeća (14. prosinca 2017.)

3.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (17. siječnja 2018.)

4.

Zaključci Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (22. svibnja 2018.)

5.

Zaključci Europskog vijeća (28. lipnja 2018.)

6.

Preporuka Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (26. studenoga 2018.)

7.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod naslovom „Koordinirani plan o umjetnoj inteligenciji”(7. prosinca 2018.)

8.

Zaključci Vijeća pod naslovom „Prema sve održivijoj Uniji do 2030.” (9. travnja 2019.)

9.

Zaključci Vijeća o budućnosti visokodigitalizirane Europe nakon 2020.: „Poticanje digitalne i gospodarske konkurentnosti u cijeloj Uniji i digitalna kohezija” (7. lipnja 2019.)

10.

Europsko vijeće: Novi strateški program za razdoblje 2019. – 2024. (20. lipnja 2019.)

11.

Zaključci Vijeća o ključnoj ulozi politika cjeloživotnog učenja u osnaživanju društava za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo u svrhu potpore uključivom i održivom rastu (8. studenoga 2019.)

12.

Rezolucija Vijeća o daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja u cilju podupiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja okrenutih budućnosti (8. studenoga 2019.)

13.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Europski zeleni plan” (11. prosinca 2019.)

14.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (14. siječnja 2020.)

15.

Rezolucija Vijeća o obrazovanju i osposobljavanju u okviru europskog semestra: osiguravanje utemeljenih rasprava o reformama i ulaganjima (27. veljače 2020.)

16.

Zaključci Vijeća o suzbijanju krize uzrokovane bolešću COVID-19 u području obrazovanja i osposobljavanja (16. lipnja 2020.)

17.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (1. srpnja 2020.)

18.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027.: Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (30. rujna 2020.)

19.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o uspostavi europskog prostora obrazovanja do 2025. (30. rujna 2020.)

20.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Novi EIP za istraživanje i inovacije” (1. listopada 2020.)

21.

Priopćenje iz Rima usvojeno na Ministarskoj konferenciji Europskog prostora visokog obrazovanja (19. studenoga 2020.)

22.

Zaključci Vijeća o digitalnom obrazovanju u europskim društvima znanja (24. studenoga 2020.)

23.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Akcijski plan za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021. – 2027.” (24. studenoga 2020.)

24.

Zaključci Vijeća o novom europskom istraživačkom prostoru (1. prosinca 2020.)

25.

Rezolucija Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja u smjeru europskog prostora obrazovanja i šire (2021. – 2030.) (18. veljače 2021.)

26.

Zaključci Vijeća o produbljivanju europskog istraživačkog prostora: Pružanje privlačnih i održivih karijera i radnih uvjeta istraživačima te ostvarivanje „cirkulacije mozgova” (28. svibnja 2021.).

---

Europska komisija

| 10.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 221/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 221/25

---

Tečajna lista eura (1)

9. lipnja 2021.

(2021/C 221/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,2195 |
| JPY | japanski jen | 133,38 |
| DKK | danska kruna | 7,4366 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86053 |
| SEK | švedska kruna | 10,0595 |
| CHF | švicarski franak | 1,0913 |
| ISK | islandska kruna | 146,90 |
| NOK | norveška kruna | 10,0518 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,377 |
| HUF | mađarska forinta | 347,19 |
| PLN | poljski zlot | 4,4560 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9248 |
| TRY | turska lira | 10,4651 |
| AUD | australski dolar | 1,5731 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4729 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,4615 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6925 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6133 |
| KRW | južnokorejski von | 1 359,90 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,5303 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7879 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5025 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 375,74 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0213 |
| PHP | filipinski pezo | 58,241 |
| RUB | ruski rubalj | 87,9491 |
| THB | tajlandski baht | 38,000 |
| BRL | brazilski real | 6,1345 |
| MXN | meksički pezo | 23,9390 |
| INR | indijska rupija | 88,9600 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,2195

JPY

japanski jen

133,38

DKK

danska kruna

7,4366

GBP

funta sterlinga

0,86053

SEK

švedska kruna

10,0595

CHF

švicarski franak

1,0913

ISK

islandska kruna

146,90

NOK

norveška kruna

10,0518

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,377

HUF

mađarska forinta

347,19

PLN

poljski zlot

4,4560

RON

rumunjski novi leu

4,9248

TRY

turska lira

10,4651

AUD

australski dolar

1,5731

CAD

kanadski dolar

1,4729

HKD

hongkonški dolar

9,4615

NZD

novozelandski dolar

1,6925

SGD

singapurski dolar

1,6133

KRW

južnokorejski von

1 359,90

ZAR

južnoafrički rand

16,5303

CNY

kineski renminbi-juan

7,7879

HRK

hrvatska kuna

7,5025

IDR

indonezijska rupija

17 375,74

MYR

malezijski ringit

5,0213

PHP

filipinski pezo

58,241

RUB

ruski rubalj

87,9491

THB

tajlandski baht

38,000

BRL

brazilski real

6,1345

MXN

meksički pezo

23,9390

INR

indijska rupija

88,9600

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 10.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 221/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 221/26

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9971 — P27 NPP/Bankgirot)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 221/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Danske Bank A/S („Danske Bank”, Danska), |
| --- | --- |

—

Danske Bank A/S („Danske Bank”, Danska),

| — | Nordea Bank Abp („Nordea”, Finska), |
| --- | --- |

—

Nordea Bank Abp („Nordea”, Finska),

| — | OP Corporate Bank plc („OP”, Finska), |
| --- | --- |

—

OP Corporate Bank plc („OP”, Finska),

| — | Svenska Handelsbanken AB („Handelsbanken”, Švedska), |
| --- | --- |

—

Svenska Handelsbanken AB („Handelsbanken”, Švedska),

| — | Skandinaviska Enskilda Banken AB („SEB”, Švedska), |
| --- | --- |

—

Skandinaviska Enskilda Banken AB („SEB”, Švedska),

| — | Swedbank AB („Swedbank”, Švedska), |
| --- | --- |

—

Swedbank AB („Swedbank”, Švedska),

| — | P27 Nordic Payments Platform AB („P27 NPP”, Švedska), i |
| --- | --- |

—

P27 Nordic Payments Platform AB („P27 NPP”, Švedska), i

| — | Bankgirocentralen BGC AB („Bankgirot”, Švedska). |
| --- | --- |

—

Bankgirocentralen BGC AB („Bankgirot”, Švedska).

Poduzetnici Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB i Swedbank stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom P27 NPP (izravno) i poduzetnikom Bankgirot (neizravno putem poduzetnika P27 NPP).

Koncentracija se provodi i. u slučaju osnivanja poduzetnika P27 NPP, kupnjom udjela u novoosnovanom društvu koje čini zajednički pothvat, te ii. u slučaju stjecanja poduzetnika Bankgirot koje provodi poduzetnik P27 NPP, kupnjom udjela.

2.

| — | Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB i Swedbank: šest bankarskih grupa koje uglavnom posluju u nordijskim zemljama, a nude široku lepezu financijskih usluga, uključujući usluge platnog prometa, |
| --- | --- |

—

Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB i Swedbank: šest bankarskih grupa koje uglavnom posluju u nordijskim zemljama, a nude široku lepezu financijskih usluga, uključujući usluge platnog prometa,

| — | P27 NPP: pannordijska platforma za plaćanje koja je trenutačno u razvojnoj fazi, a cilj joj je uspostaviti viševalutnu i prekograničnu infrastrukturu za plaćanje u stvarnom vremenu u cijeloj nordijskoj regiji (uključujući Dansku, Finsku, Švedsku i možda Norvešku). P27 NPP nudit će i usluge platnog prometa s dodanom vrijednošću u cijeloj nordijskoj regiji, |
| --- | --- |

—

P27 NPP: pannordijska platforma za plaćanje koja je trenutačno u razvojnoj fazi, a cilj joj je uspostaviti viševalutnu i prekograničnu infrastrukturu za plaćanje u stvarnom vremenu u cijeloj nordijskoj regiji (uključujući Dansku, Finsku, Švedsku i možda Norvešku). P27 NPP nudit će i usluge platnog prometa s dodanom vrijednošću u cijeloj nordijskoj regiji,

| — | Bankgirot: trenutačni pružatelj temeljne infrastrukture za obradu plaćanja i informacija o plaćanjima te drugih usluga platnog prometa s dodanom vrijednošću u Švedskoj. |
| --- | --- |

—

Bankgirot: trenutačni pružatelj temeljne infrastrukture za obradu plaćanja i informacija o plaćanjima te drugih usluga platnog prometa s dodanom vrijednošću u Švedskoj.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M. 9971 — P27 NPP/Bankgirot

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Eadresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 10.6.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 221/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 221/28

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 221/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ”, Kanada) |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ”, Kanada)

| — | American Tower International Inc. („ATI”, Sjedinjene Američke Države) |
| --- | --- |

—

American Tower International Inc. („ATI”, Sjedinjene Američke Države)

| — | ATI’s European Communications Infrastructure Business („ciljni poduzetnik”). |
| --- | --- |

—

ATI’s European Communications Infrastructure Business („ciljni poduzetnik”).

Poduzetnici CDPQ i ATI stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad ciljnim poduzetnikom koji posjeduje imovinu u Njemačkoj, Poljskoj, Francuskoj i Španjolskoj.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | CDPQ: dugoročni institucionalni ulagač koji upravlja fondovima prvenstveno za javne i polujavne mirovinske planove i planove osiguranja u pokrajini Québec. CDPQ je drugi najveći upravitelj mirovinskih fondova u Kanadi |
| --- | --- |

—

CDPQ: dugoročni institucionalni ulagač koji upravlja fondovima prvenstveno za javne i polujavne mirovinske planove i planove osiguranja u pokrajini Québec. CDPQ je drugi najveći upravitelj mirovinskih fondova u Kanadi

| — | ATI: društvo kći u potpunom vlasništvu poduzetnika American Towers LLC, koji je i sâm društvo kći u stopostotnom vlasništvu poduzetnika American Tower Corporation (ATC). ATC je neovisni vlasnik i operator pasivne infrastrukture za bežičnu komunikaciju, koji ima portfelj od oko 183 000 lokacija telekomunikacijske infrastrukture u Sjevernoj i Južnoj Americi, Europi, Africi i Aziji |
| --- | --- |

—

ATI: društvo kći u potpunom vlasništvu poduzetnika American Towers LLC, koji je i sâm društvo kći u stopostotnom vlasništvu poduzetnika American Tower Corporation (ATC). ATC je neovisni vlasnik i operator pasivne infrastrukture za bežičnu komunikaciju, koji ima portfelj od oko 183 000 lokacija telekomunikacijske infrastrukture u Sjevernoj i Južnoj Americi, Europi, Africi i Aziji

| — | Ciljni poduzetnik: ponuda usluga smještaja na poslužiteljima mobilnih mreža koje su neutralne u odnosu na operatore telekomunikacijskih usluga na lokacijama pasivne infrastrukture za bežičnu komunikaciju u Francuskoj, Njemačkoj, Poljskoj i, kao posljedica ATI-jeve paralelne kupnje drugog poduzetnika (Telxius), u Španjolskoj. |
| --- | --- |

—

Ciljni poduzetnik: ponuda usluga smještaja na poslužiteljima mobilnih mreža koje su neutralne u odnosu na operatore telekomunikacijskih usluga na lokacijama pasivne infrastrukture za bežičnu komunikaciju u Francuskoj, Njemačkoj, Poljskoj i, kao posljedica ATI-jeve paralelne kupnje drugog poduzetnika (Telxius), u Španjolskoj.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-adresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---