# Den Europæiske Unions C 283/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 283 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang15. juli 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 283

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang15. juli 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2021/C 283/01 | Rådets henstilling af 13. juli 2021 om den økonomiske politik i euroområdet | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2021/C 283/01

Rådets henstilling af 13. juli 2021 om den økonomiske politik i euroområdet

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 283/02 | Euroens vekselkurs — 14. juli 2021 | 8 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2021/C 283/02

Euroens vekselkurs — 14. juli 2021

8

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 283/03 | Indkaldelser af forslag og relaterede aktiviteter under Det Europæiske Forskningsråds arbejdsprogram for 2022 under Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027) | 9 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 283/04 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 10 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2021/C 283/05 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 12 |
| 2021/C 283/06 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 15 |
| 2021/C 283/07 | Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 20 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2021/C 283/03

Indkaldelser af forslag og relaterede aktiviteter under Det Europæiske Forskningsråds arbejdsprogram for 2022 under Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027)

9

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2021/C 283/04

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

10

ANDET

Europa-Kommissionen

2021/C 283/05

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

12

2021/C 283/06

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

15

2021/C 283/07

Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 15.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 283/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 13. juli 2021

om den økonomiske politik i euroområdet

(2021/C 283/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 136 sammenholdt med artikel 121, stk. 2,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (2), særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til Det Europæiske Råds konklusioner,

som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | Som følge af den krise, som covid-19-pandemien har forårsaget, oplevede økonomien i euroområdet en pludselig og dyb recession i første halvdel af 2020. Uanset det kraftige økonomiske opsving i tredje kvartal af 2020, som fulgte med ophævelsen af inddæmningstiltagene, har den stigende spredning af covid-19 og de nye inddæmningstiltag i fjerde kvartal af 2020 øget usikkerheden yderligere og vist, at euroområdet fortsat er sårbart over for den vedvarende sundhedskrise. Covid-19-krisen har medført en række voldsomme chok på efterspørgsels- og udbudssiden, som forventes at indebære et fald i bruttonationalproduktet (BNP) på 7,8 % i 2020 ifølge den økonomiske efterårsprognose 2020 fra Kommissionens tjenestegrene. Genopretningen i 2021 forventes følgelig at blive langsommere end tidligere antaget, og det store outputgab på ca. -7,0 % af det potentielle BNP i euroområdet i 2020 forventes ikke at være lukket inden udgangen af 2021. Der hersker en betydelig usikkerhed om de økonomiske udsigter, som er knyttet til udviklingen i covid-19-pandemien og adfærdsændringer hos de økonomiske agenter. En hurtig indsats på nationalt plan og EU-plan, herunder den enighed, som Det Europæiske Råd har opnået om genopretningsinstrumentet Next Generation EU, har i høj grad bidraget til at kompensere for nogle af de negative konsekvenser af chokkene på efterspørgsels- og udbudssiden og stabilisere markederne. Både privatforbruget og de private investeringer blev hårdt ramt, hvilket igen påvirkede både priser og lønninger negativt. Udsigterne for arbejdsmarkedet er også blevet forværret, og syv års positiv udvikling er dermed bragt til ophør. Stigningen i arbejdsløsheden er indtil videre blevet afbødet af en vellykket gennemførelse af ambitiøse politiske foranstaltninger i alle medlemsstater, f.eks. arbejdsfordelingsordninger og andre støtteforanstaltninger, som sigter mod at imødegå masseafskedigelser og store indkomsttab, og et dermed forbundet fald i det samlede antal arbejdstimer samt af et fald i erhvervsfrekvensen. |
| --- | --- |

(1)

Som følge af den krise, som covid-19-pandemien har forårsaget, oplevede økonomien i euroområdet en pludselig og dyb recession i første halvdel af 2020. Uanset det kraftige økonomiske opsving i tredje kvartal af 2020, som fulgte med ophævelsen af inddæmningstiltagene, har den stigende spredning af covid-19 og de nye inddæmningstiltag i fjerde kvartal af 2020 øget usikkerheden yderligere og vist, at euroområdet fortsat er sårbart over for den vedvarende sundhedskrise. Covid-19-krisen har medført en række voldsomme chok på efterspørgsels- og udbudssiden, som forventes at indebære et fald i bruttonationalproduktet (BNP) på 7,8 % i 2020 ifølge den økonomiske efterårsprognose 2020 fra Kommissionens tjenestegrene. Genopretningen i 2021 forventes følgelig at blive langsommere end tidligere antaget, og det store outputgab på ca. -7,0 % af det potentielle BNP i euroområdet i 2020 forventes ikke at være lukket inden udgangen af 2021. Der hersker en betydelig usikkerhed om de økonomiske udsigter, som er knyttet til udviklingen i covid-19-pandemien og adfærdsændringer hos de økonomiske agenter. En hurtig indsats på nationalt plan og EU-plan, herunder den enighed, som Det Europæiske Råd har opnået om genopretningsinstrumentet Next Generation EU, har i høj grad bidraget til at kompensere for nogle af de negative konsekvenser af chokkene på efterspørgsels- og udbudssiden og stabilisere markederne. Både privatforbruget og de private investeringer blev hårdt ramt, hvilket igen påvirkede både priser og lønninger negativt. Udsigterne for arbejdsmarkedet er også blevet forværret, og syv års positiv udvikling er dermed bragt til ophør. Stigningen i arbejdsløsheden er indtil videre blevet afbødet af en vellykket gennemførelse af ambitiøse politiske foranstaltninger i alle medlemsstater, f.eks. arbejdsfordelingsordninger og andre støtteforanstaltninger, som sigter mod at imødegå masseafskedigelser og store indkomsttab, og et dermed forbundet fald i det samlede antal arbejdstimer samt af et fald i erhvervsfrekvensen.

| (2) | Covid-19-krisen forstærker de økonomiske forskelle mellem euromedlemsstaterne. Denne udvikling skyldes flere forhold, bl.a.: det oprindelige covid-19-choks intensitet og varighed, den relative størrelse og økonomiske betydning af kontaktintensive sektorer såsom turisme, forretningsrejser og hotel- og restaurationssektoren og forskellene i det eksisterende finanspolitiske råderum. Disse forskelle påvirker tilliden, investeringerne og vækstudsigterne samt regionale forskelle, der allerede fandtes før covid-19-krisen, men som nu kan forværres. På længere sigt kan den nuværende krise have en permanent negativ indvirkning på den potentielle vækst og indkomstforskellene på grund af lavere menneskelig og fysisk kapital, både materiel og immateriel. Denne potentielle negative indvirkning kan føre til en endnu lavere vækst i arbejdsproduktivitet og indkomster og større ulighed. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-krisen forstærker de økonomiske forskelle mellem euromedlemsstaterne. Denne udvikling skyldes flere forhold, bl.a.: det oprindelige covid-19-choks intensitet og varighed, den relative størrelse og økonomiske betydning af kontaktintensive sektorer såsom turisme, forretningsrejser og hotel- og restaurationssektoren og forskellene i det eksisterende finanspolitiske råderum. Disse forskelle påvirker tilliden, investeringerne og vækstudsigterne samt regionale forskelle, der allerede fandtes før covid-19-krisen, men som nu kan forværres. På længere sigt kan den nuværende krise have en permanent negativ indvirkning på den potentielle vækst og indkomstforskellene på grund af lavere menneskelig og fysisk kapital, både materiel og immateriel. Denne potentielle negative indvirkning kan føre til en endnu lavere vækst i arbejdsproduktivitet og indkomster og større ulighed.

| (3) | Unionens hurtige og slagkraftige reaktion, herunder Next Generation EU, som omfatter genopretnings- og resiliensfaciliteten oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 (3), har styrket markedstilliden og vist, at medlemsstaterne udviser solidaritet og sammenhold i koordineringen af deres indsats for at genstarte den økonomiske vækst og styrke den økonomiske og sociale modstandsdygtighed. Der blev i løbet af meget kort tid vedtaget en række nye instrumenter for Unionen og euroområdet. Disse instrumenter udgør allerede et sikkerhedsnet for arbejdstagerne, gennem det europæiske instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation SURE, der er oprettet ved Rådets forordning (EU) 2020/672 (4), virksomhederne, gennem Den Europæiske Investeringsbanks paneuropæiske garantiordning, og medlemsstaterne med hensyn til at støtte den indenlandske finansiering af direkte og indirekte sundhedsudgifter samt udgifter forbundet med helbredelse og forebyggelse som følge af covid-19-pandemien, gennem den europæiske stabilitetsmekanismes instrument for pandemikrisehjælp vedtaget af styrelsesrådet for den europæiske stabilitetsmekanisme den 15. maj 2020. Unionens politiske reaktion omfattede også aktivering af den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten og en midlertidig ramme for anvendelse af fleksibiliteten i Unionens statsstøtteregler. Midlerne fra samhørighedspolitikken blev kanaliseret derhen, hvor det var mest nødvendigt, gennem investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 (5) og gennem investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset plus i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/558 (6). |
| --- | --- |

(3)

Unionens hurtige og slagkraftige reaktion, herunder Next Generation EU, som omfatter genopretnings- og resiliensfaciliteten oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 (3), har styrket markedstilliden og vist, at medlemsstaterne udviser solidaritet og sammenhold i koordineringen af deres indsats for at genstarte den økonomiske vækst og styrke den økonomiske og sociale modstandsdygtighed. Der blev i løbet af meget kort tid vedtaget en række nye instrumenter for Unionen og euroområdet. Disse instrumenter udgør allerede et sikkerhedsnet for arbejdstagerne, gennem det europæiske instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation SURE, der er oprettet ved Rådets forordning (EU) 2020/672 (4), virksomhederne, gennem Den Europæiske Investeringsbanks paneuropæiske garantiordning, og medlemsstaterne med hensyn til at støtte den indenlandske finansiering af direkte og indirekte sundhedsudgifter samt udgifter forbundet med helbredelse og forebyggelse som følge af covid-19-pandemien, gennem den europæiske stabilitetsmekanismes instrument for pandemikrisehjælp vedtaget af styrelsesrådet for den europæiske stabilitetsmekanisme den 15. maj 2020. Unionens politiske reaktion omfattede også aktivering af den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten og en midlertidig ramme for anvendelse af fleksibiliteten i Unionens statsstøtteregler. Midlerne fra samhørighedspolitikken blev kanaliseret derhen, hvor det var mest nødvendigt, gennem investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 (5) og gennem investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset plus i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/558 (6).

| (4) | Gennemførelsen af veludformede politikker inden for rammerne af Next Generation EU og dets vigtigste instrument, genopretnings- og resiliensfaciliteten vil give medlemsstaterne nyt momentum i deres bestræbelser på at iværksætte vækstfremmende reformer og øge omfanget og kvaliteten af investeringer, hvilket er i overensstemmelse med målene om modstandsdygtighed og den grønne og den digitale omstilling. Denne gennemførelse forventes at bidrage til opbygningen af menneskelig kapital og befordre vellykkede jobskifte hos arbejdstagerne, hvilket sammen med midlerne under samhørighedspolitikken vil være afgørende for at sikre samhørighed, fremme beskæftigelsen og produktiviteten og styrke den økonomiske og sociale modstandsdygtighed. Unionens vækstmål og de nationale strukturelle udfordringer, herunder dem, der er identificeret i de landespecifikke henstillinger for 2019 og 2020, spiller en central rolle i denne forbindelse. Den årlige strategi for bæredygtig vækst 2021 i Kommissionens meddelelse af 17. september 2020, som fremmer disse vækstmål, indeholder forslag til syv flagskibsinitiativer: 1) opstart, 2) renovering, 3) opladning og optankning, 4) konnektivitet, 5) modernisering, 6) opskalering og 7) omskoling og opkvalificering. Disse flagskibsområder udgør fælles udfordringer, som kræver koordinerede investeringer og reformer. Medlemsstaterne opfordres til at kanalisere investeringer til samt gennemføre reformer og integrere deres værdikæder yderligere på disse flagskibsområder. I forordning (EU) 2021/241 fastsættes det, at der skal være en sammenhæng mellem euromedlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner og de udfordringer og prioriteter, der er fastlagt i Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet. Denne sammenhæng bør tages i betragtning ved vurderingen af genopretnings- og resiliensplanerne. |
| --- | --- |

(4)

Gennemførelsen af veludformede politikker inden for rammerne af Next Generation EU og dets vigtigste instrument, genopretnings- og resiliensfaciliteten vil give medlemsstaterne nyt momentum i deres bestræbelser på at iværksætte vækstfremmende reformer og øge omfanget og kvaliteten af investeringer, hvilket er i overensstemmelse med målene om modstandsdygtighed og den grønne og den digitale omstilling. Denne gennemførelse forventes at bidrage til opbygningen af menneskelig kapital og befordre vellykkede jobskifte hos arbejdstagerne, hvilket sammen med midlerne under samhørighedspolitikken vil være afgørende for at sikre samhørighed, fremme beskæftigelsen og produktiviteten og styrke den økonomiske og sociale modstandsdygtighed. Unionens vækstmål og de nationale strukturelle udfordringer, herunder dem, der er identificeret i de landespecifikke henstillinger for 2019 og 2020, spiller en central rolle i denne forbindelse. Den årlige strategi for bæredygtig vækst 2021 i Kommissionens meddelelse af 17. september 2020, som fremmer disse vækstmål, indeholder forslag til syv flagskibsinitiativer: 1) opstart, 2) renovering, 3) opladning og optankning, 4) konnektivitet, 5) modernisering, 6) opskalering og 7) omskoling og opkvalificering. Disse flagskibsområder udgør fælles udfordringer, som kræver koordinerede investeringer og reformer. Medlemsstaterne opfordres til at kanalisere investeringer til samt gennemføre reformer og integrere deres værdikæder yderligere på disse flagskibsområder. I forordning (EU) 2021/241 fastsættes det, at der skal være en sammenhæng mellem euromedlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner og de udfordringer og prioriteter, der er fastlagt i Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet. Denne sammenhæng bør tages i betragtning ved vurderingen af genopretnings- og resiliensplanerne.

| (5) | For euroområdet kræves der for at afbøde virkningen af covid-19-pandemien en sammensætning af økonomiske politikker, der er understøttende, afstemte, dækkende og sammenhængende, i fuld overensstemmelse med traktatens garantier vedrørende de respektive institutioner. Målet er at begrænse negative langsigtede virkninger på arbejdsmarkedet, at mindske væsentlige økonomiske og sociale forskelle, at rette op på ubalancer og andre makrosignifikante risici og mere generelt at undgå negative konsekvenser for potentiel vækst og prisstabilitet og at sikre holdbare offentlige finanser på mellemlang sigt. Den indbyrdes sammenhæng mellem de tre centrale dimensioner af politiksammensætningen for euroområdet – den monetære, den finanspolitiske og den strukturelle – er sammen med finansiel stabilitet afgørende for at sikre en understøttende samlet politisk kurs for området. |
| --- | --- |

(5)

For euroområdet kræves der for at afbøde virkningen af covid-19-pandemien en sammensætning af økonomiske politikker, der er understøttende, afstemte, dækkende og sammenhængende, i fuld overensstemmelse med traktatens garantier vedrørende de respektive institutioner. Målet er at begrænse negative langsigtede virkninger på arbejdsmarkedet, at mindske væsentlige økonomiske og sociale forskelle, at rette op på ubalancer og andre makrosignifikante risici og mere generelt at undgå negative konsekvenser for potentiel vækst og prisstabilitet og at sikre holdbare offentlige finanser på mellemlang sigt. Den indbyrdes sammenhæng mellem de tre centrale dimensioner af politiksammensætningen for euroområdet – den monetære, den finanspolitiske og den strukturelle – er sammen med finansiel stabilitet afgørende for at sikre en understøttende samlet politisk kurs for området.

| (6) | ECB’s aktuelle pengepolitiske markedsoperationer har til formål at bevare de monetære transmissionskanaler intakte og sikre prisstabiliteten på mellemlang sigt. ECB har bebudet betydelige opkøb af offentlige og private værdipapirer under sit opkøbsprogram på foranledning af den pandemiske nødsituation oprettet ved Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2020/440 (7), der beløber sig til 1 850 mia. EUR indtil i hvert fald udgangen af marts 2022, samt under programmet til opkøb af virksomhedsobligationer oprettet ved Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/948 (8) med nettoopkøb på 20 mia. EUR pr. måned sammen med et yderligere rammebeløb på 120 mia. EUR indtil udgangen af 2020. Endvidere tilbyder ECB målrettede langfristede markedsoperationer på meget gunstige vilkår, som understøtter bankernes udlån til virksomheder og husholdninger. |
| --- | --- |

(6)

ECB’s aktuelle pengepolitiske markedsoperationer har til formål at bevare de monetære transmissionskanaler intakte og sikre prisstabiliteten på mellemlang sigt. ECB har bebudet betydelige opkøb af offentlige og private værdipapirer under sit opkøbsprogram på foranledning af den pandemiske nødsituation oprettet ved Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2020/440 (7), der beløber sig til 1 850 mia. EUR indtil i hvert fald udgangen af marts 2022, samt under programmet til opkøb af virksomhedsobligationer oprettet ved Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/948 (8) med nettoopkøb på 20 mia. EUR pr. måned sammen med et yderligere rammebeløb på 120 mia. EUR indtil udgangen af 2020. Endvidere tilbyder ECB målrettede langfristede markedsoperationer på meget gunstige vilkår, som understøtter bankernes udlån til virksomheder og husholdninger.

| (7) | Den finanspolitiske kurs var meget ekspansiv i 2020 og forventes stadig at være understøttende i 2021 både i euroområdet og på nationalt plan, med undtagelse af nødforanstaltninger og også takket være nogle allerede bebudede genopretningsforanstaltninger. Koordinering af de nationale finanspolitikker i fuld overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten er afgørende for en effektiv bekæmpelse af covid-19-krisen, for en holdbar genopretning og for, at Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) fungerer korrekt. Den 20. marts 2020 konkluderede Kommissionen, at Unionens økonomi var ramt af et alvorligt økonomisk tilbageslag, og at betingelserne for at aktivere den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten var opfyldt. Medlemsstaternes finansministre tilsluttede sig denne konklusion den 23. marts 2020. Medlemsstaterne indførte betydelige budgetforanstaltninger for at begrænse covid-19-krisen og yde støtte til særlig berørte enkeltpersoner og virksomheder samt ekstraordinær likviditetsstøtte, fortrinsvis i form af garantier til virksomheder og banker for at sikre kreditstrømmen. Der vil blive ydet yderligere koordineret finansiel støtte på EU-plan, navnlig gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten, og den generelle undtagelsesklausul vil fortsat være aktiv i 2021. I foråret 2021 vil Kommissionen under hensyntagen til ajourførte makroøkonomiske fremskrivninger revurdere situationen og gøre status over anvendelsen af den generelle undtagelsesklausul. |
| --- | --- |

(7)

Den finanspolitiske kurs var meget ekspansiv i 2020 og forventes stadig at være understøttende i 2021 både i euroområdet og på nationalt plan, med undtagelse af nødforanstaltninger og også takket være nogle allerede bebudede genopretningsforanstaltninger. Koordinering af de nationale finanspolitikker i fuld overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten er afgørende for en effektiv bekæmpelse af covid-19-krisen, for en holdbar genopretning og for, at Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) fungerer korrekt. Den 20. marts 2020 konkluderede Kommissionen, at Unionens økonomi var ramt af et alvorligt økonomisk tilbageslag, og at betingelserne for at aktivere den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten var opfyldt. Medlemsstaternes finansministre tilsluttede sig denne konklusion den 23. marts 2020. Medlemsstaterne indførte betydelige budgetforanstaltninger for at begrænse covid-19-krisen og yde støtte til særlig berørte enkeltpersoner og virksomheder samt ekstraordinær likviditetsstøtte, fortrinsvis i form af garantier til virksomheder og banker for at sikre kreditstrømmen. Der vil blive ydet yderligere koordineret finansiel støtte på EU-plan, navnlig gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten, og den generelle undtagelsesklausul vil fortsat være aktiv i 2021. I foråret 2021 vil Kommissionen under hensyntagen til ajourførte makroøkonomiske fremskrivninger revurdere situationen og gøre status over anvendelsen af den generelle undtagelsesklausul.

| (8) | De økonomiske følger af covid-19-krisen påvirker de offentlige finanser særdeles negativt. Når sundhedssituationen og de økonomiske forhold tillader det, vil en omlægning af finanspolitikken, der sigter mod at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, bl.a. gennem udfasning af nødforanstaltninger, bidrage til at sikre den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt. Denne omlægning bør ske på en måde, der afbøder krisens sociale virkning og virkning på arbejdsmarkedet og bidrager til social holdbarhed. Reformer, der tager sigte på at forbedre sammensætningen af de nationale budgetter og sikre finanspolitisk holdbarhed på længere sigt, herunder i lyset af klimaændringer og udfordringer på sundhedsområdet, forekommer særligt relevante. En forbedring af sammensætningen af de nationale budgetter, navnlig gennem udgiftsoversigter og effektive rammer for offentlige indkøb, kan skabe et særdeles nødvendigt finanspolitisk råderum. Grøn budgetteringspraksis kan også bidrage til at imødegå udfordringerne i forbindelse med afbødning af og tilpasning til klimaændringer og miljøbeskyttelse. Passende, effektive og inklusive sundheds- og socialsikringssystemer giver en hårdt tiltrængt beskyttelse til dem, der har behov for det, spiller en central rolle som automatiske stabilisatorer og bør sikre den finanspolitiske holdbarhed. På samme måde øger reformer, der – i kraft af en hensigtsmæssig gennemførelse og timing – styrker arbejds-, kapital-, produkt- og tjenestemarkedernes funktion, det potentielle output, samtidig med at negative virkninger for den samlede efterspørgsel på kort sigt undgås. |
| --- | --- |

(8)

De økonomiske følger af covid-19-krisen påvirker de offentlige finanser særdeles negativt. Når sundhedssituationen og de økonomiske forhold tillader det, vil en omlægning af finanspolitikken, der sigter mod at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, bl.a. gennem udfasning af nødforanstaltninger, bidrage til at sikre den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt. Denne omlægning bør ske på en måde, der afbøder krisens sociale virkning og virkning på arbejdsmarkedet og bidrager til social holdbarhed. Reformer, der tager sigte på at forbedre sammensætningen af de nationale budgetter og sikre finanspolitisk holdbarhed på længere sigt, herunder i lyset af klimaændringer og udfordringer på sundhedsområdet, forekommer særligt relevante. En forbedring af sammensætningen af de nationale budgetter, navnlig gennem udgiftsoversigter og effektive rammer for offentlige indkøb, kan skabe et særdeles nødvendigt finanspolitisk råderum. Grøn budgetteringspraksis kan også bidrage til at imødegå udfordringerne i forbindelse med afbødning af og tilpasning til klimaændringer og miljøbeskyttelse. Passende, effektive og inklusive sundheds- og socialsikringssystemer giver en hårdt tiltrængt beskyttelse til dem, der har behov for det, spiller en central rolle som automatiske stabilisatorer og bør sikre den finanspolitiske holdbarhed. På samme måde øger reformer, der – i kraft af en hensigtsmæssig gennemførelse og timing – styrker arbejds-, kapital-, produkt- og tjenestemarkedernes funktion, det potentielle output, samtidig med at negative virkninger for den samlede efterspørgsel på kort sigt undgås.

| (9) | Covid-19-krisen forstærker betydningen af reformer, der har til formål at gøre systemerne for offentlige indtægter mere effektive og retfærdige. Da skattekilen på arbejde i de fleste euromedlemsstater fortsat er høj, indebærer disse reformer en omlægning af beskatningen hen imod skattegrundlag, der er mindre skadelige for arbejdskraftudbud og -efterspørgsel, produktivitet, investeringer og vækst, samtidig med at der tages hensyn til den dertil knyttede fordelingsvirkning. Øget brug af miljøafgifter og/eller andre former for prisfastsættelse af eksternaliteter kan bidrage til bæredygtig vækst ved at tilskynde til en »grønnere« adfærd. Foranstaltninger til bekæmpelse af aggressiv skatteplanlægning og skatteundgåelse, både internationalt og i EU, kan gøre skattesystemerne mere effektive og retfærdige. Desuden har globaliseringen gjort det nødvendigt at tilpasse skattereglerne, så de passer til en moderne og stadig mere digitaliseret økonomi, både på EU-plan og globalt plan. Der arbejdes i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD’s) regi på at nå frem til en global konsensusbaseret løsning for at imødegå de skattemæssige udfordringer, der opstår som følge af digitaliseringen af økonomien. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-krisen forstærker betydningen af reformer, der har til formål at gøre systemerne for offentlige indtægter mere effektive og retfærdige. Da skattekilen på arbejde i de fleste euromedlemsstater fortsat er høj, indebærer disse reformer en omlægning af beskatningen hen imod skattegrundlag, der er mindre skadelige for arbejdskraftudbud og -efterspørgsel, produktivitet, investeringer og vækst, samtidig med at der tages hensyn til den dertil knyttede fordelingsvirkning. Øget brug af miljøafgifter og/eller andre former for prisfastsættelse af eksternaliteter kan bidrage til bæredygtig vækst ved at tilskynde til en »grønnere« adfærd. Foranstaltninger til bekæmpelse af aggressiv skatteplanlægning og skatteundgåelse, både internationalt og i EU, kan gøre skattesystemerne mere effektive og retfærdige. Desuden har globaliseringen gjort det nødvendigt at tilpasse skattereglerne, så de passer til en moderne og stadig mere digitaliseret økonomi, både på EU-plan og globalt plan. Der arbejdes i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD’s) regi på at nå frem til en global konsensusbaseret løsning for at imødegå de skattemæssige udfordringer, der opstår som følge af digitaliseringen af økonomien.

| (10) | Fremrykning af reformer til afhjælpning af flaskehalse for investeringer og begrænsninger på udbudssiden er særlig relevante i betragtning af den høje grad af usikkerhed, som covid-19-krisen har skabt, og dettes skadelige virkning for investeringerne. Foranstaltninger, der fremskynder udnyttelsen af EU-midler og en effektiv anvendelse af ressourcer, er af afgørende betydning, navnlig i de medlemsstater, der halter bagefter på disse områder, og hvor EU-midler finansierer en betydelig andel af investeringerne. Reformer, der reducerer den administrative byrde for virksomhederne, f.eks. digitalisering af den offentlige forvaltning, herunder elektronisk identifikation eller reformer af retsvæsenet, og forebygger misbrug af midler, f.eks. gennem korruption, svig eller hvidvask af penge, kan forbedre erhvervsklimaet og bidrage til at sætte skub i private investeringer, beskæftigelse og etablering af nye job og virksomheder. |
| --- | --- |

(10)

Fremrykning af reformer til afhjælpning af flaskehalse for investeringer og begrænsninger på udbudssiden er særlig relevante i betragtning af den høje grad af usikkerhed, som covid-19-krisen har skabt, og dettes skadelige virkning for investeringerne. Foranstaltninger, der fremskynder udnyttelsen af EU-midler og en effektiv anvendelse af ressourcer, er af afgørende betydning, navnlig i de medlemsstater, der halter bagefter på disse områder, og hvor EU-midler finansierer en betydelig andel af investeringerne. Reformer, der reducerer den administrative byrde for virksomhederne, f.eks. digitalisering af den offentlige forvaltning, herunder elektronisk identifikation eller reformer af retsvæsenet, og forebygger misbrug af midler, f.eks. gennem korruption, svig eller hvidvask af penge, kan forbedre erhvervsklimaet og bidrage til at sætte skub i private investeringer, beskæftigelse og etablering af nye job og virksomheder.

| (11) | Covid-19-krisen har medført betydelige indtægtstab for mange virksomheder og udgør en risiko for virksomhedernes solvens i hele euroområdet. Effektive insolvensregler spiller en afgørende rolle med hensyn til at støtte levedygtige virksomheder, der oplever midlertidige problemer, og sikre en velordnet exit for ikkelevedygtige virksomheder. En forbedring af insolvensreglerne kan også bidrage til at imødegå den forventede stigning i omfanget af misligholdte lån og opretholde kreditgivningen til økonomien ved at lette saneringen af bankernes balancer og fremme grænseoverskridende investeringer på længere sigt. I den forbindelse blev Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1023 (9) vedtaget for at indføre minimumsstandarder på tværs af medlemsstaterne i deres nationale solvenslovgivning, således at der findes rammer for forebyggende rekonstruktion til gavn for skyldnere i finansielle vanskeligheder, at der indføres procedurer for gældssanering for svært gældstyngede iværksættere, og at alle former for insolvensprocedurer gøres mere effektive. Det er vigtigt at gå videre med gennemførelsen af direktiv (EU) 2019/1023. Kommissionen bebudede også i handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen, der er fastsat i dens meddelelse af 24. september 2020 med titlen »En kapitalmarkedsunion for mennesker og virksomheder – ny handlingsplan«, at der arbejdes hen imod en minimumsharmonisering eller øget konvergens på udvalgte områder af kerneinsolvens uden for banksektoren. Der er desuden mulighed for, at medlemsstaterne også vurderer effektiviteten af deres insolvensregler i forhold til international bedste praksis og afhjælper de resterende mangler. |
| --- | --- |

(11)

Covid-19-krisen har medført betydelige indtægtstab for mange virksomheder og udgør en risiko for virksomhedernes solvens i hele euroområdet. Effektive insolvensregler spiller en afgørende rolle med hensyn til at støtte levedygtige virksomheder, der oplever midlertidige problemer, og sikre en velordnet exit for ikkelevedygtige virksomheder. En forbedring af insolvensreglerne kan også bidrage til at imødegå den forventede stigning i omfanget af misligholdte lån og opretholde kreditgivningen til økonomien ved at lette saneringen af bankernes balancer og fremme grænseoverskridende investeringer på længere sigt. I den forbindelse blev Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1023 (9) vedtaget for at indføre minimumsstandarder på tværs af medlemsstaterne i deres nationale solvenslovgivning, således at der findes rammer for forebyggende rekonstruktion til gavn for skyldnere i finansielle vanskeligheder, at der indføres procedurer for gældssanering for svært gældstyngede iværksættere, og at alle former for insolvensprocedurer gøres mere effektive. Det er vigtigt at gå videre med gennemførelsen af direktiv (EU) 2019/1023. Kommissionen bebudede også i handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen, der er fastsat i dens meddelelse af 24. september 2020 med titlen »En kapitalmarkedsunion for mennesker og virksomheder – ny handlingsplan«, at der arbejdes hen imod en minimumsharmonisering eller øget konvergens på udvalgte områder af kerneinsolvens uden for banksektoren. Der er desuden mulighed for, at medlemsstaterne også vurderer effektiviteten af deres insolvensregler i forhold til international bedste praksis og afhjælper de resterende mangler.

| (12) | En yderligere uddybning af det indre marked for varer og tjenesteydelser og tilpasning af euroområdet til den digitale tidsalder kan være en vigtig drivkraft for vækst, konvergens og modstandsdygtighed. Den fælles valuta og det indre marked har begge bidraget til at skabe bedre betingelser for økonomisk stabilisering og langsigtet vækst. Covid-19-krisen har styrket brugen af digitale værktøjer, tydeliggjort betydningen af det digitale indre marked og fremskyndet brugen af digitale og kontantløse betalingsmetoder. Det indre marked er imidlertid fortsat ufuldstændigt, særlig inden for tjenesteydelser og især inden for detailhandel og liberale tjenester. Det indre marked kan begrænse prisstivheder og dermed gavne den pengepolitiske transmission og den økonomiske modstandsdygtighed. Det indre marked bidrager endvidere til produktionsfaktorernes mobilitet, hvilket giver sektorer, regioner og medlemsstater mulighed for at minimere de økonomiske omkostninger, f.eks. arbejdsløshed, som følge af chok. For at opnå yderligere integration af det indre marked for varer og tjenesteydelser er det nødvendigt at fjerne alle resterende unødvendige begrænsninger, forbedre markedsovervågningsmekanismerne og træffe foranstaltninger til at sikre, at den nødvendige administrative kapacitet til at nå disse mål er til stede. |
| --- | --- |

(12)

En yderligere uddybning af det indre marked for varer og tjenesteydelser og tilpasning af euroområdet til den digitale tidsalder kan være en vigtig drivkraft for vækst, konvergens og modstandsdygtighed. Den fælles valuta og det indre marked har begge bidraget til at skabe bedre betingelser for økonomisk stabilisering og langsigtet vækst. Covid-19-krisen har styrket brugen af digitale værktøjer, tydeliggjort betydningen af det digitale indre marked og fremskyndet brugen af digitale og kontantløse betalingsmetoder. Det indre marked er imidlertid fortsat ufuldstændigt, særlig inden for tjenesteydelser og især inden for detailhandel og liberale tjenester. Det indre marked kan begrænse prisstivheder og dermed gavne den pengepolitiske transmission og den økonomiske modstandsdygtighed. Det indre marked bidrager endvidere til produktionsfaktorernes mobilitet, hvilket giver sektorer, regioner og medlemsstater mulighed for at minimere de økonomiske omkostninger, f.eks. arbejdsløshed, som følge af chok. For at opnå yderligere integration af det indre marked for varer og tjenesteydelser er det nødvendigt at fjerne alle resterende unødvendige begrænsninger, forbedre markedsovervågningsmekanismerne og træffe foranstaltninger til at sikre, at den nødvendige administrative kapacitet til at nå disse mål er til stede.

| (13) | Reformer og investeringer, der forbedrer integrationen på arbejdsmarkedet og mulighederne for jobskifte, særligt med henblik på digitale og grønne job, er afgørende for at øge den økonomiske og sociale modstandsdygtighed og støtte genopretningen. De umiddelbare kriseforanstaltninger, der blev truffet nationalt og i EU, har begrænset de negative økonomiske og sociale konsekvenser for arbejdstagerne. Samtidig er en række reformer, som længe har trængt sig på, nu blevet endnu mere presserende: effektive aktive arbejdsmarkedspolitikker, herunder individuel støtte, forbedring af uddannelsessystemernes kvalitet og inklusion med henblik på at styrke uddannelsesresultaterne fra en tidlig alder, virkningsfulde omskolings- og opkvalificeringsforanstaltninger og investeringer i voksenuddannelse og onlinelæringsplatforme, håndtering af manglen på kvalificeret arbejdskraft og forøgelse af beskæftigelsesudsigterne for de mest sårbare dele af den erhvervsaktive befolkning, herunder unge og langtidsledige, samt mindskelse af de kønsbestemte forskelle. For at støtte en bæredygtig og inklusiv genopretning er det afgørende at fremme skabelsen af kvalitetsjob og forbedre arbejdsvilkårene, navnlig ved at sikre passende mindstelønninger og rette op på segmenteringen af arbejdsmarkedet og tage hånd om hindringer for arbejdskraftens mobilitet. Social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger spiller en vigtig rolle for en vellykket udformning og gennemførelse af politikker. |
| --- | --- |

(13)

Reformer og investeringer, der forbedrer integrationen på arbejdsmarkedet og mulighederne for jobskifte, særligt med henblik på digitale og grønne job, er afgørende for at øge den økonomiske og sociale modstandsdygtighed og støtte genopretningen. De umiddelbare kriseforanstaltninger, der blev truffet nationalt og i EU, har begrænset de negative økonomiske og sociale konsekvenser for arbejdstagerne. Samtidig er en række reformer, som længe har trængt sig på, nu blevet endnu mere presserende: effektive aktive arbejdsmarkedspolitikker, herunder individuel støtte, forbedring af uddannelsessystemernes kvalitet og inklusion med henblik på at styrke uddannelsesresultaterne fra en tidlig alder, virkningsfulde omskolings- og opkvalificeringsforanstaltninger og investeringer i voksenuddannelse og onlinelæringsplatforme, håndtering af manglen på kvalificeret arbejdskraft og forøgelse af beskæftigelsesudsigterne for de mest sårbare dele af den erhvervsaktive befolkning, herunder unge og langtidsledige, samt mindskelse af de kønsbestemte forskelle. For at støtte en bæredygtig og inklusiv genopretning er det afgørende at fremme skabelsen af kvalitetsjob og forbedre arbejdsvilkårene, navnlig ved at sikre passende mindstelønninger og rette op på segmenteringen af arbejdsmarkedet og tage hånd om hindringer for arbejdskraftens mobilitet. Social dialog og kollektive overenskomstforhandlinger spiller en vigtig rolle for en vellykket udformning og gennemførelse af politikker.

| (14) | Adgang til tilstrækkelige, inklusive og bæredygtige sundheds- og socialsikringssystemer, der fungerer som automatiske stabilisatorer under covid-19-krisen, er af stor betydning for den økonomiske og sociale modstandsdygtighed. Adgangen til disse systemer bidrager til at opretholde social samhørighed, en anstændig levestandard og et godt helbred i befolkningen hen over hele konjunkturforløbet, hvilket er afgørende for en økonomi baseret på produktiv arbejdskraft og for at tackle fattigdom og social udstødelse. Investeringer til støtte for sundhedsreformer og robuste sundhedssystemer skal fortsat være en prioritet for medlemsstaterne. Gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i 2017, er afgørende for udformningen af politikker. Set i lyset af covid-19-krisen er det blevet endnu vigtigere at tilvejebringe en tilstrækkelig social sikring for alle, både med hensyn til sundheds- og langtidspleje af god kvalitet og med hensyn til indkomstkompensation til alle arbejdstagere, herunder arbejdstagere med atypiske kontrakter og selvstændige. Mange medlemsstater har indført midlertidig indkomststøtte og social bistand til sårbare grupper med meget lav indkomst og arbejdstagere, der ikke har ret til arbejdsløshedsunderstøttelse. Der er truffet foranstaltninger med hensyn til ydelser, betingelser for støtteberettigelse og supplerende ydelser i naturalier. Det er nødvendigt at styrke socialsikringssystemernes tilstrækkelighed og dækning på en måde, der sikrer de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt og retfærdighed mellem generationerne. |
| --- | --- |

(14)

Adgang til tilstrækkelige, inklusive og bæredygtige sundheds- og socialsikringssystemer, der fungerer som automatiske stabilisatorer under covid-19-krisen, er af stor betydning for den økonomiske og sociale modstandsdygtighed. Adgangen til disse systemer bidrager til at opretholde social samhørighed, en anstændig levestandard og et godt helbred i befolkningen hen over hele konjunkturforløbet, hvilket er afgørende for en økonomi baseret på produktiv arbejdskraft og for at tackle fattigdom og social udstødelse. Investeringer til støtte for sundhedsreformer og robuste sundhedssystemer skal fortsat være en prioritet for medlemsstaterne. Gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, der blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i 2017, er afgørende for udformningen af politikker. Set i lyset af covid-19-krisen er det blevet endnu vigtigere at tilvejebringe en tilstrækkelig social sikring for alle, både med hensyn til sundheds- og langtidspleje af god kvalitet og med hensyn til indkomstkompensation til alle arbejdstagere, herunder arbejdstagere med atypiske kontrakter og selvstændige. Mange medlemsstater har indført midlertidig indkomststøtte og social bistand til sårbare grupper med meget lav indkomst og arbejdstagere, der ikke har ret til arbejdsløshedsunderstøttelse. Der er truffet foranstaltninger med hensyn til ydelser, betingelser for støtteberettigelse og supplerende ydelser i naturalier. Det er nødvendigt at styrke socialsikringssystemernes tilstrækkelighed og dækning på en måde, der sikrer de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt og retfærdighed mellem generationerne.

| (15) | Der er gjort betydelige fremskridt i de senere år, men de økonomiske følger af covid-19-krisen har medført et fornyet pres på den finansielle sektor. Bankerne i euroområdet gik ind i den nuværende krise med en større tabsabsorberingskapacitet end ved begyndelsen af den globale finanskrise. Når der ses bort fra krisens indledende fase, har dette sammen med pengepolitiske og finanspolitiske foranstaltninger forhindret en stramning af vilkårene for finansiering via markederne og sikret den fortsatte långivning til den private sektor. Krisen vil sandsynligvis lægge et yderligere pres på bankernes allerede lave rentabilitet og andelen af misligholdte lån. Denne udvikling kan hæmme kreditgivningen til økonomien, som er afgørende for genopretningen. Udviklingen af sekundære markeder for misligholdte lån, en effektiv anvendelse af nationale porteføljeadministrationsselskaber, hvor det er relevant, og en reform af insolvensreglerne er særlig vigtige for at gøre fremskridt på dette område, samtidig med at der tages fat på strukturelle problemer med lav rentabilitet. De hurtige og betydelige politiske indgreb har støttet tilliden og bidraget til at bevare den makrofinansielle stabilitet. Statslige lånegarantiordninger hjælper med at understøtte kreditgivning til økonomien, beskytte virksomheder og afbøde tilbagekoblinger til banksektoren, men skaber også eventualforpligtelser på medlemsstaternes budgetter. Forlængelse af insolvensmoratorier og henstand for misligholdte lån betyder, at der skal findes en vanskelig balance mellem at sikre fortsat støtte til levedygtige virksomheder og risikere fejlallokering af ressourcer, øgede tab i forbindelse med en potentiel konkurs og mindre klarhed med hensyn til den underliggende kreditkvalitet. |
| --- | --- |

(15)

Der er gjort betydelige fremskridt i de senere år, men de økonomiske følger af covid-19-krisen har medført et fornyet pres på den finansielle sektor. Bankerne i euroområdet gik ind i den nuværende krise med en større tabsabsorberingskapacitet end ved begyndelsen af den globale finanskrise. Når der ses bort fra krisens indledende fase, har dette sammen med pengepolitiske og finanspolitiske foranstaltninger forhindret en stramning af vilkårene for finansiering via markederne og sikret den fortsatte långivning til den private sektor. Krisen vil sandsynligvis lægge et yderligere pres på bankernes allerede lave rentabilitet og andelen af misligholdte lån. Denne udvikling kan hæmme kreditgivningen til økonomien, som er afgørende for genopretningen. Udviklingen af sekundære markeder for misligholdte lån, en effektiv anvendelse af nationale porteføljeadministrationsselskaber, hvor det er relevant, og en reform af insolvensreglerne er særlig vigtige for at gøre fremskridt på dette område, samtidig med at der tages fat på strukturelle problemer med lav rentabilitet. De hurtige og betydelige politiske indgreb har støttet tilliden og bidraget til at bevare den makrofinansielle stabilitet. Statslige lånegarantiordninger hjælper med at understøtte kreditgivning til økonomien, beskytte virksomheder og afbøde tilbagekoblinger til banksektoren, men skaber også eventualforpligtelser på medlemsstaternes budgetter. Forlængelse af insolvensmoratorier og henstand for misligholdte lån betyder, at der skal findes en vanskelig balance mellem at sikre fortsat støtte til levedygtige virksomheder og risikere fejlallokering af ressourcer, øgede tab i forbindelse med en potentiel konkurs og mindre klarhed med hensyn til den underliggende kreditkvalitet.

| (16) | Fuldførelsen af ØMU’en er fortsat afgørende. Hvis de manglende elementer kom på plads, kunne det øge euroområdets stabilitet og modstandsdygtighed yderligere og dermed styrke euroens internationale rolle, som stort set har været stabil i de seneste år. Yderligere skridt bør tage hensyn til erfaringerne fra Europas omfattende økonomipolitiske reaktion på covid-19-krisen. Next Generation EU kan ud over at have en stabiliserende virkning på kort sigt og støtte genopretningen påvirke ØMU’en på længere sigt ved at stimulere vækstfremmende investeringer og strukturreformer og øge euroområdets modstandsdygtighed over for fremtidige chok. Den betydelige udstedelse af gæld i euro, bl.a. i form af grønne og sociale obligationer, vil skabe større dybde og likviditet på markedet for eurodenomineret obligationsgæld af høj kvalitet og kan bidrage til at styrke euroens internationale rolle. Ikke desto mindre mangler der stadig vigtige elementer i ØMU’en, såsom en fuldstændig bankunion og en udbygget kapitalmarkedsunion. En styrkelse af bankunionen er fortsat afgørende. Dette kræver, at der straks og med samme ambitionsniveau arbejdes videre med alle elementer, herunder dem, der drøftes i Gruppen på Højt Plan vedrørende en europæisk indskudsforsikringsordning, på grundlag af konsensus. Enigheden om at gå videre med reformpakken vedrørende den europæiske stabilitetsmekanisme og om, i betragtning af de fremskridt, der er gjort med hensyn til risikoreduktion og de yderligere foranstaltninger, der er skitseret i Eurogruppens erklæring af 30. november 2020, at fremskynde ikrafttrædelsen af den fælles bagstopper for Den Fælles Afviklingsfond, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 (10), i begyndelsen af 2022 er endnu et vigtigt skridt hen imod fuldførelsen af bankunionen og styrkelsen af ØMU’en. Der bør arbejdes videre på løsninger til at overvinde begrænsningerne i den nuværende struktur for likviditetstilførsel i forbindelse med afvikling. Uddybningen af kapitalmarkedsunionen er en nøgleprioritet, som det fremgår af den nye handlingsplan fra september 2020. En stærk og modstandsdygtig ØMU er også vigtig for at styrke euroens internationale rolle og sikre Unionens økonomiske og finansielle autonomi, som fastsat i Kommissionens meddelelse af 19. januar 2021 med titlen »EU’s økonomiske og finansielle system: fremme af åbenhed, robusthed og modstandsdygtighed«, samtidig med at Unionens indre marked respekteres fuldt ud, og der udvises åbenhed og gennemsigtighed over for medlemsstaterne uden for euroområdet, |
| --- | --- |

(16)

Fuldførelsen af ØMU’en er fortsat afgørende. Hvis de manglende elementer kom på plads, kunne det øge euroområdets stabilitet og modstandsdygtighed yderligere og dermed styrke euroens internationale rolle, som stort set har været stabil i de seneste år. Yderligere skridt bør tage hensyn til erfaringerne fra Europas omfattende økonomipolitiske reaktion på covid-19-krisen. Next Generation EU kan ud over at have en stabiliserende virkning på kort sigt og støtte genopretningen påvirke ØMU’en på længere sigt ved at stimulere vækstfremmende investeringer og strukturreformer og øge euroområdets modstandsdygtighed over for fremtidige chok. Den betydelige udstedelse af gæld i euro, bl.a. i form af grønne og sociale obligationer, vil skabe større dybde og likviditet på markedet for eurodenomineret obligationsgæld af høj kvalitet og kan bidrage til at styrke euroens internationale rolle. Ikke desto mindre mangler der stadig vigtige elementer i ØMU’en, såsom en fuldstændig bankunion og en udbygget kapitalmarkedsunion. En styrkelse af bankunionen er fortsat afgørende. Dette kræver, at der straks og med samme ambitionsniveau arbejdes videre med alle elementer, herunder dem, der drøftes i Gruppen på Højt Plan vedrørende en europæisk indskudsforsikringsordning, på grundlag af konsensus. Enigheden om at gå videre med reformpakken vedrørende den europæiske stabilitetsmekanisme og om, i betragtning af de fremskridt, der er gjort med hensyn til risikoreduktion og de yderligere foranstaltninger, der er skitseret i Eurogruppens erklæring af 30. november 2020, at fremskynde ikrafttrædelsen af den fælles bagstopper for Den Fælles Afviklingsfond, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 (10), i begyndelsen af 2022 er endnu et vigtigt skridt hen imod fuldførelsen af bankunionen og styrkelsen af ØMU’en. Der bør arbejdes videre på løsninger til at overvinde begrænsningerne i den nuværende struktur for likviditetstilførsel i forbindelse med afvikling. Uddybningen af kapitalmarkedsunionen er en nøgleprioritet, som det fremgår af den nye handlingsplan fra september 2020. En stærk og modstandsdygtig ØMU er også vigtig for at styrke euroens internationale rolle og sikre Unionens økonomiske og finansielle autonomi, som fastsat i Kommissionens meddelelse af 19. januar 2021 med titlen »EU’s økonomiske og finansielle system: fremme af åbenhed, robusthed og modstandsdygtighed«, samtidig med at Unionens indre marked respekteres fuldt ud, og der udvises åbenhed og gennemsigtighed over for medlemsstaterne uden for euroområdet,

HENSTILLER, at euromedlemsstaterne i perioden 2021-2022 iværksætter tiltag, på egen hånd, herunder gennem deres genopretnings- og resiliensplaner, og i fællesskab i Eurogruppen, med henblik på at:

| 1) | sikre en politisk kurs, der støtter genopretningen efter covid-19-krisen. Eftersom den akutte sundhedsmæssige krisesituation fortsætter, vedtage finanspolitik, der fortsat er understøttende i alle euromedlemsstater i hele 2021. Vedtage politiske foranstaltninger, der skræddersys til landespecifikke forhold og er rettidige, midlertidige og målrettede. Fortsætte med at koordinere tiltag for effektivt at håndtere covid-19-pandemien, understøtte økonomien og støtte en holdbar genopretning. Når de epidemiologiske og økonomiske forhold tillader det, udfase nødforanstaltninger, samtidig med at krisens sociale og arbejdsmarkedsmæssige virkninger bekæmpes. Føre en finanspolitik, der sigter mod at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og at sikre en holdbar gæld, samtidig med at investeringerne øges. Gennemføre reformer, der styrker sundheds- og socialsikringssystemernes dækning, tilstrækkelighed og holdbarhed for alle. Være særligt opmærksomme på kvaliteten af budgetforanstaltninger. Forbedre rammerne for offentlige indkøb og den offentlige økonomistyring, herunder navnlig investeringsrammer og anvendelse af grønne budgetværktøjer. Gøre brug af udgiftsoversigter til bedre at målrette de offentlige udgifter til genopretning og modstandsdygtighed. |
| --- | --- |

1)

sikre en politisk kurs, der støtter genopretningen efter covid-19-krisen. Eftersom den akutte sundhedsmæssige krisesituation fortsætter, vedtage finanspolitik, der fortsat er understøttende i alle euromedlemsstater i hele 2021. Vedtage politiske foranstaltninger, der skræddersys til landespecifikke forhold og er rettidige, midlertidige og målrettede. Fortsætte med at koordinere tiltag for effektivt at håndtere covid-19-pandemien, understøtte økonomien og støtte en holdbar genopretning. Når de epidemiologiske og økonomiske forhold tillader det, udfase nødforanstaltninger, samtidig med at krisens sociale og arbejdsmarkedsmæssige virkninger bekæmpes. Føre en finanspolitik, der sigter mod at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og at sikre en holdbar gæld, samtidig med at investeringerne øges. Gennemføre reformer, der styrker sundheds- og socialsikringssystemernes dækning, tilstrækkelighed og holdbarhed for alle. Være særligt opmærksomme på kvaliteten af budgetforanstaltninger. Forbedre rammerne for offentlige indkøb og den offentlige økonomistyring, herunder navnlig investeringsrammer og anvendelse af grønne budgetværktøjer. Gøre brug af udgiftsoversigter til bedre at målrette de offentlige udgifter til genopretning og modstandsdygtighed.

| 2) | forbedre konvergensen, modstandsdygtigheden og den bæredygtige og inklusive vækst yderligere. Reducere risikoen for yderligere forskelle og styrke den økonomiske og sociale modstandsdygtighed i euroområdet ved fortsat at håndtere strukturelle udfordringer og ved at gennemføre reformer, der øger produktivitet og beskæftigelse, sikrer en gnidningsløs ressourceallokering og forbedrer markedernes og den offentlige forvaltnings funktion, og ved at øge de offentlige investeringer samt fremme private investeringer til støtte for en retfærdig og inklusiv genopretning i tråd med grøn og digital omstilling. Integrere det indre marked for varer og tjenesteydelser, herunder det digitale indre marked, yderligere ved at fjerne unødvendige begrænsninger, styrke markedsovervågningen og garantere tilstrækkelig administrativ kapacitet. Sikre effektive aktive arbejdsmarkedspolitikker og støtte jobskifte, navnlig med henblik på den grønne og den digitale økonomi. Fremme retfærdige arbejdsvilkår, rette op på segmenteringen af arbejdsmarkedet og styrke inklusion. Sikre en effektiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter i politikudformningen og styrke dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og de kollektive forhandlinger. Styrke inklusive uddannelsessystemer og investering i færdigheder og afhjælpe manglen på kvalificeret arbejdskraft. Fortsætte arbejdet i Rådets regi på at nå frem til en global konsensusbaseret løsning for at imødegå de skattemæssige udfordringer, der opstår som følge af digitaliseringen af økonomien, inden for OECD’s inklusive ramme om udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud, med forventning om, at der vil blive opnået enighed i dette forum senest medio 2021. Deltage i det relevante forberedende arbejde om vejen frem med henblik på at tackle disse skattemæssige udfordringer i forbindelse med den digitale økonomi, herunder i mangel af international konsensus senest medio 2021. Gøre yderligere fremskridt med hensyn til at bekæmpe aggressiv skatteplanlægning, sænke skattekilen og støtte en omlægning hen imod prissætning af CO2 og miljøafgifter. |
| --- | --- |

2)

forbedre konvergensen, modstandsdygtigheden og den bæredygtige og inklusive vækst yderligere. Reducere risikoen for yderligere forskelle og styrke den økonomiske og sociale modstandsdygtighed i euroområdet ved fortsat at håndtere strukturelle udfordringer og ved at gennemføre reformer, der øger produktivitet og beskæftigelse, sikrer en gnidningsløs ressourceallokering og forbedrer markedernes og den offentlige forvaltnings funktion, og ved at øge de offentlige investeringer samt fremme private investeringer til støtte for en retfærdig og inklusiv genopretning i tråd med grøn og digital omstilling. Integrere det indre marked for varer og tjenesteydelser, herunder det digitale indre marked, yderligere ved at fjerne unødvendige begrænsninger, styrke markedsovervågningen og garantere tilstrækkelig administrativ kapacitet. Sikre effektive aktive arbejdsmarkedspolitikker og støtte jobskifte, navnlig med henblik på den grønne og den digitale økonomi. Fremme retfærdige arbejdsvilkår, rette op på segmenteringen af arbejdsmarkedet og styrke inklusion. Sikre en effektiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter i politikudformningen og styrke dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og de kollektive forhandlinger. Styrke inklusive uddannelsessystemer og investering i færdigheder og afhjælpe manglen på kvalificeret arbejdskraft. Fortsætte arbejdet i Rådets regi på at nå frem til en global konsensusbaseret løsning for at imødegå de skattemæssige udfordringer, der opstår som følge af digitaliseringen af økonomien, inden for OECD’s inklusive ramme om udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud, med forventning om, at der vil blive opnået enighed i dette forum senest medio 2021. Deltage i det relevante forberedende arbejde om vejen frem med henblik på at tackle disse skattemæssige udfordringer i forbindelse med den digitale økonomi, herunder i mangel af international konsensus senest medio 2021. Gøre yderligere fremskridt med hensyn til at bekæmpe aggressiv skatteplanlægning, sænke skattekilen og støtte en omlægning hen imod prissætning af CO2 og miljøafgifter.

| 3) | styrke de nationale institutionelle rammer. Fortsætte og fremrykke reformer med henblik på at fjerne flaskehalse for investeringer og sikre en effektiv og rettidig anvendelse af EU-midler, herunder gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten. Styrke effektiviteten og digitaliseringen af den offentlige forvaltning, herunder retsvæsen og sundhedssystemer, samt offentlige arbejdsformidlinger. Mindske den administrative byrde for virksomhederne og forbedre erhvervsklimaet. Fortsætte med at forbedre rammerne til bekæmpelse af svig og korruption og forebygge hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Fremme konkrete tiltag for at øge effektiviteten og proportionaliteten af insolvensreglerne, håndtere misligholdte eksponeringer effektivt og sikre en effektiv kapitalallokering. |
| --- | --- |

3)

styrke de nationale institutionelle rammer. Fortsætte og fremrykke reformer med henblik på at fjerne flaskehalse for investeringer og sikre en effektiv og rettidig anvendelse af EU-midler, herunder gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten. Styrke effektiviteten og digitaliseringen af den offentlige forvaltning, herunder retsvæsen og sundhedssystemer, samt offentlige arbejdsformidlinger. Mindske den administrative byrde for virksomhederne og forbedre erhvervsklimaet. Fortsætte med at forbedre rammerne til bekæmpelse af svig og korruption og forebygge hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Fremme konkrete tiltag for at øge effektiviteten og proportionaliteten af insolvensreglerne, håndtere misligholdte eksponeringer effektivt og sikre en effektiv kapitalallokering.

| 4) | sikre makrofinansiel stabilitet. Opretholde kreditkanalerne til økonomien og foranstaltninger til at støtte levedygtige virksomheder, så længe den hidtil usete krisesituation gør det nødvendigt. Sikre sunde balancer i banksektoren, bl.a. ved fortsat fokus på misligholdte lån, herunder gennem udvikling af sekundære markeder for misligholdte lån. |
| --- | --- |

4)

sikre makrofinansiel stabilitet. Opretholde kreditkanalerne til økonomien og foranstaltninger til at støtte levedygtige virksomheder, så længe den hidtil usete krisesituation gør det nødvendigt. Sikre sunde balancer i banksektoren, bl.a. ved fortsat fokus på misligholdte lån, herunder gennem udvikling af sekundære markeder for misligholdte lån.

| 5) | fuldføre ØMU’en og styrke euroens internationale rolle. Gøre fremskridt med at uddybe Den Økonomiske og Monetære Union og således øge euroområdets modstandsdygtighed ved at fuldføre bankunionen og straks og med samme ambitionsniveau arbejde videre med alle elementer, herunder dem, der drøftes i Gruppen på Højt Plan vedrørende en europæisk indskudsforsikringsordning, på grundlag af konsensus og ved at uddybe kapitalmarkedsunionen samt gennem støtte til initiativer til gennemførelse af politikker for digital finans, finansielle ydelser i detailleddet og bæredygtig finansiering. Arbejde videre på løsninger til at overvinde begrænsningerne i den nuværende struktur for likviditetstilførsel i forbindelse med afvikling og på at styrke Unionens regulerings- og tilsynsmæssige rammer, herunder ved at sikre konsekvent og effektivt tilsyn med og konsekvent og effektiv håndhævelse af reglerne om bekæmpelse af hvidvask af penge. |
| --- | --- |

5)

fuldføre ØMU’en og styrke euroens internationale rolle. Gøre fremskridt med at uddybe Den Økonomiske og Monetære Union og således øge euroområdets modstandsdygtighed ved at fuldføre bankunionen og straks og med samme ambitionsniveau arbejde videre med alle elementer, herunder dem, der drøftes i Gruppen på Højt Plan vedrørende en europæisk indskudsforsikringsordning, på grundlag af konsensus og ved at uddybe kapitalmarkedsunionen samt gennem støtte til initiativer til gennemførelse af politikker for digital finans, finansielle ydelser i detailleddet og bæredygtig finansiering. Arbejde videre på løsninger til at overvinde begrænsningerne i den nuværende struktur for likviditetstilførsel i forbindelse med afvikling og på at styrke Unionens regulerings- og tilsynsmæssige rammer, herunder ved at sikre konsekvent og effektivt tilsyn med og konsekvent og effektiv håndhævelse af reglerne om bekæmpelse af hvidvask af penge.

Yderligere skridt til uddybning af ØMU’en bør tage hensyn til erfaringerne fra Unionens omfattende økonomipolitiske reaktion på covid-19-krisen. Fremskridt med at uddybe ØMU’en, hvormed Unionens indre marked respekteres fuldt ud, og der udvises åbenhed og gennemsigtighed over for medlemsstaterne uden for euroområdet, vil bidrage til at styrke euroens internationale rolle og fremme Unionens økonomiske interesser på verdensplan.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. juli 2021.

På Rådets vegne

Andrej ŠIRCELJ

Finansminister

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

3

(4)  Rådets forordning (EU) 2020/672 af 19. maj 2020 om oprettelse af et europæisk instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) som følge af covid-19-udbruddet (EUT L 159 af 20.5.2020, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 af 30. marts 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til mobilisering af investeringer i medlemsstaternes sundhedssystemer og andre dele af deres økonomier som reaktion på covid-19-udbruddet (investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset) (EUT L 99 af 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/558 af 23. april 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013 og (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår særlige foranstaltninger med henblik på at give ekstraordinær fleksibilitet med hensyn til anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde som reaktion på covid-19-udbruddet (EUT L 130 af 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2020/440 af 24. marts 2020 om et midlertidigt opkøbsprogram på foranledning af den pandemiske nødsituation (ECB/2020/17) (EUT L 91 af 25.3.2020, s. 1).

7

(8)  Den Europæiske Centralbanks afgørelse (EU) 2016/948 af 1. juni 2016 om indførelse af programmet til opkøb af virksomhedsobligationer (ECB/2016/16) (EUT L 157 af 15.6.2016, s. 28).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1023 af 20. juni 2019 om rammer for forebyggende rekonstruktion, gældssanering og udelukkelse og om foranstaltninger med henblik på mere effektive procedurer for rekonstruktion, insolvensbehandling og gældssanering og om ændring af direktiv (EU) 2017/1132 (rekonstruktions- og insolvensdirektivet) (EUT L 172 af 26.6.2019, s. 18).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 af 15. juli 2014 om ensartede regler og en ensartet procedure for afvikling af kreditinstitutter og visse investeringsselskaber inden for rammerne af en fælles afviklingsmekanisme og en fælles afviklingsfond og om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 (EUT L 225 af 30.7.2014, s. 1).

10

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 15.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 283/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 283/8

---

Euroens vekselkurs (1)

14. juli 2021

(2021/C 283/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1812 |
| JPY | japanske yen | 130,30 |
| DKK | danske kroner | 7,4376 |
| GBP | pund sterling | 0,85158 |
| SEK | svenske kroner | 10,2050 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0840 |
| ISK | islandske kroner | 146,30 |
| NOK | norske kroner | 10,3320 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,646 |
| HUF | ungarske forint | 358,08 |
| PLN | polske zloty | 4,5736 |
| RON | rumænske leu | 4,9287 |
| TRY | tyrkiske lira | 10,1485 |
| AUD | australske dollar | 1,5817 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4732 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,1742 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6819 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5990 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 355,24 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,2975 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6268 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4928 |
| IDR | indonesiske rupiah | 17 107,91 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9616 |
| PHP | filippinske pesos | 59,365 |
| RUB | russiske rubler | 87,4789 |
| THB | thailandske bath | 38,525 |
| BRL | brasilianske real | 6,0591 |
| MXN | mexicanske pesos | 23,5734 |
| INR | indiske rupee | 87,9885 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1812

JPY

japanske yen

130,30

DKK

danske kroner

7,4376

GBP

pund sterling

0,85158

SEK

svenske kroner

10,2050

CHF

schweiziske franc

1,0840

ISK

islandske kroner

146,30

NOK

norske kroner

10,3320

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,646

HUF

ungarske forint

358,08

PLN

polske zloty

4,5736

RON

rumænske leu

4,9287

TRY

tyrkiske lira

10,1485

AUD

australske dollar

1,5817

CAD

canadiske dollar

1,4732

HKD

hongkongske dollar

9,1742

NZD

newzealandske dollar

1,6819

SGD

singaporeanske dollar

1,5990

KRW

sydkoreanske won

1 355,24

ZAR

sydafrikanske rand

17,2975

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6268

HRK

kroatiske kuna

7,4928

IDR

indonesiske rupiah

17 107,91

MYR

malaysiske ringgit

4,9616

PHP

filippinske pesos

59,365

RUB

russiske rubler

87,4789

THB

thailandske bath

38,525

BRL

brasilianske real

6,0591

MXN

mexicanske pesos

23,5734

INR

indiske rupee

87,9885

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 15.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 283/9

---

Indkaldelser af forslag og relaterede aktiviteter under Det Europæiske Forskningsråds arbejdsprogram for 2022 under Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation (2021-2027)

(2021/C 283/03)

Herved bekendtgøres indkaldelser af forslag og relaterede aktiviteter relateret til Det Europæiske Forskningsråds arbejdsprogram for 2022 under Horisont Europa (Rådets afgørelse (EU) 2021/764 af 10. maj 2021 om oprettelse af særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation 2021-2027) og under Kommissionens afgørelse 2021/C 234 I/03 af 12. maj 2021 om oprettelse af Det Europæiske Forskningsråd for Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation og om ophævelse af afgørelse C(2013) 8915.

Kommissionen har vedtaget EFR’s arbejdsprogram for 2022 ved afgørelse C(2021) 4860 af 14. juli 2021.

Der kan indsendes ansøgninger til disse indkaldelser.

EFR’s arbejdsprogram for 2022, herunder frister og budgetter, er tilgængeligt via webstedet Funding & Tender opportunities sammen med oplysninger om de nærmere bestemmelser for indkaldelserne og relaterede aktiviteter og oplysninger til ansøgerne om, hvordan de indsender forslag: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 15.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 283/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 283/10

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2021/C 283/04)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Mirova-Eurofideme 4 (»MEF 4«, Frankrig), der forvaltes af Mirova (Frankrig), og som i sidste instans kontrolleres af BPCE (Frankrig) |
| --- | --- |

—

Mirova-Eurofideme 4 (»MEF 4«, Frankrig), der forvaltes af Mirova (Frankrig), og som i sidste instans kontrolleres af BPCE (Frankrig)

| — | Caisse des Dépôts et Consignations (»CDC«, Frankrig) |
| --- | --- |

—

Caisse des Dépôts et Consignations (»CDC«, Frankrig)

| — | 3i EOPF France Topc S.à.r.l (»3i EOPF Topco«, Luxembourg), der kontrolleres af 3i Group plc (»3i«, Det Forenede Kongerige) |
| --- | --- |

—

3i EOPF France Topc S.à.r.l (»3i EOPF Topco«, Luxembourg), der kontrolleres af 3i Group plc (»3i«, Det Forenede Kongerige)

| — | NeoT Green Mobility (»NGM«, Frankrig), der kontrolleres af Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Croissance og CDC |
| --- | --- |

—

NeoT Green Mobility (»NGM«, Frankrig), der kontrolleres af Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Croissance og CDC

3i EOPF Topco, MEF 4 og CDC erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over hele NGM.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | MEF 4: fransk selskab, der forvaltes af Mirova, som er et fransk administrationsselskab, der i sidste instans kontrolleres af BPCE, hvis finansierings- og investeringsaktiviteter i forbindelse med Mirova er rettet mod løsninger til bæredygtig udvikling inden for områderne mobilitet, energi, bygninger og byer, forbrug, ressourcer, sundhed, informations- og kommunikationsteknologier samt finans. BPCE er aktiv inden for bank- og forsikringsområdet. |
| --- | --- |

—

MEF 4: fransk selskab, der forvaltes af Mirova, som er et fransk administrationsselskab, der i sidste instans kontrolleres af BPCE, hvis finansierings- og investeringsaktiviteter i forbindelse med Mirova er rettet mod løsninger til bæredygtig udvikling inden for områderne mobilitet, energi, bygninger og byer, forbrug, ressourcer, sundhed, informations- og kommunikationsteknologier samt finans. BPCE er aktiv inden for bank- og forsikringsområdet.

| — | CDC: fransk offentlig institution med særlig juridisk status i henhold til artikel L. 518-2 ff i lov om monetære og finansielle anliggender, som udfører opgaver af almen interesse til støtte for statens og de lokale myndigheders politikker, og som gennem sine datterselskaber beskæftiger sig med aktiviteter, der er åbne for konkurrence, inden for følgende områder: i) miljø og energi, ii) boliger og fast ejendom, iii) investeringer og kapitalinvesteringer og iv) tjenesteydelser (passagerbefordring, infrastrukturteknik, drift af skisportssteder og fritidsområder, posttjenester samt bank- og forsikringstjenester) |
| --- | --- |

—

CDC: fransk offentlig institution med særlig juridisk status i henhold til artikel L. 518-2 ff i lov om monetære og finansielle anliggender, som udfører opgaver af almen interesse til støtte for statens og de lokale myndigheders politikker, og som gennem sine datterselskaber beskæftiger sig med aktiviteter, der er åbne for konkurrence, inden for følgende områder: i) miljø og energi, ii) boliger og fast ejendom, iii) investeringer og kapitalinvesteringer og iv) tjenesteydelser (passagerbefordring, infrastrukturteknik, drift af skisportssteder og fritidsområder, posttjenester samt bank- og forsikringstjenester)

| — | 3i EOPF Topco: luxembourgsk virksomhed, der i sidste instans kontrolleres af 3i, et kapitalforvaltningsselskab, der er børsnoteret på London Stock Exchange (FTSE 100-indekset), med speciale i forvaltning af aktiver inden for infrastruktur og privat egenkapital i Europa, Asien og Nordamerika |
| --- | --- |

—

3i EOPF Topco: luxembourgsk virksomhed, der i sidste instans kontrolleres af 3i, et kapitalforvaltningsselskab, der er børsnoteret på London Stock Exchange (FTSE 100-indekset), med speciale i forvaltning af aktiver inden for infrastruktur og privat egenkapital i Europa, Asien og Nordamerika

| — | NGM: fransk virksomhed, der beskæftiger sig med udvikling, finansiering og forvaltning af elektromobilitetsprojekter, hovedsagelig i Frankrig. |
| --- | --- |

—

NGM: fransk virksomhed, der beskæftiger sig med udvikling, finansiering og forvaltning af elektromobilitetsprojekter, hovedsagelig i Frankrig.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Europa-Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse Angiv altid referencen:

M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 15.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 283/12

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2021/C 283/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»FERTŐD VIDÉKI SÁRGARÉPA«

EU-nr.: PGI-HU-02493 — 8. marts 2019

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Fertőd vidéki sárgarépa«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Ungarn

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Den beskyttede geografiske betegnelse »Fertőd vidéki sárgarépa« er en gulerod af arten Daucus carota L. De anvendte sorter er Fertődi vörös samt Nantes-typen Napa og Napoli.

Når »Fertőd vidéki sárgarépa« bringes i omsætning, har den en cylindrisk/konisk form, en længde på 150-250 mm, en diameter på mellem 15 og 40 mm og en vægt på mellem 50 og 150 g. Den har ingen siderødder eller rødder på rodspidsen. Rodens krop har en klar rød farve, er lang og glat og har ingen forgreninger eller sprækker. »Fertőd vidéki sárgarépa« er kendetegnet ved sin let søde smag. »Fertőd vidéki sárgarépa« adskiller sig fra andre gulerødder ved, at den er rødere og sødere og har en intens smag, og at den er lang, glat og uden forgreninger.

»Fertőd vidéki sárgarépa« har følgende kemiske parametre:

| — | sukkerindhold: mindst 5 mg/100 g i det friske produkt. |
| --- | --- |

—

sukkerindhold: mindst 5 mg/100 g i det friske produkt.

| — | kalkindhold: mindst 40 mg/100 g i det friske produkt. |
| --- | --- |

—

kalkindhold: mindst 40 mg/100 g i det friske produkt.

| — | phosphorindhold: mindst 30 mg/100 g i det friske produkt. |
| --- | --- |

—

phosphorindhold: mindst 30 mg/100 g i det friske produkt.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

| | — |
| --- | --- |

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

»Fertőd vidéki sárgarépa« dyrkes og høstes i det geografiske område beskrevet i punkt 4.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

| | — |
| --- | --- |

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

| | — |
| --- | --- |

—

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område er beliggende i Győr-Moson-Sopron amt i Ungarns vestlige Transdonau-region inden for de administrative grænser for landsbyerne Hegykő og Fertőhomok i et område nord for hovedvejen, der løber gennem disse landsbyer og syd for Fertősøen.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Produktets tilknytning til det geografiske område er baseret på produktets kvalitet.

Den type gulerod, der dyrkes langs Fertősøen, har været kendt og populær i omkring 200 år nu. »Fertőd vidéki sárgarépa« adskiller sig fra gulerødder, der dyrkes andre steder i Ungarn, ved, at den er rødere og sødere og har en intens smag, og at den er lang, glat og uden forgreninger. Dette skyldes jordbunden og klimaet ved Fertősøen og ved foden af Alperne. Eftersom der er truffet foranstaltninger til bekæmpelse af oversvømmelse, gør den løse, dybtliggende, friske jord i den tørre søbund det muligt for rodgrøntsagens rødder at gro således, at de bliver dybe og glatte og uden forgreninger.

Udkanten af landsbyerne Hegykő og Fertőhomok er en del af Fertősøområdet, og de fælles kendetegn for jordbundsbeskaffenheden er den heterogene, mosaiklignende placering, den aflejrede, lagdelte jordbundsprofil, den meget varierede mekaniske sammensætning, det høje CaCO3-indhold og en alkalinitet, som i nogle tilfælde er stærk.

Jorden ved Fertősøen har altid været præget af naturlige vandbevægelser. Lavereliggende områder oversvømmes ofte af vand fra Fertősøen, når vandstanden er høj, eller der er vedvarende nordenvind, og dette fører opløste salte og løst sand, siltjord og lerpartikler til de oversvømmede områder. De primærfaktorer, der påvirker jorddannelsen i området, er derfor sedimentaflejring og udfladende engjordsdannelse samt saltophobning og tilsaltning. Denne type jord er typisk grålig i farven og indeholder aflejringer og groft sand fra bunden af søen. Den er nem at bearbejde, men har stadig en god vandbalance, hvilket gør den velegnet til dyrkning af rodgrøntsager såsom »Fertőd vidéki sárgarépa«.

De høje kalk- og phosphorværdier for denne gulerod er resultatet af de primærfaktorer, der påvirker jorddannelsen ved Fertősøen, dvs. sedimentaflejring og udfladende engjordsdannelse samt saltophobning og tilsaltning.

De lokale klimaforhold er også gunstige for dyrkning af »Fertőd vidéki sárgarépa«, da dette område udgør Ungarns koldeste og vådeste slette. Nedbøren er jævnt fordelt i hele vækstperioden, hvilket er ideelt for udviklingen af »Fertőd vidéki sárgarépa«. Det høje og ensartede fugtniveau, der kræves under spiringen og den indledende vækstperiode for gulerodens krop, stammer fra regionens årlige nedbør på 650-700 mm. Udbytteniveauerne er velafbalancerede takket være jordens vandindhold og grundvandsspejlet i den enorme Fertősø, som ligger ca. 1 200-1 500 m væk og sikrer den fugtighed, der kræves i betragtning af de fremherskende nord-nordvestlige vinde.

Middeltemperaturen er -2 °C i januar og +22 °C i juli med en årlig middeltemperatur på omkring +10 °C. De lave sommertemperaturer er velegnede til dyrkning af »Fertőd vidéki sárgarépa«, eftersom gulerodens optimale dyrkningstemperatur er omkring 16 °C. Varmt vejr fremmer toppens vækst, men skader dannelsen af roden. Moderate varmegrader fremmer også dannelsen af caroten, som giver »Fertőd vidéki sárgarépa« en farve, der organoleptisk beskrevet er tydeligt rødere end gulerødder, der dyrkes andre steder (Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, 2001).

Området er velsignet med rigeligt solskin fra forår til efterår med op til 2 000 solskinstimer om året. Under modningen fremmer det høje antal solskinstimer dannelsen af sukker, der giver guleroden dens søde smag.

Under højderygsbeplantningen, der foregår med lokal ekspertise, dynges jorden op i højderygge med en højde på 30 cm og med en indbyrdes afstand af 75 cm mellem midten af højderyggenes toppunkt. På toppen af højderyggen spredes der 25-30 frø pr. meter i tvillingerækker i en dybde af 1-2 cm. Sådybden har væsentlig betydning for, at planten spirer jævnt op af jorden.

Højderygsbeplantningsteknikkerne fremmer dannelsen af glatte rødder uden forgreninger, sådan som Hanna Némethy Zoltánné Uzoni har påvist i sin doktorafhandling (2001).

Både regionens middeltætte sandholdige lerjord og klimaet er ideelt til produktion af rodgrøntsager såsom »Fertőd vidéki sárgarépa«. Højderygsbeplantningsteknikken er blevet videregivet gennem generationer i efterhånden 150 år og er nøglen til gulerodens succes.

»Fertőd vidéki sárgarépa« er et kendt, anerkendt og efterspurgt produkt blandt forbrugerne. Dens betydning fremhæves i en doktorafhandling skrevet af Dénes Sándor ved Pécs’ Universitet i 2012, der bærer titlen »A gasztronómia szerepe Magyarország idegenforgalmi földrajzában« [Gastronomiens aftryk på Ungarns turistkort], hvor han henviser til »Fertőd vidéki sárgarépa« som en af de typiske, lokale ingredienser i den vestlige Transdonau-region.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---

| 15.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 283/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 283/15

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2021/C 283/06)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Graves«

PDO-FR-A1012-AM02

Meddelelsesdato: 7. maj 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Den officielle geografiske kodeks

Listen over kommuner er blevet ajourført under hensyntagen til den officielle geografiske kodeks fra 2020.

Der er tale om en rent redaktionel ændring, og det geografiske område er ikke blevet ændret.

Enhedsdokumentet er blevet ændret som følge af denne ændring i punkt 6 og 9.

2.   Afgrænset parcelområde

Datoen den 11. februar 2021 er blevet tilføjet i bilaget, der indeholder en liste over møderne i det kompetente nationale udvalg, der har godkendt det afgrænsede parcelområde.

Formålet med denne ændring er at indføje tidspunktet for, hvornår den kompetente nationale myndighed har godkendt en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med afgrænsningen af parcelområdet inden for det geografiske produktionsområde kan de parceller, der egner sig til produktion af vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse, udpeges.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

3.   Henvisning til kontrolstrukturen

Affattelsen af henvisningen til kontrolstrukturen er blevet gennemgået for at harmonisere affattelsen med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Denne ændring medfører ikke en ændring af enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse(r)

Graves

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Stille rødvin

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Rødvinene er fremstillet på en afbalanceret druesortbestand, hvor druesorten Cabernet Sauvignon N tilfører aromaer og struktur, druesorten Merlot N giver den duft og smidighed suppleret med druesorten Cabernet Franc N, Petit-Verdot N, Malbec N og Carménère N. De unge vine udviser aromaer af røde bær, der følges af krydrede og røgede noter. Disse elegante og strukturerede, fine og aromatiske vine udvikler sig harmonisk, og deres bouquet kan antage let røgede noter. Afhængig af årgang og oprindelse opnår de deres højdepunkt, når de er mellem 5 og 10 år gamle.

Naturligt alkoholindhold: mindst 11 %.

Alkoholindhold efter berigelse: 13,5 %.

For disse vine er malolaktisk gæring obligatorisk.

Æblesyreindhold: 0,30 gram pr. liter eller derunder.

Indhold af gæringsdygtigt sukker: 3 gram pr. liter eller derunder.

GENERELLE ANALYTISKE KARAKTERISTIKA

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.): | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold: | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq pr. liter): | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter): | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.):

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt totalt syreindhold:

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq pr. liter):

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter):

2.   Stille hvidvin, tør

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvinene er elegante og fyldige. De er lavet på druesorten Sémillon B og udvikler som regel blomsternoter og en naturlig græslighed, som ikke udelukker friskhed. Ved en sammenstikning med druesorten Sauvignon B, der giver friskhed og udtryk, og med druesorten Muscadelle B, der giver lette moskusnoter, udviser disse vine ofte blomster- og citrusnoter, der undertiden ledsages af eksotiske eller mentolnoter. Ved fadlagring, der undertiden anvendes, kan der efter nogle års lagring opnås fylde og kompleksitet.

Naturligt alkoholindhold: mindst 10,5 %.

Totalt alkoholindhold efter berigelse: 13 %.

Indhold af gæringsdygtigt sukker: 4 gram pr. liter eller derunder.

GENERELLE ANALYTISKE KARAKTERISTIKA

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.): | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold: | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq pr. liter): | 13,27 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter): | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.):

Minimalt virkeligt alkoholindhold (% vol.)

Minimalt totalt syreindhold:

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq pr. liter):

13,27

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter):

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   
  Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Beplantningstæthed og afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden er mindst 5 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,80 meter.

2.   Regler for beskæring af vinplanten

Dyrkningspraksis

Beskæringen foretages senest på det udviklingsstadium, hvor bladene er udfoldede (Lorenz-stadium 9). Vinplanterne beskæres på følgende måder med højst tolv skud pr. plante:

| — | kort sporebeskæring (korte grene) eller lang sporebeskæring (lange grene) |
| --- | --- |

—

kort sporebeskæring (korte grene) eller lang sporebeskæring (lange grene)

| — | kort sporebeskæring med to kordoner eller vifteformet med fire arme. |
| --- | --- |

—

kort sporebeskæring med to kordoner eller vifteformet med fire arme.

3.   Vanding

Dyrkningspraksis

Vanding i vinplantens vækstperiode er kun tilladt i tilfælde af vedvarende tørke, eller hvis tørken hindrer vinplantens normale fysiologiske udvikling og druens rette modning.

4.   Berigelse

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Anvendelse af subtraktive berigelsesteknikker er tilladt for rødvine indtil en koncentrationsgrad på 15 %.

Efter berigelsen må rødvinenes totale alkoholindhold i volumenprocent ikke være højere end 13,5 %.

Efter berigelsen må hvidvinenes totale alkoholindhold i volumenprocent ikke være højere end 13 %.

5.2.   
  Maksimumsudbytte

Rødvin

65 hektoliter pr. hektar

Hvidvin

68 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Druehøsten, fremstillingen, forarbejdningen og lagringen af vinen finder sted i følgende kommuner i departementet Gironde på grundlag af den officielle geografiske kodeks af 26. februar 2020: Arbanats, Ayguemorte-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade samt den del af det område, der hører under kommunen Coimères, som svarer til afsnit A, benævnt Herrères, side 1 i matrikelbogen (omarbejdet kort for 1934), attesteret i overensstemmelse med det originale kort (plan minute de conservation) den 5. november 2010.

7.   Primære druesorter

Cabernet Franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N - Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Semillon B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graves« består af en ca. 10 kilometer bred stribe langs venstre bred af Garonne-floden, der strækker sig mod nord til Bordeaux og mod sydøst til Langon.

Som det franske navn antyder, består området i »Graves« af rullesten, småsten, mere eller mindre grovkornet grus, sand blandet med silt og ler, som undertiden hviler på kalksten, men oftest på rent sand eller al (klastisk sand, der indeholder jernpartikler) eller ler. Området strækker sig over 43 kommuner i departementet Gironde.

Jorderne er opstået i løbet af en lang, kompleks geologisk historie, der er tæt forbundet med Garonne-flodens opståen, ændringerne af dens forløb og de efterfølgende istidsperioder under kvartærtiden. I disse perioder eroderede gletsjerne fra Pyrenæerne dalene, hvorved der dannedes samlinger af stenstykker, som floderne senere har ført med til regionen Bordeaux. Af disse på hinanden følgende aflejringer er der kun rester tilbage i form af højderygge af alle størrelser og typer af grus.

De jorder, som siden da er opstået, er på grund af det høje indhold af småsten og rullesten meget gennemtrængelige. Selv om det ikke kun er disse marker, der er meget karakteristiske for »Graves«, udgør de strukturen og er udslagsgivende for billedet af vinenes fortræffelighed. Hældningerne fremmer vandets afløb og sørger for en fuldstændig overfladedræning, der i øvrigt understøttes af et omfangsrigt hydrografisk net af små vandløb, der munder ud i Garonne-floden. Der er tale om jorder, hvor vandforsyningen til vinplanterne er stærkt reguleret.

På vindyrkningsarealerne hersker et særligt, gunstigt klima, eftersom det mod vest beskyttes mod store takket være fyrreskoven, der har en vigtig temperaturregulerende funktion, mod stærk hede og for meget fugtighed takket være en naturlig lufttilførsel og luftbevægelse på grund af Garonne-flodens nærhed og dermed begunstiges af havets påvirkning, som mildner frosten om foråret. Vindyrkningslandskabet i dette område, som består af bløde skråninger, hvor de lyse og glatpolerede rullesten reflekterer lyset på druerne, er beliggende mellem floden og fyrreskovene.

I regionen Graves har de fine hvide og røde bordeauxvine deres oprindelse, og her er opstået metoder, som den dag i dag stadig anvendes. Vinplanterne, som dyrkes i et kystklima, har siden det 17. og 18. århundrede skullet støttes ved opbinding på stolper. Senere blev espalierbeskæringen og en streng beskæringsmåde alment udbredt for at sikre en jævn fordeling af druerne og for at fotosyntesen i bladoverfladen er tilstrækkelig for en optimal modning af druerne.

I overensstemmelse med traditionen, som allerede var nedskrevet i dekret af 4. marts 1937 om fastlæggelse af den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Graves«, omfatter det parcelområde, der er afgrænset til druehøst, de parceller, der er kendetegnet ved en naturlig dræning gennem enten deres dræningskvalitet eller deres beliggenhed på en højderyg eller en skråning. Undtaget er de områder, som i geografisk eller topografisk henseende ligger langt fra Garonne-floden, eller som er omsluttet af skov (der hindrer cirkulation af de kolde luftmasser), og som er udsat for frost om foråret.

De tydeligt afgrænsede parceller muliggør den optimale udvikling for de lokale druesorter, der i tidens løb er blevet udvalgt på grund af deres holdbarhed og ældningsevne, da disse produkter skal transporteres over store strækninger.

De stenede, varme og lidet frugtbare jorder i området sætter naturlige begrænsninger for produktionen af rødvine, men muliggør alligevel en optimal modning for druesorterne Cabernet-Sauvignon N og Merlot, der også begunstiges af varmereguleringen, der sikres af Garonne-flodens nærhed. De vine, der produceres, udviser en god struktur og gennemgår den modning og smagsudvikling, der er nødvendig for deres opbygning, før de udbydes til forbrugerne.

De mere sandede jorder eller jorder med en leret struktur egner sig bedre til produktion af hvide vine fra området med oprindelsesbetegnelsen, navnlig vin af druesorterne Sauvignon B og Sémillon B, som giver dem friskhed og finesse og blomsteragtige noter og frugtighed.

For at høsten skal blive tilstrækkelig stor og samtidig ikke overbelaste vinstokkene og for at fremme modningen og en optimal koncentration af druerne, er minimumsplantetætheden høj.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Graves« er blevet internationalt kendt takket være en unik jordbeskaffenhed og geografisk beliggenhed og beliggenheden i nærheden af havnen i Bordeaux, hvor en omfattende handel tidligere foregik for at markedsføre vinen over hele verden.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Området i umiddelbar nærhed, som er genstand for undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vinene, omfatter følgende kommuner i departementet Gironde på grundlag af den officielle geografiske kodeks af 26. februar 2020: Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont, Sauternes den del af kommunen Castets et Castillon, der svarer til området i den tidligere kommune Castets-en-Dorthe, før den blev lagt sammen med Castillon-de-Castets den 1. januar 2017.

Større geografisk enhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive »Vin de Graves« som større geografisk enhed. De skrifttegn, som anvendes for denne større geografiske enhed, må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af størrelsen af de skrifttegn, som anvendes i den kontrollerede oprindelsesbetegnelses navn.

Link til produktpecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f819edf9-40af-4f73-9357-def82d1a30d2

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 15.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 283/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 283/20

---

Offentliggørelse af meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2021/C 283/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Béarn«

PDO-FR-A0597-AM02

Meddelelsesdato: 7. maj 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Afgrænset parcelområde

Beskrivelse og begrundelse: I punkt IV, nr. 1, i produktspecifikationen erstattes Cannet kommune af Riscle (i den tidligere kommune Cannet efter sammenlægningen af de to kommuner). Denne ansøgning om ændring af produktspecifikationen giver mulighed for at korrigere stavemåden for en kommune i det geografiske område: Corbères-Abères.

Som følge heraf ændres punkt 1.6 i enhedsdokumentet om det geografiske område

2.   Vinstoksorter

I punkt V, nr. 2, i produktspecifikationen medfører anmodningen om ændring af bedriftens forhold mellem vinstoksorter en ændring af produktspecifikationen for rødvin som følger: »Andelen af sorten Tannat N kan være lig med 50 %«. For rosévine tilføjes følgende bestemmelse: »Andelen af druesorten Tannat N er mindst 20 %«. Følgende regel for rødvine udvides til at omfatte rosévine: »Disse forpligtelser gælder ikke for drueproducenter, som ikke fremstiller vinen, og som har mindre end 1,5 hektar med en kontrolleret oprindelsesbetegnelse, og hvis bedrift anvender en andel af de primære sorter på mindst 50 %«. Der er tilføjet en minimumsandel for Tannat for rosévin med henblik på overholdelse af sammenstikningsreglerne, som kræver mindst 25 % Tannat.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Sammenstikning

I kapitel I, punkt IX, nr. 1, litra b), foretages følgende ændringer: »For rosévine udgør de primære sorter mindst 70 % af sammenstikningen, og Tannat N udgør mindst 25 % af sammenstikningen«. Årsagen til denne ændring er stigningen i de andre primære sorter, Cabernet franc og Cabernet-Sauvignon, som ifølge organisationen til beskyttelse og forvaltning af betegnelsen (ODG) også i stigende grad anvendes i den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Béarn«. De anses for at være interessante sorter med hensyn til både deres vegetative og miljømæssige adfærd og deres organoleptiske egenskaber, som giver frugtagtige vine med en god struktur. Reduktionen af andelen af Tannat i sammenstikningerne til mindst 25 % giver ikke anledning til nogen ændring af kendetegnene ved rosévine fra Béarn.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

4.   Dyrkningen af vinmarkerne

Der er tilføjet en særlig bestemmelse i punkt VI, nr. 1, litra c), for vinstokke plantet på terrasser i afsnittet om »beplantningstæthed« i produktspecifikationen, der blev godkendt ved udgangen af 2011. Bestemmelsen udelades i afsnittet om »bladhøjde«: »Den høstede bladhøjde skal være mindst 1,55 meter for vin plantet på terrasser«. Dyrkning på terrasser fører ofte til afstande mellem rækkerne af vinstokke, der varierer afhængigt af topografien og inden for samme parcel, og som er meget større end for traditionelle vinstokke.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5.   Cirkulation af vin

Produktspecifikationen er blevet ændret ved at afkorte lagringsperioden for rosévin med én måned, dvs. til den 1. december. Dermed markedsføres vinen til forbrugerne den 15. december. Markedsføring af rosévine fra den 15. december i høståret gør det muligt for organisationen til beskyttelse og forvaltning af betegnelsen (ODG) at opretholde markedsføringsdynamikken. Den »supplerende« lagringsmåned slettes. Tidlig aftapning (december) fremmer faktisk rosévinenes organoleptiske egenskaber, nemlig deres friskhed i munden og blomsternoter.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6.   Analysestandarder

I punkt IX, nr. 1, litra d), tilføjes følgende bestemmelse: »Et parti vin, der sælges i løs afladning eller emballeret, har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 4 g/l for rosévine. Dette indhold kan forhøjes til 5 g/l, hvis det totale syreindhold udtrykt som H2SO4 er større end eller lig med 81,6 milliækvivalenter (eller 4 g H2SO4) pr. liter. Rosévinenes friskhed kan være mere afbalanceret på grund af en bedre balance mellem syrlighed og frugtagtig smag i munden, som gør dem mere bløde og aromatiske«.

Som følge heraf ændres punkt 1.4 i enhedsdokumentet om sukkerindholdet i rosévine.

7.   Overgangsbestemmelser

Overgangsbestemmelserne er blevet fjernet, da de er udløbet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

8.   Tilknytning til oprindelsesstedet

Afsnittet om tilknytningen til oprindelsesstedet affattes således: »Rød-, rosé- og hvidvinene fremstilles hovedsagelig ved sammenstikning«, således at det fremgår, at vinene ikke udelukkende fremstilles ved sammenstikning, hvilket allerede var tilfældet før ændringen.

Tilknytningen revideres også for så vidt angår beskrivelsen af rosévine. Rosévinenes farve præciseres for at tage hensyn til de mindre farvede vine, og der tilføjes aromaer. Afsnittet affattes derfor således: »Rosévinene har normalt en farve, der går fra lyserød til kraftigere rosa. Disse vine, som er friske og bløde og har en behagelig struktur, er kendetegnet ved aromatiske noter af bær og citrusfrugter«.

Som følge heraf ændres punkt 1.8 i enhedsdokumentet for at afspejle tilføjelsen af aromaer, ændringen af farven og vin fremstillet af én enkelt sort.

9.   Kontrolinstans

Affattelsen af henvisningen til kontrolinstansen er blevet ændret for at harmonisere den med andre varespecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Denne ændring medfører ikke en ændring af enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Betegnelse(r)

Béarn

2.   Type geografisk betegnelse:

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Rødvine

KORT SKRIFTLIG BESKRIVELSE

Vinene har et virkeligt alkoholindhold på mindst 11 % vol.

Ethvert parti vin, der er klar til at blive markedsført på fad eller emballeret, skal have:

| — | et totalt alkoholindhold på højst 13,5 % vol. efter tilsætning |
| --- | --- |

—

et totalt alkoholindhold på højst 13,5 % vol. efter tilsætning

| — | et æblesyreindhold på højst 0,40 g/l |
| --- | --- |

—

et æblesyreindhold på højst 0,40 g/l

| — | et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst: |
| --- | --- |

—

et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst:

3 g/l for rødvine med et naturligt alkoholindhold på højst 14 % vol.

4 g/l for rødvine med et naturligt alkoholindhold på over 14 % vol.

Det totale indhold af syre, flygtig syre og svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne. Rødvinene kan fremstilles ved sammenstikning. Det skal bemærkes, at de primære sorter, der anvendes, er af lokal oprindelse og dermed godt tilpasset områdets jordbunds- og klimaforhold. Dette bidrager til disse BOB-vines originalitet.

Rødvinene har et godt tanninpotentiale. Frugtagtige aromaer dominerer ofte og kan, efterhånden som vinen ældes, udvikle sig til mere komplekse aromaer.

GENERELLE ANALYTISKE KENDETEGN

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Hvidvine

KORT SKRIFTLIG BESKRIVELSE

Vinene har et virkeligt alkoholindhold på mindst 11 % vol.

Ethvert parti vin, der er klar til at blive markedsført på fad eller emballeret, skal have:

| — | et totalt alkoholindhold på højst 13,5 % vol. efter tilsætning |
| --- | --- |

—

et totalt alkoholindhold på højst 13,5 % vol. efter tilsætning

| — | af indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 4 g/l. |
| --- | --- |

—

af indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 4 g/l.

Det totale indhold af syre, flygtig syre og svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne. Hvidvinene kan fremstilles ved sammenstikning. Det skal bemærkes, at de primære sorter, der anvendes, er af lokal oprindelse og dermed godt tilpasset områdets jordbunds- og klimaforhold. Dette bidrager til disse BOB-vines originalitet.

Hvidvinene har en balance mellem friskhed og fedme og en forholdsvis kompleks duft, hvor frugt- og blomsteragtige noter dominerer.

GENERELLE ANALYTISKE KENDETEGN

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   Rosévine

KORT SKRIFTLIG BESKRIVELSE

Vinene har et virkeligt alkoholindhold på mindst 11 % vol.

Ethvert parti vin, der er klar til at blive markedsført på fad eller emballeret, skal have:

| — | et totalt alkoholindhold på højst 13,5 % vol. efter tilsætning |
| --- | --- |

—

et totalt alkoholindhold på højst 13,5 % vol. efter tilsætning

| — | et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 4 g/l for rosévine. Dette indhold kan forhøjes til 5 g/l, hvis det totale syreindhold udtrykt som H2SO4 er større end eller lig med 81,6 milliækvivalenter (eller 4 g H2SO4) pr. liter. |
| --- | --- |

—

et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) på højst 4 g/l for rosévine. Dette indhold kan forhøjes til 5 g/l, hvis det totale syreindhold udtrykt som H2SO4 er større end eller lig med 81,6 milliækvivalenter (eller 4 g H2SO4) pr. liter.

Det totale indhold af syre, flygtig syre og svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne. Rosévinene kan fremstilles ved sammenstikning. Det skal bemærkes, at de primære sorter, der anvendes, er af lokal oprindelse og dermed godt tilpasset områdets jordbunds- og klimaforhold. Dette bidrager til disse BOB-vines originalitet.

Rosévinene har normalt en farve, der går fra lyserød til kraftigere rosa. Disse vine, som er friske og bløde og har en behagelig struktur, er kendetegnet ved aromatiske noter af bær og citrusfrugter.

GENERELLE ANALYTISKE KENDETEGN

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   
  Specifikke ønologiske fremgangsmåder

1.   Specifik ønologisk fremgangsmåde

| — | Hvid- og rosévinene fremstilles ved direkte presning. |
| --- | --- |

—

Hvid- og rosévinene fremstilles ved direkte presning.

| — | Det er ikke tilladt at anvende ønologisk kul, hverken alene eller blandet i præparater, til fremstilling af rosévine. |
| --- | --- |

—

Det er ikke tilladt at anvende ønologisk kul, hverken alene eller blandet i præparater, til fremstilling af rosévine.

| — | De har et totalt alkoholindhold på højst 13,5 % vol. efter tilsætning. |
| --- | --- |

—

De har et totalt alkoholindhold på højst 13,5 % vol. efter tilsætning.

Foruden ovennævnte bestemmelse skal vinen hvad angår ønologisk fremgangsmåde opfylde de krav, der er fastsat på EU-plan og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»Code rural et de la pêche maritime«).

2.   Dyrkningsmetode

Beplantningstæthed

Plantetætheden er mindst 4000 stokke pr. hektar med en afstand mellem rækkerne på over 2,50 meter.

Vindyrkningsarealerne til fremstilling af rødvin og rosévin beliggende i følgende kommuner i departementet Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Artiguelouve, Aubertin, Bosdarros, Cardesse, Cuqueron, Estialesq, Gan, Gelos, Haut-de-Bosdarros, Jurançon, Lacommande, Lahourcade, Laroin, Lasseube, Lasseubétat, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Monein, Narcastet, Parbayse, Rontignon, Saint-Faust og Uzos kan have en afstand mellem rækkerne på højst 2,80 meter.

Disse bestemmelser finder ikke anvendelse på vinstokke plantet på terrasser.

Regler for beskæring

Vinstokkene beskæres enten ved enkelt eller dobbelt Guyot-beskæring med et antal skud pr. stok på højst:

16 skud for sorterne Tannat N, Manseng N, Gros manseng B, Raffiat de Moncade B

20 skud for andre sorter.

Årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok efter blomstring (fænologisk Lorenz-stadium 23) er højst:

12 skud for sorterne Tannat N, Manseng N, Gros manseng B, Raffiat de Moncade B

16 skud for andre sorter.

| — | Der kan gives tilladelse til kunstvanding. |
| --- | --- |

—

Der kan gives tilladelse til kunstvanding.

5.2.   
  Maksimalt udbytte

| | Béarn – Rød-, rosé- og hvidvin |
| --- | --- |

Béarn – Rød-, rosé- og hvidvin

| | 60 hektoliter pr. hektar |
| --- | --- |

60 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Høst af druer samt fremstilling, behandling og lagring af vinene finder sted i følgende kommuner:

| — | Departementet Gers: Riscle (i den tidligere kommune Cannet), Maumusson-Laguian og Viella |
| --- | --- |

—

Departementet Gers: Riscle (i den tidligere kommune Cannet), Maumusson-Laguian og Viella

| — | Departementet Hautes-Pyrénées: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint-Lanne og Soublecause |
| --- | --- |

—

Departementet Hautes-Pyrénées: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint-Lanne og Soublecause

| — | Departementet Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Au-bertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Burosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (canton de Lembeye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq- Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer og Vielleségure. |
| --- | --- |

—

Departementet Pyrénées-Atlantiques: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Au-bertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Burosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (canton de Lembeye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq- Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer og Vielleségure.

7.   Primær(e) druesort(er)

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Raffiat de Moncade B |
| --- | --- |

Raffiat de Moncade B

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

8.   Tilknytning til det geografiske område

Béarn – Rød-, rosé- og hvidvin

Det geografiske område består af de tre vindyrkningsområder i provinsen Béarn. Det geografiske område ligger i Pyrenæernes piedmontområde med skråninger og har store variationer i jordbunden og de topoklimatiske forhold.

Vindyrkningsarealet er en diskret og integreret del af dette landskab. Det er en del af et diversificeret polykultursystem. De klipper, der former terrænet, består hovedsagelig af sedimenter af kontinental oprindelse (molasse, mergel, kalksten, ler, Sables Fauves og lag af småsten), undertiden af marin oprindelse (flysch). Æolitisk dynd dækkede terrænet i kvartærtiden og forekommer stadig visse steder.

Jordbunden er også meget varieret, om end den mest er udvasket og sur. Der forekommer jordbund på kalksten. Jordbundens indhold af sten varierer: Lagene af småsten beriger skråningerne, og flysch ses i form af kantede sten. Sand og grus fremmer dræningen. Samlet set er jordbunden velegnet til at dræne vand og optage varme, navnlig takket være sit høje indhold af sten. Skråningerne er ofte asymmetriske. Terrænet, som er meget kuperet, skaber forskellige orienteringer, navnlig mange varme syd-, øst- eller vestvendte skråninger med en hældning, der er tilstrækkelig til at aflede regnvand.

Det overvejende oceaniske klima, som er fugtigt og mildt, giver en nedbørsmængde på 1 000 mm om året i den nordlige del af området og 1 300 mm om året i den vestlige del, fordelt ret jævnt over året med en mere tør periode i sommeren og begyndelsen af efteråret. Det er også på dette tidspunkt, at den varme og tørre sydlige fønvind forekommer mest (en dag ud af tre).

Ifølge lokale kort og arkiver var vindyrkningsarealet veletableret i en del af området helt tilbage i det trettende århundrede.

Midt i det fjortende århundrede begyndte man at eksportere hvidvinene og rødvinene fra Béarn til Holland under dette navn. Denne eksport var stigende indtil det nittende århundrede.

Fra det femtende århundrede opstod endnu et salgssted med Bigorre og Pyrenæerne. Siden det sekstende århundrede fremstilles hvidvinene primært af sorterne Petit Manseng B, Gros Manseng B, Arrufiac B og Courbu B. Raffiat de Moncade B.

I det attende århundrede blev der kun anvendt få røde sorter: Ud over Fer N og Bouchy (Cabernet Franc N) anvendtes Tannat N, som er en lokal, meget farvet sort med et højt tanninindhold.

I begyndelsen af det tyvende århundrede havde rosévine med denne betegnelse et godt omdømme, som hang sammen med markederne i Paris-regionen.

Oprindelsesbetegnelsen Béarn blev anerkendt som »Vin Délimité de Qualité Supérieure« i 1951 for rosé- og hvidvine.

Béarn blev anerkendt som beskyttet oprindelsesbetegnelse i 1975 for rødvin, rosévin og hvidvin.

I det tyvende århundrede blev vindyrkningsarealerne væsentligt mindre målt i overfladeareal. Siden 1980 er vindyrkningsarealet vokset igen. De anmeldte arealer er fortsat på ca. 300 hektar.

I dag har Béarn-vinene på ny et stærkt regionalt image takket være vinavlernes bestræbelser på at videregive og forbedre deres knowhow.

I landskabet i det geografiske område med et bakket terræn, der er delvist skovbevokset, og som er orienteret i forskellige retninger og har en varieret jordbund, skal vinstokkene plantes diskontinuerligt, hvilket danner et tilfældigt landskab. Skråningernes hældning skaber gunstige topoklimatiske forhold ved at fremme afledning af overskydende regnvand og, når de er orienteret i en gunstig retning, solskin og temperaturer, der er gunstige for høstens modning. Den varme og tørre sydlige vind, der blæser i druernes modningsperiode, har været gunstig for vindyrkningen i dette generelt fugtige område.

Det parcelområde, hvor druerne produceres, afgrænser nøjagtigt de parceller, der er bedst egnede til modning af druerne under gode sundhedsforhold: godt orienterede parceller med forholdsvis drænende jordbund.

Et berømt vindyrkningsareal, der er baseret på lokale druesorter, har udviklet sig i sammenhæng med de tilgængelige markeder. Tilpasning af de lokale druesorter til et ret fugtigt klima og sen modning var en af nøglerne til vindyrkningsarealets omdømme gennem århundreder. Disse sorter kræver særlig knowhow, som har udviklet sig i dette geografiske område: forvaltning af de røde druesorters tanninpotentiale, forvaltning af de hvide sorters store alkoholpotentiale, valg af høstdato og sammenstikning.

Rød-, rosé- og hvidvinene er primært fremstillet ved sammenstikning. Det skal bemærkes, at de primære sorter, der anvendes, er af lokal oprindelse og dermed godt tilpasset områdets jordbunds- og klimaforhold. Dette bidrager til disse BOB-vines originalitet.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, supplerende krav)

| | Større geografisk enhed |
| --- | --- |

Større geografisk enhed

| | Retsgrundlag: |
| --- | --- |

Retsgrundlag:

| | National lovgivning |
| --- | --- |

National lovgivning

| | Type supplerende betingelse: |
| --- | --- |

Type supplerende betingelse:

| | Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen |
| --- | --- |

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Béarn« kan suppleres med den supplerende geografiske betegnelse, der angiver den større geografiske enhed »Sud-Ouest«.

Link til produktspecifikationen

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b053abef-87b5-43bf-a8a5-f3afe4be0e75

---

(1)  EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---