# Europos Sąjungos C 80/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 80 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. balandžio 1d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 80

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. balandžio 1d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai |
| | VIII sesija, vykusi 2004 m. lapkričio 22-25 d. Hagoje (Nyderlandai). |
| 2005/C 080/1 | 2004 m. lapkričio 22 d., pirmadienio, posėdžio protokolas | 1 |
| Iškilmingas atidarymo posėdis


  Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis


  Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis


  Ne parlamento atstovų akreditavimas


  Pavaduojantys nariai


  Gauti dokumentai


  Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AKR-ES/3695/rev2)


  Pirmininkės pranešimai


  VII AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos paskutinio posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 120, 2004 4 30)


  Joël Nabuka (Fidžis) ir Karin Jöns pranešimas – AKR ir ES politinis dialogas (Kotonu susitarimo 8 straipsnis) – Politinių reikalų komitetas


  Pirmasis skubus klausimas: Padėtis Darfūro regione (Sudanas)


  Diskusija apie Dramblio Kaulo Kranto Respubliką |
| 2005/C 080/2 | 2004 m. lapkričio 23 d., antradienio, posėdžio protokolas | 4 |
| Pavaduojantys nariai


  Diskusija dėl Europos plėtros fondo įtraukimo į biudžetą pagal Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto veiklos programą


  Antrasis skubus klausimas: Ciklono Karibų regione padaryta žala


  Tarptautinio baudžiamojo teismo pirmininko Philipp Kirsch pranešimas, po jo - diskusija |
| 2005/C 080/3 | 2004 m. lapkričio 24 d., trečiadienio, posėdžio protokolas | 5 |
| Pavaduojantys nariai


  Antrasis skubus klausimas: Ciklono Karibų regione padaryta žala


  Už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingo Komisijos nario Louis Michel pranešimas


  Klausimų Komisijai valanda


  Tolimesni Komisijos veiksmai, susiję su 7-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos Adis Abeboje metu patvirtintomis rezoliucijomis
  Tekstas svarbus EEE




  Diskusija su Komisija


  Diskusija apie padėtį Didžiųjų Afrikos ežerų regione — Specialiojo ES atstovo Didžiųjų Afrikos ežerų regione Aldo Ajello pranešimas


  Pranešimas apie ekonominių ir socialinių partnerių veiklą


  2004 m. lapkričio 23 d. ryte vykusio posėdžio protokolo tvirtinimas


  Nyderlandų Karalystės Vystomojo bendradarbiavimo ministrės ir ES Tarybos pirmininkės pareigas einančios Agnes van Ardesne-van der Hoeven pareiškimas


  Jamaikos užsienio reikalų ir išorės prekybos ministro ir AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Keith D. Knight pareiškimas


  Klausimų Tarybai valanda


  Diskusija su Taryba


  Joses Sanga (Saliamono salos) ir John Bowis pranešimas – Pagalba ir aprūpinimas maistu AKR šalyse – Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas — AKR ir ES bendradarbiavimo žemės ūkio ir kaimo srityse techninio centro direktoriaus Carl B. Greenidge kalba |
| 2005/C 080/4 | 2004 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienio, posėdžio protokolas | 8 |
| Pavaduojantys nariai


  Diskusijos dėl Joses Sanga (Saliamono salos) ir John Bowis pranešimo Pagalba ir aprūpinimas maistu AKR šalyse tęsinys - Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas (ACP-EU 3692/04) — AKR ir ES bendradarbiavimo žemės ūkio ir kaimo srityse techninio centro direktoriaus Carl B. Greenidge kalba


  Pranešimas apie ekonominių ir socialinių partnerių veiklą


  2004 m. lapkričio 24 d. ryte ir po pietų vykusio posėdžio protokolo tvirtinimas


  Darbo grupių veiklos apžvalga


  UNICEF generalinės direktorės Carol Bellamy pranešimas 15-ųjų Vaiko teisių konvencijos patvirtinimo metinių proga


  Balsavimas dėl pasiūlyto Darbo tvarkos taisyklių pakeitimo


  Balsavimas dėl I ir II Komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų


  Kiti klausimai


  Kitos Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta



  Jungtinės parlamentinės asamblėjos narių sąrašas abėcėlės (vert. past. - prancūzų k abėcėlės) tvarka




  2004 m. lapkričio 22-25 d. Hagoje vykusios sesijos dalyvių sąrašas




  Priimtos rezoliucijos




  Darbo tvarkos taisyklių pakeitimas |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai

VIII sesija, vykusi 2004 m. lapkričio 22-25 d. Hagoje (Nyderlandai).

2005/C 080/1

2004 m. lapkričio 22 d., pirmadienio, posėdžio protokolas

1

Iškilmingas atidarymo posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Ne parlamento atstovų akreditavimas

Pavaduojantys nariai

Gauti dokumentai

Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AKR-ES/3695/rev2)

Pirmininkės pranešimai

VII AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos paskutinio posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 120, 2004 4 30)

Joël Nabuka (Fidžis) ir Karin Jöns pranešimas – AKR ir ES politinis dialogas (Kotonu susitarimo 8 straipsnis) – Politinių reikalų komitetas

Pirmasis skubus klausimas: Padėtis Darfūro regione (Sudanas)

Diskusija apie Dramblio Kaulo Kranto Respubliką

2005/C 080/2

2004 m. lapkričio 23 d., antradienio, posėdžio protokolas

4

Pavaduojantys nariai

Diskusija dėl Europos plėtros fondo įtraukimo į biudžetą pagal Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto veiklos programą

Antrasis skubus klausimas: Ciklono Karibų regione padaryta žala

Tarptautinio baudžiamojo teismo pirmininko Philipp Kirsch pranešimas, po jo - diskusija

2005/C 080/3

2004 m. lapkričio 24 d., trečiadienio, posėdžio protokolas

5

Pavaduojantys nariai

Antrasis skubus klausimas: Ciklono Karibų regione padaryta žala

Už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingo Komisijos nario Louis Michel pranešimas

Klausimų Komisijai valanda

Tolimesni Komisijos veiksmai, susiję su 7-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos Adis Abeboje metu patvirtintomis rezoliucijomis
  Tekstas svarbus EEE

Diskusija su Komisija

Diskusija apie padėtį Didžiųjų Afrikos ežerų regione — Specialiojo ES atstovo Didžiųjų Afrikos ežerų regione Aldo Ajello pranešimas

Pranešimas apie ekonominių ir socialinių partnerių veiklą

2004 m. lapkričio 23 d. ryte vykusio posėdžio protokolo tvirtinimas

Nyderlandų Karalystės Vystomojo bendradarbiavimo ministrės ir ES Tarybos pirmininkės pareigas einančios Agnes van Ardesne-van der Hoeven pareiškimas

Jamaikos užsienio reikalų ir išorės prekybos ministro ir AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Keith D. Knight pareiškimas

Klausimų Tarybai valanda

Diskusija su Taryba

Joses Sanga (Saliamono salos) ir John Bowis pranešimas – Pagalba ir aprūpinimas maistu AKR šalyse – Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas — AKR ir ES bendradarbiavimo žemės ūkio ir kaimo srityse techninio centro direktoriaus Carl B. Greenidge kalba

2005/C 080/4

2004 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienio, posėdžio protokolas

8

Pavaduojantys nariai

Diskusijos dėl Joses Sanga (Saliamono salos) ir John Bowis pranešimo Pagalba ir aprūpinimas maistu AKR šalyse tęsinys - Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas (ACP-EU 3692/04) — AKR ir ES bendradarbiavimo žemės ūkio ir kaimo srityse techninio centro direktoriaus Carl B. Greenidge kalba

Pranešimas apie ekonominių ir socialinių partnerių veiklą

2004 m. lapkričio 24 d. ryte ir po pietų vykusio posėdžio protokolo tvirtinimas

Darbo grupių veiklos apžvalga

UNICEF generalinės direktorės Carol Bellamy pranešimas 15-ųjų Vaiko teisių konvencijos patvirtinimo metinių proga

Balsavimas dėl pasiūlyto Darbo tvarkos taisyklių pakeitimo

Balsavimas dėl I ir II Komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

Kiti klausimai

Kitos Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

Jungtinės parlamentinės asamblėjos narių sąrašas abėcėlės (vert. past. - prancūzų k abėcėlės) tvarka

2004 m. lapkričio 22-25 d. Hagoje vykusios sesijos dalyvių sąrašas

Priimtos rezoliucijos

Darbo tvarkos taisyklių pakeitimas

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Jungtinė parlamentinė asamblėja, kurią sudaro partnerystės susitarimą pasirašiusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių bei Europos bendrijos ir ją sudarančių valstybių narių atstovai

VIII sesija, vykusi 2004 m. lapkričio 22-25 d. Hagoje (Nyderlandai).

| 1.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 80/1

---

2004 M. LAPKRIČIO 22 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2005/C 80/01)

(Posėdis prasidėjo 11.00 val.)

Iškilmingas atidarymo posėdis

Prieš asamblėją kalbėjo: Hagos meras Wim J. Deetman, Atstovų Rūmų pirmininkas Frans Weisglas, viena iš AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų Glenys Kinnock, vienas iš AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų Ramdien Sardjoe, ir Jo karališkoji didenybė princas d'Orange, kuris paskelbė VIII sesijos pradžią.

Iškilmingame atidarymo posėdyje dalyvavo Atstovų Rūmų pirmininkė Yvonne Timmerman-Buck.

(Posėdis buvo nutrauktas 12.20 val. ir pratęstas 15.13 val.)

PIRMININKAVO Glenys KINNOCK

Pirmininkė

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Pirmininkė pasveikino visus Asamblėjos dalyvius.

1.   Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkė pranešė, kad Jungtinės parlamentinės asamblėjos narių sąrašas, kurį perdavė AKR valstybių valdžios atstovai ir Europos Parlamento Pirmininkas, bus pateiktas priede prie šio protokolo.

2.   Ne parlamento atstovų akreditavimas

Pirmininkė pranešė, kad AKR valstybių valdžios atstovai atsiuntė ne Parlamento atstovų sąrašus. Remdamasi Partnerystės sutarties 17 straipsnio 1 dalies ir Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių pirmojo straipsnio nuostatomis, pirmininkė pasiūlė akredituoti šiuos atstovus ir įtraukti jų pavardes į priedą prie šio protokolo.

Jungtinė parlamentinė asamblėja pritarė pirmininkės pasiūlymui.

3.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkė paskelbė šių pavaduojančių narių pavardes: Jana Hybášková (pavaduoja Zuzana Roithova), Magrietus J. van den Berg (pavaduoja Alexandra Dobolyi), Maria Badía i Cutchet (pavaduoja Francisca Pleguezuelos Aguilar), Luisa Morgantini (pavaduoja Francis Wurtz) ir Ryszard Czarnecki (pavaduoja James Hugh Allister).

4.   Gauti dokumentai

Pirmininkė pranešė, kad gauti šie dokumentai:

| — | Karin Jöns ir Joël Nabuka (Fidžis) pranešimas Politinių reikalų komiteto vardu dėl AKR ir ES politinio dialogo (Kotonu susitarimo 8 straipsnis) (AKR-ES/3689/04); |
| --- | --- |

—

Karin Jöns ir Joël Nabuka (Fidžis) pranešimas Politinių reikalų komiteto vardu dėl AKR ir ES politinio dialogo (Kotonu susitarimo 8 straipsnis) (AKR-ES/3689/04);

| — | Joses Sanga (Saliamono salos) ir John Bowis pranešimas Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto vardu dėl pagalbos ir aprūpinimo maistu AKR šalyse (AKR-ES/3692/04). |
| --- | --- |

—

Joses Sanga (Saliamono salos) ir John Bowis pranešimas Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto vardu dėl pagalbos ir aprūpinimo maistu AKR šalyse (AKR-ES/3692/04).

Rezoliucijų dėl skubių klausimų pasiūlymai, kuriuos Jungtinei parlamentinei asamblėjai pateikė Valdyba pagal Darbo tvarkos taisyklių 7 straipsnio 2 dalį.

Pirmininkė informavo Asamblėjos narius apie Valdybos pateiktas rekomendacijas ir paragino kelių pasiūlymų dėl vienos rezoliucijos autorius susitarti dėl bendro teksto.

Pirmasis skubus klausimas: Padėtis Darfūro regione (Sudanas)

| — | (APP/3721) pateikė šie nariai: Angelo Beda (Sudanas) ir Dawaleh (Džibutis); |
| --- | --- |

—

(APP/3721) pateikė šie nariai: Angelo Beda (Sudanas) ir Dawaleh (Džibutis);

| — | (APP/3722) pateikė šie nariai: Jana Hybášková, Maria Martens ir Nirj Deva PPE-DE frakcijos vardu ir Fiona Jane Hall ir Johan Van Hecke ALDE frakcijos vardu; |
| --- | --- |

—

(APP/3722) pateikė šie nariai: Jana Hybášková, Maria Martens ir Nirj Deva PPE-DE frakcijos vardu ir Fiona Jane Hall ir Johan Van Hecke ALDE frakcijos vardu;

| — | (APP/3723) pateikė šie nariai: Marie-Arlette Carlotti, Ana Maria R.M.Gomes ir Gelnys Kinnock PSE frakcijos vardu; |
| --- | --- |

—

(APP/3723) pateikė šie nariai: Marie-Arlette Carlotti, Ana Maria R.M.Gomes ir Gelnys Kinnock PSE frakcijos vardu;

| — | (APP/3724) pateikė šie nariai: Bernat Joan i Marí, Carl Schlyter ir Marie-Helene Aubert Verts/ALE frakcijos vardu; |
| --- | --- |

—

(APP/3724) pateikė šie nariai: Bernat Joan i Marí, Carl Schlyter ir Marie-Helene Aubert Verts/ALE frakcijos vardu;

| — | (APP/3725) pateikė Paul Verges GUE/NGL frakcijos vardu. |
| --- | --- |

—

(APP/3725) pateikė Paul Verges GUE/NGL frakcijos vardu.

Antrasis skubus klausimas: Ciklono Karibų regione padaryta žala

| — | (APP/3726) pateikė Karibų regiono atstovai; |
| --- | --- |

—

(APP/3726) pateikė Karibų regiono atstovai;

| — | (APP/3727) pateikė šie nariai: Valdis Dombrovskis PPE-DE frakcijos vardu ir Johan Van Hecke ALDE frakcijos vardu; |
| --- | --- |

—

(APP/3727) pateikė šie nariai: Valdis Dombrovskis PPE-DE frakcijos vardu ir Johan Van Hecke ALDE frakcijos vardu;

| — | (APP/3728) pateikė šie nariai: Marie-Arlette Carlotti, Glenys Kinnock ir Karin Schemele PSE frakcijos vardu; |
| --- | --- |

—

(APP/3728) pateikė šie nariai: Marie-Arlette Carlotti, Glenys Kinnock ir Karin Schemele PSE frakcijos vardu;

| — | (APP/3729) pateikė šie nariai: Carl Schlyter, Marie-Helene Aubert ir Bernat Joan i Marí, Verts/ALE frakcijos vardu; |
| --- | --- |

—

(APP/3729) pateikė šie nariai: Carl Schlyter, Marie-Helene Aubert ir Bernat Joan i Marí, Verts/ALE frakcijos vardu;

| — | (APP/3730) pateikė šie nariai: Paul Vergès ir Jones Sjöstedt GUE/NGL frakcijos vardu. |
| --- | --- |

—

(APP/3730) pateikė šie nariai: Paul Vergès ir Jones Sjöstedt GUE/NGL frakcijos vardu.

5.   Darbotvarkės projekto tvirtinimas (AKR-ES/3695/rev2)

Pirmininkė paskelbė tokius pateikimo terminus:

| — | nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų: 2004 m. lapkričio 22 d., pirmadienis, 18 val.; |
| --- | --- |

—

nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimų: 2004 m. lapkričio 22 d., pirmadienis, 18 val.;

| — | pasiūlymų dėl rezoliucijų kompromisų, dėl kurių bus balsuojama, pakeitimų: 2004 m. lapkričio 23 d., antradienis, 15 val.; |
| --- | --- |

—

pasiūlymų dėl rezoliucijų kompromisų, dėl kurių bus balsuojama, pakeitimų: 2004 m. lapkričio 23 d., antradienis, 15 val.;

| — | klausimų, susijusių su balsavimo procedūromis: 2004 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienis, 9.00 val. |
| --- | --- |

—

klausimų, susijusių su balsavimo procedūromis: 2004 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienis, 9.00 val.

Patvirtintas toks darbotvarkės projektas, koks išdėstytas šiame protokole..

6.   Pirmininkės pranešimai

Pirmininkė paaiškino kalbėjimo laiko skyrimo tvarką.

Kalbėjo: Jose Ribeiro e Castro.

7.   VII AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos paskutinio posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 120, 2004 4 30)

Protokolas buvo patvirtintas.

8.   Joël Nabuka (Fidžis) ir Karin Jöns pranešimas – AKR ir ES politinis dialogas (Kotonu susitarimo 8 straipsnis) – Politinių reikalų komitetas

Karin Jöns ir Kamuntu (Uganda), pavaduojantis Joël Nabuka (Fidžis), perskaitė pranešimą.

Kalbėjo: Martin Callanan, Dawaleh (Džibutis), Marie-Arlette Carlotti, François (Sent Lusija), Lydie Polfer, Yemba (Kongo Demokratinė Respublika), Luisa Morgantini, Keita (Malis), Michael Gahler, Straker (Sent Vinsentas ir Grenadinai), Margrietus J. van den Berg ir Humphrey (Barbadosas).

Kalbėjusiems atsakė Athanassios Theodorakis (Europos Komisija).

Karin Jöns ir Kamuntu užbaigė diskusiją.

9.   Pirmasis skubus klausimas: Padėtis Darfūro regione (Sudanas)

Kalbėjo: angelo Beda (Sudanas), Jana Hybášková, Straker (Sent Vinsentas ir Grenadinai), Margrietus J. van den Berg, Olango (Etiopija), Fiona Jane Hall, Weldegiorgis (Eritrėja), Carl Schlyter, François (Sent Lusija), Luisa Morgantini, Lundula Pen'Olela (Kongo Demokratinė Respublika), Michael Gahler, Bawa Bwari (Nigerija), Ana Maria R.M. Gomes, Sithole (Mozambikas), Filip Andrzej Kaczmarek, Davies (Pietų Afrika) ir Athanassios Theodorakis (Europos Komisija).

PIRMININKAVO Ramdien SARDJOE

Pirmininkas

10.   Diskusija apie Dramblio Kaulo Kranto Respubliką

Kalbėjo: Amon-Ago (Dramblio Kaulo Krantas), Hans-Peter Mayer, Oba-Apounou (Kongas), Marie-Arlette Carlotti, Idje (Beninas), Philippe Morillon, Wudu (Gana), Jones Sjöstedt, Mounkeila (Nigeris), Anna Zaborska, Bawa Bwari (Nigerija), Kamotho (Kenija), Karin Jöns, Conteh (Siera Leonė), Diallo (stebėtojas, VAVEB parlamentas) ir Athanassios Theodorakis (Europos Komisija).

Pirmininkas priminė asamblėjos nariams, kad po diskusijos nebus priimama rezoliucija.

(Posėdis baigėsi 19.04 val.)

Ramdien SARDJOE ir Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Jean-Robert GOULONGANA ir Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

| 1.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 80/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 80/4

---

2004 M. LAPKRIČIO 23 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2005/C 80/02)

(Posėdis prasidėjo 9.15 val.)

PIRMININKAVO Glenys KINNOCK

Pirmininkė

1.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkė paskelbė šių pavaduojančių narių pavardes: Margrietus J. van den Berg (pavaduoja Alexandra Dobolyi), Maria Badía i Cutchet (pavaduoja Francisca Pleguezuelos Aguilar).

2.   Diskusija dėl Europos plėtros fondo įtraukimo į biudžetą pagal Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto veiklos programą

Pranešėjai Thierry Cornillet ir Matongo (Zambija) pranešė apie pažangą, padarytą rengiant šį pranešimą. Pranešėjai patikino, kad pranešimas bus parengtas iki kitos Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos, kuri įvyks 2005 m. pavasarį.

Kalbėjo: Thierry Cornillet, Matongo (Zambija), Imbarcaouane (Malis), Nirj Deva, Nyassa (Kamerūnas), Gunness (Mauricijus), Margrietus J. van den Berg, Yao (Burkina Fasas), Rawiri (Gabonas), Weldegiorgis (Eritrėja), Maria Martínez Martínez, François (Sent Lusija),Ana Maria R.M. Schlyter, Dawaleh (Džibutis), Olango (Etiopija), Sekou (Gvinėja), Diallo (Gvinėja), Anggo (Papua Naujoji Gvinėja), Natchaba (Togas), Faure (Seišeliai) ir Athanassios Theodorakis (Europos Komisija).

Matongo ir Thierry Cornillet užbaigė diskusiją.

3.   Antrasis skubus klausimas: Ciklono Karibų regione padaryta žala

Kalbėjo: Hay-Webster (Jamaika), Bawa Bwari (Nigerija), Nirj Deva, Straker (Sent Vinsentas ir Grenadinai), Weldegiorgis (Eritrėja), Karin Scheele, Herbert (Sent Kitsas ir Nevis), François (Sent Lusija), Poghisio (Kenija), Marie-Helene Aubert, Anggo (Papua Naujoji Gvinėja) ir Paul Verges.

Pirmininkė pranešė, kad dar liko penki asmenys, užsirašę į pageidaujančiųjų kalbėti sąrašą. Diskusija bus pratęsta 2004 m. lapkričio 24 d., trečiadienį.

4.   Tarptautinio baudžiamojo teismo pirmininko Philipp Kirsch pranešimas, po jo - diskusija

Philippe Kirsch trumpai išdėstė Tarptautinio baudžiamojo teismo įsteigimo istoriją ir apžvelgė jo kompetenciją bei veiklą.

Kalbėjo: Nirj Deva, Straker (Sent Vinsentas ir Grenadinai), Genowefa Grabowska, Davies (Pietų Afrika), Johan Van Hecke, Idje (Beninas), Marie-Helene Aubert, Metsing (Lesotas), Martin Callanan, Rivière (Dominikos Respublika), Marie-Arlette Carlotti, Humphrey (Barbadosas), Liudmila Novak ir Amon Ago (Dramblio Kaulo Krantas).

Philippe Kirsch atsakė į kalbėjusiųjų klausimus..

Pirmininkė pranešė apie popiet pradėsiančias dirbti darbo grupes:

| — | darbo grupė „Sveikata“: pirmininkė Maria Martens; pranešėjas Metsing (Lesotas); |
| --- | --- |

—

darbo grupė „Sveikata“: pirmininkė Maria Martens; pranešėjas Metsing (Lesotas);

| — | darbo grupė „Architektūra ir urbanizacija, socialinis būstas“: pirmininkas Faure (Seišeliai); pranešėja Margrietus J. van den Berg; |
| --- | --- |

—

darbo grupė „Architektūra ir urbanizacija, socialinis būstas“: pirmininkas Faure (Seišeliai); pranešėja Margrietus J. van den Berg;

| — | darbo grupė „Roterdamo uostas“: pirmininkas Davies (Pietų Afrika); pranešėjas Michael Gahler. |
| --- | --- |

—

darbo grupė „Roterdamo uostas“: pirmininkas Davies (Pietų Afrika); pranešėjas Michael Gahler.

(Posėdis baigėsi 13. 00 val.)

Ramdien SARDJOE ir Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Jean-Robert GOULONGANA ir Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

| 1.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 80/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 80/5

---

2004 M. LAPKRIČIO 24 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2005/C 80/03)

(Posėdis prasidėjo 9.00 val.)

PIRMININKAVO Glenys KINNOCK

Pirmininkė

1.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkė paskelbė šių pavaduojančių narių pavardes: Margrietus J. van den Berg (pavaduoja Alexandra Dobolyi), Maria Badía i Cutchet (pavaduoja Francisca Pleguezuelos Aguilar).

2.   Antrasis skubus klausimas: Ciklono Karibų regione padaryta žala

Kalbėjo: Vivian (Nauru), Riviere (Dominikos Respublika), Dokora (Zimbabvė), Safuneituuga (Samoa), Conteh (Siera Leonė), Gunness (Mauricijus), Bereaux (Trinidadas ir Tobagas) ir Paul Malin (Europos Komisija)

3.   Už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą atsakingo Komisijos nario Louis Michel pranešimas

Luis Michel, pirmą kartą dalyvaujantis Jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje kaip Komisijos narys, pristatė Asamblėjai Komisijos prioritetus, susijusius su Kotonu partnerystės susitarimu ir ryšiais su AKR šalimis. Jis pabrėžė, kad labai svarbu tarp partnerių palaikyti nuolatinį dialogą.

4.   Klausimų Komisijai valanda

Komisijai buvo pateikti 29 klausimai, į kuriuos ji atsakė raštu.

Luis Michel atsakė į šiuos papildomus klausimus:

klausimas Nr. 1, kurį pateikė Anders Wijkman dėl pagalbos plėtrai koordinavimo ir papildymo;

klausimas Nr. 2, kurį pateikė Roberts Zīle dėl skurdo mažinimo;

klausimas Nr. 15, kurį pateikė Niels Busk dėl prielaidų, kad ŽIV/AIDS gali tapti biologiniu ginklu;

(Papildomą klausimą autoriaus vardu pateikė Bernard Lehideux)

klausimas Nr. 18, kurį pateikė Margrietus J. van den Berg ir Tapsoba (Burkina Fasas) dėl vartotojų sveikatos apsaugos politikos;

(Papildomą klausimą autoriaus vardu pateikė Margrietus J. van den Berg)

klausimas Nr. 23, kurį pateikė Marie-Arlette Carlotti dėl kovos už vaikų teises veiksmų plano;

klausimas Nr. 29, kurį pateikė Gianluigi Faure dėl šio tūkstantmečio plėtros tikslų;

klausimas Nr. 25, kurį pateikė Weldegiorgis (Eritrėja) dėl taikos ir plėtros;

klausimas Nr. 26, kurį pateikė Johan Van Hecke dėl pereinamojo laikotarpio procesų ir taikos palaikymo Kongo Demokratinėje Respublikoje;

klausimas Nr. 28, kurį pateikė Miguel Angel Martínez Martínez dėl iniciatyvos atnaujinti politinį dialogą su Kuba;

klausimas Nr. 13, kurį pateikė Davies (Pietų Afrikos Respublika) dėl prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo su Pietų Afrikos Respublika nuostatų įgyvendinimo;

(Papildomą klausimą autoriaus vardu pateikė Metsing (Lesotas))

klausimas Nr. 19, kurį pateikė Malio, Nigerio, Čado, Senegalo ir Mauritanijos atstovai dėl skėrių antplūdžio Vakarų ir Centrinėje Afrikoje;

(Papildomą klausimą autorių vardu pateikė Imbarcaouane (Mali))

klausimai Nr. 5 ir 6, kuriuos pateikė Bereaux (Trinidadas ir Tobagas) ir Bernard Lehideux dėl bendros cukraus rinkos organizavimo reformos;

klausimas Nr. 8, kurį pateikė Carl Schlyter dėl AKR ir ES derybų dėl prekybos;

klausimai Nr.16 ir17, kuriuos pateikė Vittorio Emanuele Agnoletto ir Kader Arif dėl besivystančių šalių galimybės gauti medikamentų;

(Papildomą klausimą autorių varu pateikė Kader Arif)

klausimas Nr. 20, kurį pateikė Michael Gahler dėl šaldytos paukštienos iš Europos Sąjungos eksporto į Vakarų Afrikos šalis;

klausimas Nr. 21, kurį pateikė Imbarcaouane (Mali) dėl muitų tarifų mažinimo;

klausimas Nr. 22, kurį pateikė Malio, Benino, Burkina Faso ir Čado atstovai dėl iniciatyvos dėl medvilnės;

(Papildomą klausimą autorių vardu pateikė Imbarcaouane (Mali))

Šių klausimų autoriai nepateikė papildomų klausimų:

klausimas Nr. 24, kurį pateikė Glenys Kinnock dėl būtinų priemonių, kurių turėtų imtis AKR šalių parlamentai;

klausimas Nr. 14, kurį pateikė Paul Vergès dėl labai nutolusių regionų ir kaimyninių valstybių bendradarbiavimo;

klausimas Nr. 11, kurį pateikė Metsing (Lesotas) dėl iniciatyvos „Viskas, išskyrus ginklus“ pradinių nuostatų dalinio pakeitimo, susijusio su drabužiais;

klausimų Nr. 3, 4, 7, 9, 10, 12 ir 27 autoriai posėdyje nedalyvavo.

Pirmininkė padėkojo Louis Michel už dalyvavimą ir bendradarbiavimą su Asamblėja ir palinkėjo kuo geriausios kloties einant naujas pareigas.

5.   Tolimesni Komisijos veiksmai, susiję su 7-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos Adis Abeboje metu patvirtintomis rezoliucijomis (1)

Lousi Michel savo pranešime paminėjo dokumentą, kuriame rašoma apie tolesnius Komisijos veiksmus, susijusius su minėtomis rezoliucijomis.

6.   Diskusija su Komisija

Kalbėjo: Kamuntu (Uganda), Gunness (Mauricijus), Arouna Mounkeila (Nigeris), Maria Martens, Metsing (Lesotas), Onusumba Yemba (Kongo Demokratinė Respublika), Polisi (Ruanda), Safuneituuga (Samoa), Michael Gahler, Nyassa (Kamerūnas), Miguel Angel Martínez Martínez, Faure (Seišeliai), Davies (Pietų Afrika), Bernard Lehideux, Idje (Beninas), Anders Wijkman, Dawaleh (Džibutis), Emanuel Vasconcelos Jardim Fernandes, Natchaba (Togas), Ana Maria R. M. Gomes ir Komisijos narys Louis Michel.

7.   Diskusija apie padėtį Didžiųjų Afrikos ežerų regione

| — | Specialiojo ES atstovo Didžiųjų Afrikos ežerų regione Aldo Ajello pranešimas |
| --- | --- |

—

Aldo Ajello perskaitė pranešimą apie padėtį Didžiųjų ežerų regione.

Kalbėjo: Marini Bodho (Kongo Demokratinė Respublika), Polisi (Ruanda), Niyuhire (Burundis), Rolf Berend, Kamuntu (Uganda), Margrietus J. van den Berg, Poghisio (Kenija), Idje (Beninas), Johan Van Hecke, Dawaleh (Džibutis), Rawiri (Gabonas), Louis Michel (Europos Komisija) ir Aldo Ajello (Taryba).

8.   Pranešimas apie ekonominių ir socialinių partnerių veiklą

Naujai išrinktas Ekonominių ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Bruno Vever perskaitė pranešimą apie 7-ojo AKR ir ES ekonominių ir socialinių partnerių regioninio seminaro, vykusio 2004 m. spalio 18–20 d. Fidžio salose, išvadas.

Du minėtame seminare dalyvavę AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkai Mario Mantovani ir Nebuka šiame posėdyje nedalyvavo. Mario Mantovani skaitys pranešimą kitą dieną

Kalbėjo: Bruno Vever ir pirmininkai.

(Posėdis buvo nutrauktas 13.20 val. ir pratęstas 15.20 val)

PIRMININKAVO Ramdien SARDJOE

Pirmininkas

9.   2004 m. lapkričio 23 d. ryte vykusio posėdžio protokolo tvirtinimas

Protokolas buvo patvirtintas.

10.   Nyderlandų Karalystės Vystomojo bendradarbiavimo ministrės ir ES Tarybos pirmininkės pareigas einančios Agnes van Ardesne-van der Hoeven pareiškimas

Agnes van Ardenne-van der Hoeven padarė pareiškimą ES Tarybos vardu.

11.   Jamaikos užsienio reikalų ir išorės prekybos ministro ir AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Keith D. Knight pareiškimas

Keith D. Knight padarė pareiškimą AKR Tarybos vardu.

12.   Klausimų Tarybai valanda

AKR Ministrų Tarybai pateikti trys klausimai.

Keith D. Knight atsakė į minėtus klausimus ir į šiuos papildomus klausimus:

klausimas Nr. 2, kurį pateikė Davies (Pietų Afrika) dėl aprūpinimo maistu ir AKR eksporto;

klausimas Nr. 3, kurį pateikė Ana Maria R. M. Gomes dėl Rytų Timoro prisijungimo prie partnerystės susitarimo.

Klausimo Nr. 1 autorius posėdyje nedalyvavo.

ES Ministrų Tarybai buvo pateikta šešiolika klausimų.

Agnes van Ardenne-van der Hoeven atsakė į minėtus klausimus ir į šiuos papildomus klausimus:

klausimas Nr. 4, kurį pateikė Ana Maria R. M.Gomes dėl Europos policijos pajėgų įvedimo į Darfūro regioną;

klausimas Nr. 5, kurį pateikė Johan Van Hecke dėl taikos proceso Didžiųjų ežerų regione;

klausimas Nr. 7, kurį pateikė Weldegiorgis (Eritrėja) dėl taikos ir Kotonu susitarimo;

klausimas Nr. 9, kurį pateikė Miguel Angel Martínez Martínez dėl bendrosios Tarybos pozicijos dėl Kubos peržiūrėjimo;

klausimas Nr. 10, kurį pateikė Anders Wijkman dėl plėtros pagalbos koordinavimo ir papildymo;

klausimas Nr. 12, kurį pateikė Marie-Arlette Carlotti dėl pasaulinio plėtros mokesčio;

klausimas Nr. 15, kurį pateikė Paul Vergès dėl klimato kaitos ir AKR šalių plėtros;

klausimas Nr. 16, kurį pateikė Imbarcaouane (Mali) dėl kovos su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze;

klausimas Nr. 17, kurį pateikė Niels Busk dėl prielaidų, kad ŽIV/AIDS gali tapti biologiniu ginklu;

(Papildomą klausimą autoriaus vardu pateikė Fiona Jane Hall)

klausimas Nr. 19, kurį pateikė Faure (Seišeliai) dėl ligų, susijusiu su skurdu;

Šių klausimų autoriai nepateikė papildomų klausimų:

klausimas Nr. 5, kurį pateikė Bernat Joan í Mari dėl ginkluotės eksporto iš ES;

klausimų Nr. 6, 10, 13 ir 18 autoriai posėdyje nedalyvavo.

13.   Diskusija su Taryba

Kalbėjo: Faure (Seišeliai), Maria Martens, Angelo Beda (Sudanas), Humphrey (Barbadosas) ir Anders Wijkman.

Stebėtojui Polanco (Cuba) paprašius, vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 4 straipsnio 4 dalies nuostatomis, jam buvo suteiktas žodis.

Agnes van Ardenne ir Keith D. Knight atsakė į klausimus.

14.   Joses Sanga (Saliamono salos) ir John Bowis pranešimas – Pagalba ir aprūpinimas maistu AKR šalyse – Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas

| — | AKR ir ES bendradarbiavimo žemės ūkio ir kaimo srityse techninio centro direktoriaus Carl B. Greenidge kalba |
| --- | --- |

—

Metsing (Lesotas) Joses Sanga (Saliamono salos) ir John M. Bowis vardu pristatė jų pranešimą.

Carl B. Greenidge pasakė kalbą AKR ir ES bendradarbiavimo žemės ūkio ir kaimo srityse techninio centro vardu.

Kalbėjo: Arouna Mounkeila (Nigeris), Maria Martens, Weldegiorgis (Eritrėja), Fiona Jane Hall, Conteh (Siera Leonė), Horst Schnellhardt, Nyassa (Kamerūnas), Faure (Seišeliai) ir Tamplin (Botsvana).

(Posėdis baigėsi 19.15 val.)

Ramdien SARDJOE ir Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Jean-Robert GOULONGANA ir Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

(1)  OL C 120, 2004 4 30

1

---

| 1.4.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 80/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 80/8

---

2004 M. LAPKRIČIO 25 D., KETVIRTADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2005/C 80/04)

(Posėdis prasidėjo 9.10 val.)

PIRMININKAVO Ramdien SARDJOE

Pirmininkas

1.   Pavaduojantys nariai

Pirmininkas paskelbė pavaduojančių narių pavardes: Jose Javier Pomes Ruiz (pavaduoja Antonio Lopez-Isturiz White), Jana Hybaskova (pavaduoja Zuzana Roithova), Maria Badía i Cutchet (pavaduoja Francisca Pleguezuelos Aguilar), Philip Bushill-Matthews (pavaduoja Robert William Sturdy) ir Margrietus J. van den Berg (pavaduoja Alexandra Dobolyi).

2.   Diskusijos dėl Joses Sanga (Saliamono salos) ir John Bowis pranešimo „Pagalba ir aprūpinimas maistu AKR šalyse“ tęsinys - Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetas (ACP-EU 3692/04)

| — | AKR ir ES bendradarbiavimo žemės ūkio ir kaimo srityse techninio centro direktoriaus Carl B. Greenidge kalba |
| --- | --- |

—

Buvo atnaujinta diskusija dėl Joses Sanga (Saliamono salos) ir John Bowis pranešimo.

Kalbėjo: Straker (Sent Vinsentas ir Grenadinai), Dem (Gambia), Rawiri (Gabonas), Paul Malin (Europos Komisija), Carl B. Greenidge, pranešėjas Metsing Joses Sanga vardu (Saliamono salos), ir pranešėjas John Bowis.

3.   Pranešimas apie ekonominių ir socialinių partnerių veiklą

Mario Mantovani padarė pranešimą apie 7-ąjį AKR ir ES ekonominių ir socialinių partnerių regioninį seminarą, vykusį 2004 m. spalio 18–20 d. Fidžio salose.

4.   2004 m. lapkričio 24 d. ryte ir po pietų vykusio posėdžio protokolo tvirtinimas

Protokolas buvo patvirtintas.

5.   Darbo grupių veiklos apžvalga

| — | P. Metsing (Lesotas) „Sveikata“; |
| --- | --- |

—

P. Metsing (Lesotas) „Sveikata“;

| — | Margrietus J. van den Berg „Architektūra ir urbanizacija, socialinis būstas“; |
| --- | --- |

—

Margrietus J. van den Berg „Architektūra ir urbanizacija, socialinis būstas“;

| — | Michael Gahler „Roterdamo uostas“. |
| --- | --- |

—

Michael Gahler „Roterdamo uostas“.

PIRMININKAVO Michael GAHLER

Pirmininko pavaduotojas

Kalbėjo: Metsing (Lesotas), Margrietus J. van den Berg ir Michael Gahler.

PIRMININKAVO Gelnys KINNOCK

Pirmininkė

6.   UNICEF generalinės direktorės Carol Bellamy pranešimas 15-ųjų Vaiko teisių konvencijos patvirtinimo metinių proga

Pirmininkė pasveikino UNICEF generalinę direktorę.

Carol Bellamy perskaitė pranešimą UNICEF organizacijos vardu.

Kalbėjo: Conteh (Siera Leonė), Nirj Deva, Kamuntu (Uganda), Margrietus J. van den Berg, Abdoul Mahmud (Sudanas), Humphrey (Barbadosas), John Bowis ir Ana Maria R. M. Gomes.

Carol Bellamy atsakė į klausimus.

7.   Balsavimas dėl pasiūlyto Darbo tvarkos taisyklių pakeitimo

Pasiūlytas Darbo tvarkos taisyklių pakeitimas priimtas vienbalsiai.

8.   Balsavimas dėl I ir II Komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų

| — | APP/3689 dėl AKR ir ES politinio dialogo (Kotonu susitarimo 8 straipsnis): priimta vienbalsiai; |
| --- | --- |

—

APP/3689 dėl AKR ir ES politinio dialogo (Kotonu susitarimo 8 straipsnis): priimta vienbalsiai;

| — | APP/3692 dėl pagalbos ir aprūpinimo maistu AKR šalyse: priimta su septyniais pakeitimais; |
| --- | --- |

—

APP/3692 dėl pagalbos ir aprūpinimo maistu AKR šalyse: priimta su septyniais pakeitimais;

| — | APP/3732/COMP dėl padėties Darfūro regione: priimta vienbalsiai; |
| --- | --- |

—

APP/3732/COMP dėl padėties Darfūro regione: priimta vienbalsiai;

| — | APP/3733/COMP dėl ciklono Karibų regione padarytos žalos: priimta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

APP/3733/COMP dėl ciklono Karibų regione padarytos žalos: priimta vienbalsiai.

9.   Kiti klausimai

Berhane Gebre-Christos (Etiopia) ir Aldebrhan Weldegiorgis (Eritrėja) perskaitė pranešimus apie Etiopijos ir Eritrėjos tarpusavio santykius.

Pirmininkė pranešė, kad buvo pasiūlyta pakeisti sesijų tvarką taip, kad kasmetinė pavasario sesija vyktų Europos Sąjungoje. Šis pasiūlymas bus svarstomas vėliau.

Imbarcaouane (Mali) Mali Prezidento ir Mali Vyriausybės vardu padėkojo Asamblėjai už kvietimą surengti IX AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesiją Malyje.

Pirmininkas Ramdien Sardjoe asmeniškai padėkojo kolegoms ir personalui už bendradarbiavimą ir pasveikino Hay-Webster (Jamaica), besirengiančią vietoje jo užimti pirmininko postą.

Pirmininkė Gelnys Kinnock išreiškė padėką Ramdien Sardjoe ir padėkojo ES Tarybai pirmininkaujančių Nyderlandų atstovams ir personalui.

10.   Kitos Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos data ir vieta

IX Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesija įvyks 2005 m. balandžio 18-21 d. Bamake (Malis).

(Posėdis baigėsi 12.00 val.)

Ramdien SARDJOE ir Glenys KINNOCK

Pirmininkai

Jean-Robert GOULONGANA ir Dietmar NICKEL

Generaliniai sekretoriai

---

I PRIEDAS

JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS NARIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS (VERT. PAST. - PRANCŪZŲ K ABĖCĖLĖS) TVARKA

| AKR šalių atstovai | Europos Parlamento atstovai |
| --- | --- |
| Vienas iš pirmininkų Ramdien SARDJOE (SURINAMAS) | Viena iš pirmininkų Glenys KINNOCK |
| PIETŲ AFRIKA, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotojas Michael GAHLER |
| BARBADOSAS, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotojas Mario MANTOVANI |
| KONGAS, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotojas Paul VERGES |
| DŽIBUTIS, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotoja Marie-Arlette CARLOTTI |
| FIDŽIS, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotojas Gay MITCHELL |
| GABONAS, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotojas Bernat JOAN i MARI |
| NAMIBIJA, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotoja Astrid LULLING |
| UGANDA, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotojas Michal Tomasz KAMINSKI |
| SENT LUSIJA, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotojas Thierry CORNILLET |
| SALIAMONO SALOS, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotojas Miguel Angel MARTINEZ MARTINEZ |
| SIERA LEONĖ, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotojas John BOWIS |
| TOGAS, pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotoja Helene GOUDIN |
| ANGOLA | Vittorio Emanuele AGNOLETTO |
| ANTIGVA IR BARBUDA | James Hugh ALLISTER |
| BAHAMOS | Kader ARIF |
| BELIZAS | Marie-Helene AUBERT |
| BENINAS | Liam AYLWARD |
| BOTSVANA | Rolf BERENK |
| BURKINA FASAS | Udo BULLMANN |
| BURUNDIS | Niels BUSK |
| KAMERŪNAS | Martin CALLANAN |
| ŽALIASIS KYŠULYS | Carlos COELHO |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | Joseph DAUL |
| KOMORAI | Nirj DEVA |
| KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA | Koenraad DILLEN |
| KUKO SALOS | Alexandra DOBOLYI |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | Valdis DOMBROVSKIS |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | Lena EK |
| DOMINIKA | Emanuel Vasconcelos Jardim FERNANDES |
| ERITRĖJA | Elisa FERREIRA |
| ETIOPIJA | Ana Maria R. M. GOMES |
| GAMBIJA | Genowefa GRABOWSKA |
| GANA | Lissy GRÖNER |
| GRENADA | Fiona Jane HALL |
| GVINĖJA | Jutta D. HAUG |
| BISAU GVINĖJA | Maria Esther HERRANZ GARCÍA |
| PUSIAUJO GVINĖJA | Karin JÖNS |
| GAJANA | Pierre JONCKHEER |
| HAITIS | Filip Andrzej KACZMAREK |
| JAMAIKA | Eija-Riitta Anneli KORHOLA |
| KENIJA | Sergej KOZLÍK |
| KIRIBATIS | KULAKOWSKI |
| LESOTAS | Raymond LANGENDRIES |
| LIBERIJA | Bernard LEHIDEUX |
| MADAGASKARAS | Antonio LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALAVIS | Patrick LOUIS |
| MALIS | Linda McAVAN |
| MARŠALO SALOS | Maria MARTENS |
| MAURICIJUS | Hans-Peter MAYER |
| MAURITANIJA | Philippe MORILLON |
| MIKRONEZIJA | Liudmila NOVAK |
| MOZAMBIKAS | Francisca PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAURU | Lydie POLFER |
| NIGERIS | Jose RIBEIRO E CASTRO |
| NIGERIJA | Zuzana ROITHOVÁ |
| NIUE | Dariusz Kadetan ROSATI |
| PALAU | Amalia SANTORI |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | Karin SCHEMELE |
| RUANDA | Carl SCHLYTER |
| SENT KITSAS IR NEVIS | Horst SCHNELLHARDT |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | Andreas SCHWAB |
| SAMOA | Jonas SJÖSTEDT |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | Maria SORNOSA MARTÍNEZ |
| SENEGALAS | Francesco Enrico SPERONI |
| SEIŠELIAI | Robert Williams STURDY |
| SOMALIS | Maria Elena VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SUDANAS | Johan VAN HECKE |
| SVAZILANDAS | Anne VAN LANCKER |
| TANZANIJA | Philippe de VILLIERS |
| ČADAS | Philip WHITEHEAD |
| TONGA | Rainer WIELAND |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | Anders WIJKMAN |
| TUVALU | Francis WURTZ |
| VANUATU | Anna ZÁBORSKÁ |
| ZAMBIJA | Mauro ZANI |
| ZIMBABVĖ | Roberts ZÍLE |

AKR šalių atstovai

Europos Parlamento atstovai

Vienas iš pirmininkų Ramdien SARDJOE (SURINAMAS)

Viena iš pirmininkų Glenys KINNOCK

PIETŲ AFRIKA, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotojas Michael GAHLER

BARBADOSAS, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotojas Mario MANTOVANI

KONGAS, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotojas Paul VERGES

DŽIBUTIS, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotoja Marie-Arlette CARLOTTI

FIDŽIS, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotojas Gay MITCHELL

GABONAS, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotojas Bernat JOAN i MARI

NAMIBIJA, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotoja Astrid LULLING

UGANDA, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotojas Michal Tomasz KAMINSKI

SENT LUSIJA, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotojas Thierry CORNILLET

SALIAMONO SALOS, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotojas Miguel Angel MARTINEZ MARTINEZ

SIERA LEONĖ, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotojas John BOWIS

TOGAS, pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotoja Helene GOUDIN

ANGOLA

Vittorio Emanuele AGNOLETTO

ANTIGVA IR BARBUDA

James Hugh ALLISTER

BAHAMOS

Kader ARIF

BELIZAS

Marie-Helene AUBERT

BENINAS

Liam AYLWARD

BOTSVANA

Rolf BERENK

BURKINA FASAS

Udo BULLMANN

BURUNDIS

Niels BUSK

KAMERŪNAS

Martin CALLANAN

ŽALIASIS KYŠULYS

Carlos COELHO

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

Joseph DAUL

KOMORAI

Nirj DEVA

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

Koenraad DILLEN

KUKO SALOS

Alexandra DOBOLYI

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

Valdis DOMBROVSKIS

DOMINIKOS RESPUBLIKA

Lena EK

DOMINIKA

Emanuel Vasconcelos Jardim FERNANDES

ERITRĖJA

Elisa FERREIRA

ETIOPIJA

Ana Maria R. M. GOMES

GAMBIJA

Genowefa GRABOWSKA

GANA

Lissy GRÖNER

GRENADA

Fiona Jane HALL

GVINĖJA

Jutta D. HAUG

BISAU GVINĖJA

Maria Esther HERRANZ GARCÍA

PUSIAUJO GVINĖJA

Karin JÖNS

GAJANA

Pierre JONCKHEER

HAITIS

Filip Andrzej KACZMAREK

JAMAIKA

Eija-Riitta Anneli KORHOLA

KENIJA

Sergej KOZLÍK

KIRIBATIS

KULAKOWSKI

LESOTAS

Raymond LANGENDRIES

LIBERIJA

Bernard LEHIDEUX

MADAGASKARAS

Antonio LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALAVIS

Patrick LOUIS

MALIS

Linda McAVAN

MARŠALO SALOS

Maria MARTENS

MAURICIJUS

Hans-Peter MAYER

MAURITANIJA

Philippe MORILLON

MIKRONEZIJA

Liudmila NOVAK

MOZAMBIKAS

Francisca PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAURU

Lydie POLFER

NIGERIS

Jose RIBEIRO E CASTRO

NIGERIJA

Zuzana ROITHOVÁ

NIUE

Dariusz Kadetan ROSATI

PALAU

Amalia SANTORI

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

Karin SCHEMELE

RUANDA

Carl SCHLYTER

SENT KITSAS IR NEVIS

Horst SCHNELLHARDT

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

Andreas SCHWAB

SAMOA

Jonas SJÖSTEDT

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

Maria SORNOSA MARTÍNEZ

SENEGALAS

Francesco Enrico SPERONI

SEIŠELIAI

Robert Williams STURDY

SOMALIS

Maria Elena VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SUDANAS

Johan VAN HECKE

SVAZILANDAS

Anne VAN LANCKER

TANZANIJA

Philippe de VILLIERS

ČADAS

Philip WHITEHEAD

TONGA

Rainer WIELAND

TRINIDADAS IR TOBAGAS

Anders WIJKMAN

TUVALU

Francis WURTZ

VANUATU

Anna ZÁBORSKÁ

ZAMBIJA

Mauro ZANI

ZIMBABVĖ

Roberts ZÍLE

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| Nariai iš AKR šalių | Nariai iš ES |
| --- | --- |
| Vienas iš pirmininkų.......... (HAITIS) | Vienas iš pirmininkų CALLANAN |
| FIDŽIS, PIRMININKO PAVADUOTOJAS | Karin JÖNS, PIRMININKO PAVADUOTOJAS |
| BURUNDIS, PIRMININKO PAVADUOTOJAS | Lydie POLFER, PIRMININKO PAVADUOTOJAS |
| ANGOLA | Marie-Arlette CARLOTTI |
| BELIZAS | Carlos COELHO |
| BENINAS | Koenraad DILLEN |
| KUKO SALOS | Alexandra DOBOLYI |
| DŽIBUTIS | Michael GAHLER |
| GRENADA | Ana Maria R. M GOMES |
| GVINĖJA | Genowefa GRABOWSKA |
| PUSIAUJO GVINĖJA | Lissy GRÖNER |
| GAJANA | Maria Esther HERRANZ GARCÍA |
| LIBERIJA | Pierre JONCKHEER |
| MAURITANIJA | Filip Andrzej KACZMAREK |
| NAMIBIJA | Michal-Tomasz KAMINSKI |
| NIGERIJA | Raymond LANGENDRIES |
| NIUE | Antonio LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| UGANDA | Ptrick LOUIS |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | Mario MANTOVANI |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | Philippe MORILLON |
| SUDANAS | Amalia SANTORI |
| SURINAMAS | Johan VAN HECKE |
| TOGAS | Rainer WIELAND |
| TUVALU | Francis WURTZ |
| ZIMBABVĖ | Mauro ZANI |

Nariai iš AKR šalių

Nariai iš ES

Vienas iš pirmininkų.......... (HAITIS)

Vienas iš pirmininkų CALLANAN

FIDŽIS, PIRMININKO PAVADUOTOJAS

Karin JÖNS, PIRMININKO PAVADUOTOJAS

BURUNDIS, PIRMININKO PAVADUOTOJAS

Lydie POLFER, PIRMININKO PAVADUOTOJAS

ANGOLA

Marie-Arlette CARLOTTI

BELIZAS

Carlos COELHO

BENINAS

Koenraad DILLEN

KUKO SALOS

Alexandra DOBOLYI

DŽIBUTIS

Michael GAHLER

GRENADA

Ana Maria R. M GOMES

GVINĖJA

Genowefa GRABOWSKA

PUSIAUJO GVINĖJA

Lissy GRÖNER

GAJANA

Maria Esther HERRANZ GARCÍA

LIBERIJA

Pierre JONCKHEER

MAURITANIJA

Filip Andrzej KACZMAREK

NAMIBIJA

Michal-Tomasz KAMINSKI

NIGERIJA

Raymond LANGENDRIES

NIUE

Antonio LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

UGANDA

Ptrick LOUIS

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

Mario MANTOVANI

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

Miguel Angel MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

Philippe MORILLON

SUDANAS

Amalia SANTORI

SURINAMAS

Johan VAN HECKE

TOGAS

Rainer WIELAND

TUVALU

Francis WURTZ

ZIMBABVĖ

Mauro ZANI

EKONOMINĖS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| Nariai iš AKR šalių | Nariai iš ES |
| --- | --- |
| Vienas iš pirmininkų LEKOBA (KONGAS) | Vienas iš pirmininkų Carl SCHLYTER |
| NIANGADO (MALIS), pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotojas .................. |
| HAY-WEBSTER (JAMAIKA), pirmininko pavaduotojas | pirmininko pavaduotojas Valdis DOMBROVSKIS |
| PIETŲ AFRIKA | Vittorio Emanuele AGNOLETTO |
| BOTSVANA | Rolf BERENK |
| KAMERŪNAS | Udo BULLMANN |
| KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA | Niels BUSK |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | Thierry CORNILLET |
| DOMINIKA | Joseph DAUL |
| ERITRĖJA | Nirj DEVA |
| ETIOPIJA | Elisa FERREIRA |
| GABONAS | Bernat JOAN i MARÍ |
| GANA | Glenys KINNOCK |
| KENIJA | Sergej KOZLÍK |
| MAURICIJUS | Bernard LEHIDEUX |
| MIKRONEZIJA | Astrid LULLING |
| PALAU | Hans-Peter MAYER |
| SENT LUSIJA | Linda McAVAN |
| SAMOA | Gay MITCHELL |
| SENEGALAS | Francisca PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SIERA LEONĖ | Jose RIBEIRO E CASTRO |
| SVAZILANDAS | Dariusz Kajetan ROSATI |
| TANZANIJA | Francesco Enrico SPERONI |
| TONGA | Robert Williams STURDY |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | Anne VAN LANCKER |
| ZAMBIJA | Philippe de VILLIERS |
| | Roberts ZÍLE |

Nariai iš AKR šalių

Nariai iš ES

Vienas iš pirmininkų LEKOBA (KONGAS)

Vienas iš pirmininkų Carl SCHLYTER

NIANGADO (MALIS), pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotojas ..................

HAY-WEBSTER (JAMAIKA), pirmininko pavaduotojas

pirmininko pavaduotojas Valdis DOMBROVSKIS

PIETŲ AFRIKA

Vittorio Emanuele AGNOLETTO

BOTSVANA

Rolf BERENK

KAMERŪNAS

Udo BULLMANN

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

Niels BUSK

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

Thierry CORNILLET

DOMINIKA

Joseph DAUL

ERITRĖJA

Nirj DEVA

ETIOPIJA

Elisa FERREIRA

GABONAS

Bernat JOAN i MARÍ

GANA

Glenys KINNOCK

KENIJA

Sergej KOZLÍK

MAURICIJUS

Bernard LEHIDEUX

MIKRONEZIJA

Astrid LULLING

PALAU

Hans-Peter MAYER

SENT LUSIJA

Linda McAVAN

SAMOA

Gay MITCHELL

SENEGALAS

Francisca PLEGUEZUELOS AGUILAR

SIERA LEONĖ

Jose RIBEIRO E CASTRO

SVAZILANDAS

Dariusz Kajetan ROSATI

TANZANIJA

Francesco Enrico SPERONI

TONGA

Robert Williams STURDY

TRINIDADAS IR TOBAGAS

Anne VAN LANCKER

ZAMBIJA

Philippe de VILLIERS

Roberts ZÍLE

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS APSAUGOS KOMITETAS

| Nariai iš AKR šalių | Nariai iš ES |
| --- | --- |
| Vienas iš pirmininkų METSING (LESOTAS) | Vienas iš pirmininkų Karin SCHEELE |
| POLISI (RUANDA) | pirmininko pavaduotoja Liudmila NOVAK |
| AROUNA (NIGERIS) | pirmininko pavaduotojas Kader ARIF |
| ANTIGVA IR BARBUDA | James Hugh ALLISTER |
| BAHAMOS | Marie-Helene AUBERT |
| BARBADOSAS | Liam AYLWARD |
| BURKINA FASAS | John BOWIS |
| ŽALIASIS KYŠULYS | Lena EK |
| KOMORAI | Emanuel Vasconcelos Jardim FERNANDES |
| GAMBIJA | Helene GOUDIN |
| BISAU GVINĖJA | Fiona Jane HALL |
| KIRIBATIS | Jutta D. HAUG |
| MADAGASKARAS | Eija-Riitta Anneli KORHOLA |
| MALAVIS | Jan-Jerzy KULAKOWSKI |
| MARŠALO SALOS | Maria MARTENS |
| MOZAMBIKAS | Zuzana ROITHOVA |
| NAURU | Horst SCHNELLHARDT |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | Andreas SCHWAB |
| SENT KITSAS IR NEVIS | Jonas SJÖSTEDT |
| SALIAMONO SALOS | Maria SORNOSA MARTÍNEZ |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | Maria elena VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SEIŠELIAI | Paul VERGES |
| SOMALIS | Philip WHITEHEAD |
| ČADAS | Anders WIJKMAN |
| VANUATU | Anna ZABORSKA |

Nariai iš AKR šalių

Nariai iš ES

Vienas iš pirmininkų METSING (LESOTAS)

Vienas iš pirmininkų Karin SCHEELE

POLISI (RUANDA)

pirmininko pavaduotoja Liudmila NOVAK

AROUNA (NIGERIS)

pirmininko pavaduotojas Kader ARIF

ANTIGVA IR BARBUDA

James Hugh ALLISTER

BAHAMOS

Marie-Helene AUBERT

BARBADOSAS

Liam AYLWARD

BURKINA FASAS

John BOWIS

ŽALIASIS KYŠULYS

Lena EK

KOMORAI

Emanuel Vasconcelos Jardim FERNANDES

GAMBIJA

Helene GOUDIN

BISAU GVINĖJA

Fiona Jane HALL

KIRIBATIS

Jutta D. HAUG

MADAGASKARAS

Eija-Riitta Anneli KORHOLA

MALAVIS

Jan-Jerzy KULAKOWSKI

MARŠALO SALOS

Maria MARTENS

MOZAMBIKAS

Zuzana ROITHOVA

NAURU

Horst SCHNELLHARDT

DOMINIKOS RESPUBLIKA

Andreas SCHWAB

SENT KITSAS IR NEVIS

Jonas SJÖSTEDT

SALIAMONO SALOS

Maria SORNOSA MARTÍNEZ

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

Maria elena VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SEIŠELIAI

Paul VERGES

SOMALIS

Philip WHITEHEAD

ČADAS

Anders WIJKMAN

VANUATU

Anna ZABORSKA

---

II PRIEDAS

2004 M. LAPKRIČIO 22-25 D. HAGOJE VYKUSIOS SESIJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS

| Vienas iš pirmininkų Ramdien SARDJOE (Surinamas) | Viena iš pirmininkų Glenys KINNOCK |
| --- | --- |
| DAVIES (Pietų Afrika, pirmininko pavaduotojas) | Marie-Helene AUBERT (3)
   (4) |
| DE SOUSA (Angola) | Maria BADÍA I CUTCHET (pavadavo Francisca PLEGUEZUELOS AGUILAR) |
| HUMPHREY (Barbadosas, pirmininko pavaduotojas) (1) | Rolf BEREND |
| IDJE (Beninas), | Margrietus J. van den BERG (pavadavo Alexandra DOBOLYI) |
| TAMPLIN (Botsvana) (1) | pirmininko pavaduotojas John BOWIS (2)
   (4)
   (5) |
| YAO (Burkina Fasas) | Philip BUSHILL-MATTHEWS (pavadavo Robert William STURDY) (5) |
| NIYUHIRE (Burundis) | Martin CALLANAN |
| p. NYASSA (Kamerūnas) | pirmininko pavaduotoja Marie-Arlette CARLOTTI |
| OBA APOUNOU (Kongas, pirmininko pavaduotojas) | pirmininko pavaduotojas Thierry CORNILLET (2)
   (3)
   (4) |
| MARINI BODHO (Kongo Demokratinė Respublika) | Ryszard CZARNECKI (pavadavo James Hugh ALLISTER) (2) |
| MASTERS (Kuko Salos) | Nirj DEVA (2)
   (3)
   (5) |
| AMON AGO (Dramblio Kaulo Krantas) | Valdis DOMBROVSKIS (3)
   (4) |
| DAWALEH (Džibutis, pirmininko pavaduotojas) | Emanuel Vasconcelos Jardim FERNANDES (4)
   (5) |
| RIVIERE (Dominika) | pirmininko pavaduotojas Michael GAHLER |
| WELDEGIORGIS (Eritrėja) (1) | Ana Maria R. M. GOMES (2)
   (4)
   (5) |
| PETROS OLANGO (Etiopija) | pirmininko pavaduotoja Helene GOUDIN (2)
   (3)
   (4) |
| CAVUILATI (Fidžis, pirmininko pavaduotojas) (1) | Genowefa GRABOWSKA |
| RAWIRI (Gabonas, pirmininko pavaduotojas) | Lissy GRÖNER (2)
   (3) |
| DEMBA DEM (Gambija) | Fiona Jane HALL (2)
   (4)
   (5) |
| OSEI-PREMPEH (Gana) | Jutta D. HAUG (2)
   (3) |
| TOP (Gvinėja) | Jana HYBASKOVA (2)
   (5) (pavadavo Zuzana ROITHOVA) |
| NGUEMA (Pusiaujo Gvinėja) | pirmininko pavaduotojas Bernat JOAN I MARI (4)
   (5) |
| HAY-WEBSTER (Jamaika) | Karin JÖNS |
| KAMOTHO (Kenija) | Filip Andrzej KACZMAREK |
| METSING (Lesotas) | Michal-Tomasz KULAKOWSKI |
| FANJAVA (Madagaskaras) | Bernard LEHIDEUX (2)
   (4)
   (5) |
| NAMISENGO (Malavis) (1) | Astrid LULLING |
| KEITA (Malis) | pirmininko pavaduotojas Mario MANTOVANI |
| GUNNESS (Mauricijus) | Maria MARTENS |
| GUELAYE (Mauritanija) | pirmininko pavaduotojas Miguel Angel MARTINEZ MARTINEZ |
| SITHOLE (Mozambikas) | Hans-Peter MAYER |
| NANGOMBE (Namibija, pirmininko pavaduotojas) (1) | Linda McAVAN (2)
   (4)
   (5) |
| MOUNKEILA (Nigeris) | Luisa MORGANTINI (pavadavo Francis WURTZ) (2)
   (4) |
| BAWA BWARI (Nigerija) | Philippe MORILLON (2) |
| VIVIAN (Niue) | Liudmila NOVAK (2)
   (3)
   (4) |
| KAMUNTU (Uganda, pirmininko pavaduotojas) | Lydie POLFER (2)
   (3)
   (5) |
| ANGGO (Papua Naujoji Gvinėja) | Jose Javier POMES (pavadavo Antonio LOPEZ-ISTURIZ WHITE) (5) |
| POLISI (Ruanda) | Jose RIBEIRO E CASTRO |
| HERBERT (Sent Kitsas ir Nevis) | Karin SCHEELE |
| FRANCOIS (Sent Lusija, pirmininko pavaduotojas) | Carl SCHLYTER |
| STRAKER (Sent Vinsentas ir Grenadinai) | Horst SCHNELLHARDT |
| SANGA (Saliamono Salos ) | Jonas SJÖSTEDT (2)
   (5) |
| SAFUNEITUUGA (Samoa) | Maria SORNOSA MARTINEZ (2)
   (3) |
| NDIAYE (Senegalas) (1) | Francesco Enrico SPERONI (3)
   (4)
   (5) |
| FAURE (Seišeliai) | Johan VAN HECKE |
| CONTEH (Siera Leonė, pirmininko pavaduotojas) | Anne VAN LANCKER (2)
   (3) |
| YUSUF (Somalis) | pirmininko pavaduotojas Paul VERGES |
| Angelo BEDA (Sudanas) | Philip WHITEHEAD (2)
   (5) |
| DLAMINI (Svazilandas) | Anders WIJKMAN (4)
   (5) |
| MPOROGOMYI (Tanzanija) | Anna ZABORSKA (2) |
| DELWA-KASSIRE (Čadas) | Mauro ZANI |
| NATCHABA (Togas) | |
| BEREAUX (Trinidadas ir Tobagas) | |
| MATONGO (Zambija) | |
| DOKORA (Zimbabvė) | |

Vienas iš pirmininkų Ramdien SARDJOE (Surinamas)

Viena iš pirmininkų Glenys KINNOCK

DAVIES (Pietų Afrika, pirmininko pavaduotojas)

Marie-Helene AUBERT (3)
   (4)

DE SOUSA (Angola)

Maria BADÍA I CUTCHET (pavadavo Francisca PLEGUEZUELOS AGUILAR)

HUMPHREY (Barbadosas, pirmininko pavaduotojas) (1)

Rolf BEREND

IDJE (Beninas),

Margrietus J. van den BERG (pavadavo Alexandra DOBOLYI)

TAMPLIN (Botsvana) (1)

pirmininko pavaduotojas John BOWIS (2)
   (4)
   (5)

YAO (Burkina Fasas)

Philip BUSHILL-MATTHEWS (pavadavo Robert William STURDY) (5)

NIYUHIRE (Burundis)

Martin CALLANAN

p. NYASSA (Kamerūnas)

pirmininko pavaduotoja Marie-Arlette CARLOTTI

OBA APOUNOU (Kongas, pirmininko pavaduotojas)

pirmininko pavaduotojas Thierry CORNILLET (2)
   (3)
   (4)

MARINI BODHO (Kongo Demokratinė Respublika)

Ryszard CZARNECKI (pavadavo James Hugh ALLISTER) (2)

MASTERS (Kuko Salos)

Nirj DEVA (2)
   (3)
   (5)

AMON AGO (Dramblio Kaulo Krantas)

Valdis DOMBROVSKIS (3)
   (4)

DAWALEH (Džibutis, pirmininko pavaduotojas)

Emanuel Vasconcelos Jardim FERNANDES (4)
   (5)

RIVIERE (Dominika)

pirmininko pavaduotojas Michael GAHLER

WELDEGIORGIS (Eritrėja) (1)

Ana Maria R. M. GOMES (2)
   (4)
   (5)

PETROS OLANGO (Etiopija)

pirmininko pavaduotoja Helene GOUDIN (2)
   (3)
   (4)

CAVUILATI (Fidžis, pirmininko pavaduotojas) (1)

Genowefa GRABOWSKA

RAWIRI (Gabonas, pirmininko pavaduotojas)

Lissy GRÖNER (2)
   (3)

DEMBA DEM (Gambija)

Fiona Jane HALL (2)
   (4)
   (5)

OSEI-PREMPEH (Gana)

Jutta D. HAUG (2)
   (3)

TOP (Gvinėja)

Jana HYBASKOVA (2)
   (5) (pavadavo Zuzana ROITHOVA)

NGUEMA (Pusiaujo Gvinėja)

pirmininko pavaduotojas Bernat JOAN I MARI (4)
   (5)

HAY-WEBSTER (Jamaika)

Karin JÖNS

KAMOTHO (Kenija)

Filip Andrzej KACZMAREK

METSING (Lesotas)

Michal-Tomasz KULAKOWSKI

FANJAVA (Madagaskaras)

Bernard LEHIDEUX (2)
   (4)
   (5)

NAMISENGO (Malavis) (1)

Astrid LULLING

KEITA (Malis)

pirmininko pavaduotojas Mario MANTOVANI

GUNNESS (Mauricijus)

Maria MARTENS

GUELAYE (Mauritanija)

pirmininko pavaduotojas Miguel Angel MARTINEZ MARTINEZ

SITHOLE (Mozambikas)

Hans-Peter MAYER

NANGOMBE (Namibija, pirmininko pavaduotojas) (1)

Linda McAVAN (2)
   (4)
   (5)

MOUNKEILA (Nigeris)

Luisa MORGANTINI (pavadavo Francis WURTZ) (2)
   (4)

BAWA BWARI (Nigerija)

Philippe MORILLON (2)

VIVIAN (Niue)

Liudmila NOVAK (2)
   (3)
   (4)

KAMUNTU (Uganda, pirmininko pavaduotojas)

Lydie POLFER (2)
   (3)
   (5)

ANGGO (Papua Naujoji Gvinėja)

Jose Javier POMES (pavadavo Antonio LOPEZ-ISTURIZ WHITE) (5)

POLISI (Ruanda)

Jose RIBEIRO E CASTRO

HERBERT (Sent Kitsas ir Nevis)

Karin SCHEELE

FRANCOIS (Sent Lusija, pirmininko pavaduotojas)

Carl SCHLYTER

STRAKER (Sent Vinsentas ir Grenadinai)

Horst SCHNELLHARDT

SANGA (Saliamono Salos )

Jonas SJÖSTEDT (2)
   (5)

SAFUNEITUUGA (Samoa)

Maria SORNOSA MARTINEZ (2)
   (3)

NDIAYE (Senegalas) (1)

Francesco Enrico SPERONI (3)
   (4)
   (5)

FAURE (Seišeliai)

Johan VAN HECKE

CONTEH (Siera Leonė, pirmininko pavaduotojas)

Anne VAN LANCKER (2)
   (3)

YUSUF (Somalis)

pirmininko pavaduotojas Paul VERGES

Angelo BEDA (Sudanas)

Philip WHITEHEAD (2)
   (5)

DLAMINI (Svazilandas)

Anders WIJKMAN (4)
   (5)

MPOROGOMYI (Tanzanija)

Anna ZABORSKA (2)

DELWA-KASSIRE (Čadas)

Mauro ZANI

NATCHABA (Togas)

BEREAUX (Trinidadas ir Tobagas)

MATONGO (Zambija)

DOKORA (Zimbabvė)

Stebėtojai:

Kuba: POLANCO FUENTES, PARDINAS

Posėdyje taip pat dalyvavo:

| PIETŲ AFRIKA
  NWENGETHWE
  GIBSON
  JAMES
  MATJILA
  PELLE | ANGOLA
  BARRADAS
  DE ALMEIDA
  PONGOLOLA
  PAULO
  SERAO
  DOMINGOS | BARBADOSAS
  GODDARD |
| --- | --- | --- |
| BENINAS
  AKPOVI
  AMOUSSOU
  HINVI | BOTSVANA
  SINOMBE | BURKINA FASAS
  TAPSOBA
  LANKOANDE
  KERE |
| BURUNDIS
  KANYEMERA
  MDUWUMWAMI
  KABOGOYE | KAMERŪNAS
  DANATA
  MBAYA
  BAH
  BASSONG | KONGAS
  BOUNKOULOU
  BISSILA
  NGOLO
  LEKOBA
  OBIA |
| KUKO SALOS
  McCLAY | DRAMBLIO KAULO KRANTAS
  MOLLE MOLLE
  GOSSET
  MOUSSA | DŽIBUTIS
  ABDI SAID
  CHEHEM |
| ERITRĖJA
  AHMED
  TESFAY | ETIOPIJA
  GEBRE-MEDHIN
  DARSEMA
  GEBRE-CHRISTOS | GABONAS
  OBIANG NDONG
  MOUVAGA TCHIOBA
  OPAPE
  MAKONGO |
| GAMBIJA
  NYAN-ALABOSON | GANA
  WUDU | GVINĖJA
  DIALLO
  TOLNE
  BALDE-KAZALIOU |
| PUSIAUJO GVINĖJA
  MBA BELA
  ANDEME
  MOYA
  NKA OBIANG | JAMAIKA
  KNIGHT
  COYE | KENIJA
  POGHISIO
  KAHENDE
  MWORIA |
| LESOTAS
  MAYLANYANE | MADAGASKARAS
  BERIZIKI
  INDRIANJAFY | MALIS
  IMBARCAOUANE
  NIANGADO
  NGARE
  BA |
| MAURICIJUS
  GUNESSEE | MAURITANIJA
  ELVIL | MOZAMBIKAS
  LUCAS |
| NIGERIS
  ABARRY | NIGERIJA
  SALAKO
  GARBA
  GABASAMA
  LAWAN
  UMELO | UGANDA
  KIRASO
  MUGAMBE
  RWABITA |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA
  MAXITONE-GRAHAM | KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA
  ONUSUMBA YEMBA
  KOS'ISAKA NKOMBE
  LUNDULA PEN'OLELA
  MANEGABE MAHEBERA
  LUTUNDULA APALA
  BWISSA NDAKALA | RUANDA
  AYINKAMIYE
  MWIZA
  KAYITANA IMANZI |
| SENT LUSIJA
  BULLEN | SENT VINSENTAS IR GRENADINAI
  THOMAS | SOMALIS
  QAMAR
  FARAHAN |
| SUDANAS
  BEDRI
  ALEU
  AHMED
  IDRISS | SURINAMAS
  KRUISLAND
  TILAKDHARIE
  SITAL
  HIWAT | SVAZILANDAS
  DLAMINI |
| TANZANIJA
  NYAGETERA-HYERA | ČADAS
  HAMDANE
  TAHIR HASSAN | TRINIDADAS IR TOBAGAS
  ROUSSEAU |
| ZAMBIJA
  KAMANA | ZIMBABVĖ
  CHAMISA
  CHIOTA | |

PIETŲ AFRIKA

NWENGETHWE

GIBSON

JAMES

MATJILA

PELLE

ANGOLA

BARRADAS

DE ALMEIDA

PONGOLOLA

PAULO

SERAO

DOMINGOS

BARBADOSAS

GODDARD

BENINAS

AKPOVI

AMOUSSOU

HINVI

BOTSVANA

SINOMBE

BURKINA FASAS

TAPSOBA

LANKOANDE

KERE

BURUNDIS

KANYEMERA

MDUWUMWAMI

KABOGOYE

KAMERŪNAS

DANATA

MBAYA

BAH

BASSONG

KONGAS

BOUNKOULOU

BISSILA

NGOLO

LEKOBA

OBIA

KUKO SALOS

McCLAY

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

MOLLE MOLLE

GOSSET

MOUSSA

DŽIBUTIS

ABDI SAID

CHEHEM

ERITRĖJA

AHMED

TESFAY

ETIOPIJA

GEBRE-MEDHIN

DARSEMA

GEBRE-CHRISTOS

GABONAS

OBIANG NDONG

MOUVAGA TCHIOBA

OPAPE

MAKONGO

GAMBIJA

NYAN-ALABOSON

GANA

WUDU

GVINĖJA

DIALLO

TOLNE

BALDE-KAZALIOU

PUSIAUJO GVINĖJA

MBA BELA

ANDEME

MOYA

NKA OBIANG

JAMAIKA

KNIGHT

COYE

KENIJA

POGHISIO

KAHENDE

MWORIA

LESOTAS

MAYLANYANE

MADAGASKARAS

BERIZIKI

INDRIANJAFY

MALIS

IMBARCAOUANE

NIANGADO

NGARE

BA

MAURICIJUS

GUNESSEE

MAURITANIJA

ELVIL

MOZAMBIKAS

LUCAS

NIGERIS

ABARRY

NIGERIJA

SALAKO

GARBA

GABASAMA

LAWAN

UMELO

UGANDA

KIRASO

MUGAMBE

RWABITA

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

MAXITONE-GRAHAM

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

ONUSUMBA YEMBA

KOS'ISAKA NKOMBE

LUNDULA PEN'OLELA

MANEGABE MAHEBERA

LUTUNDULA APALA

BWISSA NDAKALA

RUANDA

AYINKAMIYE

MWIZA

KAYITANA IMANZI

SENT LUSIJA

BULLEN

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

THOMAS

SOMALIS

QAMAR

FARAHAN

SUDANAS

BEDRI

ALEU

AHMED

IDRISS

SURINAMAS

KRUISLAND

TILAKDHARIE

SITAL

HIWAT

SVAZILANDAS

DLAMINI

TANZANIJA

NYAGETERA-HYERA

ČADAS

HAMDANE

TAHIR HASSAN

TRINIDADAS IR TOBAGAS

ROUSSEAU

ZAMBIJA

KAMANA

ZIMBABVĖ

CHAMISA

CHIOTA

AKR-ES Ministrų Taryba

| Agnes VAN ARDENNE-VAN DER HOEVEN | Nyderlandų Karalystės Vystomojo bendradarbiavimo ministrė,
  einanti ES Tarybos pirmininkės pareigas |
| --- | --- |
| Keith D. KNIGHT | užsienio reikalų ir išorės prekybos ministras (Jamaika),
  einantis AKR Tarybos pirmininko pareigas |

Agnes VAN ARDENNE-VAN DER HOEVEN

Nyderlandų Karalystės Vystomojo bendradarbiavimo ministrė,

einanti ES Tarybos pirmininkės pareigas

Keith D. KNIGHT

užsienio reikalų ir išorės prekybos ministras (Jamaika),

einantis AKR Tarybos pirmininko pareigas

ATSTOVŲ KOMITETAS

| COYE (Jamaika) | einantis pirmininko pareigas |
| --- | --- |

COYE (Jamaika)

einantis pirmininko pareigas

EUROPOS KOMISIJA

| Louis MICHEL | Komisijos narys atsakingas už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą |
| --- | --- |

Louis MICHEL

Komisijos narys atsakingas už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą

TARYBA

| Aldo AJELLO | specialusis ES atstovas Didžiųjų Afrikos ežerų regione |
| --- | --- |

Aldo AJELLO

specialusis ES atstovas Didžiųjų Afrikos ežerų regione

EUROPOS BENDRIJŲ EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| Bruno VEVER | Komiteto ryšiams su AKR ir AS pirmininkas |
| --- | --- |

Bruno VEVER

Komiteto ryšiams su AKR ir AS pirmininkas

BENDROVIŲ PLĖTROS CENTRAS (CDE)

| Nicolas PATAKIAS |
| --- |

Nicolas PATAKIAS

ŽEMĖS ŪKIO PLĖTROS TECHNINIS CENTRAS (CTA)

| Carl B. GREENIDGE | direktorius |
| --- | --- |

Carl B. GREENIDGE

direktorius

VAVEB Parlamentas

| DIALLO | atstovas |
| --- | --- |
| MBAYE | narys |

DIALLO

atstovas

MBAYE

narys

UNICEF

| Carol BELLAMY | generalinė direktorė |
| --- | --- |
| Peter DELAHAYE | direktorius |

Carol BELLAMY

generalinė direktorė

Peter DELAHAYE

direktorius

TARPTAUTINIS BAUDŽIAMASIS TEISMAS

| Philipp KIRSCH | pirmininkas |
| --- | --- |

Philipp KIRSCH

pirmininkas

AKR SEKRETORIATAS

| Jean-Robert GOULONGANA | generalinio sekretoriaus pavaduotojas |
| --- | --- |

Jean-Robert GOULONGANA

generalinio sekretoriaus pavaduotojas

ES SEKRETORIATAS

| Dietmar NICKEL | generalinio sekretoriaus pavaduotojas |
| --- | --- |

Dietmar NICKEL

generalinio sekretoriaus pavaduotojas

---

(1)  šalys, kurioms atstovavo ne parlamento nariai

(2)  dalyvavo 2004 11 22

(3)  dalyvavo 2004 11 23

(4)  dalyvavo 2004 11 24

(5)  dalyvavo 2004 11 23

---

III PRIEDAS

PRIIMTOS REZOLIUCIJOS

| | Puslapis |
| --- | --- |
| — | Dėl AKR ir ES politinio dialogo (Kotonu susitarimo 8 straipsnis) (AKR-ES 3689/04/déf.) |

Puslapis

—

Dėl AKR ir ES politinio dialogo (Kotonu susitarimo 8 straipsnis) (AKR-ES 3689/04/déf.)

17

| — | Dėl pagalbos ir aprūpinimo maistu (AKR-ES 3692/04/déf.) |
| --- | --- |

—

Dėl pagalbos ir aprūpinimo maistu (AKR-ES 3692/04/déf.)

23

| — | Dėl padėties Darfūro regione (AKR-ES 3732/04/déf.) |
| --- | --- |

—

Dėl padėties Darfūro regione (AKR-ES 3732/04/déf.)

32

| — | Dėl ciklono Karibų regione padarytos žalos (AKR-ES 3733/04/déf.) |
| --- | --- |

—

Dėl ciklono Karibų regione padarytos žalos (AKR-ES 3733/04/déf.)

36

REZOLIUCIJA (1)

Dėl AKR ir ES politinio dialogo (Kotonu susitarimo 8 straipsnis)

AKR ir ES Jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | 2004 m. lapkričio 22–25 d. Hagoje vykusiame posėdyje, |
| --- | --- |

—

2004 m. lapkričio 22–25 d. Hagoje vykusiame posėdyje,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu, Benine, pasirašytą ir 2003 m. balandžio 1 d. įsigaliojusią AKR ir EB partnerystės sutartį (2), visų pirma į II antraštinės dalies „Politinė dimensija“ 8 straipsnį dėl politinio dialogo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu, Benine, pasirašytą ir 2003 m. balandžio 1 d. įsigaliojusią AKR ir EB partnerystės sutartį (2), visų pirma į II antraštinės dalies „Politinė dimensija“ 8 straipsnį dėl politinio dialogo,

| — | atsižvelgdama į pasiūlytas AKR ir ES politinio dialogo gaires (8 straipsnis), kurias jungtinė AKR ir ES Ministrų Taryba patvirtino per 2003 m. gegužės mėnesį Briuselyje vykusią XXVIII sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į pasiūlytas AKR ir ES politinio dialogo gaires (8 straipsnis), kurias jungtinė AKR ir ES Ministrų Taryba patvirtino per 2003 m. gegužės mėnesį Briuselyje vykusią XXVIII sesiją,

| — | atsižvelgdama į AKR vidaus politinio dialogo pagrindinius ir bendruosius principus, kuriuos AKR Ministrų Taryba patvirtino per 2002 m. gruodžio mėnesį Briuselyje vykusią LXXVI sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR vidaus politinio dialogo pagrindinius ir bendruosius principus, kuriuos AKR Ministrų Taryba patvirtino per 2002 m. gruodžio mėnesį Briuselyje vykusią LXXVI sesiją,

| — | atsižvelgdama į nevalstybinių subjektų apibrėžimą, pateiktą Kotonu susitarimo 6 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į nevalstybinių subjektų apibrėžimą, pateiktą Kotonu susitarimo 6 straipsnyje,

| — | atsižvelgdama į nevalstybinių subjektų atrankos kriterijus, išdėstytus „Nevalstybinių subjektų dalyvavimo vadovo“ VI priede, kuriame išsamiau paaiškinami Kotonu susitarime nurodyti kriterijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į nevalstybinių subjektų atrankos kriterijus, išdėstytus „Nevalstybinių subjektų dalyvavimo vadovo“ VI priede, kuriame išsamiau paaiškinami Kotonu susitarime nurodyti kriterijai,

| — | atsižvelgdama į Kotonu susitarimo pakeitimus ir abiejų pusių pastangas pagerinti bei kuo aiškiau apibrėžti politinio dialogo priemones ir būdus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Kotonu susitarimo pakeitimus ir abiejų pusių pastangas pagerinti bei kuo aiškiau apibrėžti politinio dialogo priemones ir būdus,

| — | atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos steigiamąjį aktą, patvirtintą 2000 m. liepos 11 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos steigiamąjį aktą, patvirtintą 2000 m. liepos 11 d.,

| — | atsižvelgdama į 2003 m. spalio 15 d. Romoje priimtą Jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos plėtros fondų panaudojimo (JPA/3602/galutinis) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. spalio 15 d. Romoje priimtą Jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos plėtros fondų panaudojimo (JPA/3602/galutinis) (3),

| — | atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR-ES/3689), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR-ES/3689),

| A. | pripažindama pažangą, pasiektą įgyvendinant Kotonu susitarimo nuostatas, ypač tas, kurios reglamentuoja politinį dialogą, |
| --- | --- |

A.

pripažindama pažangą, pasiektą įgyvendinant Kotonu susitarimo nuostatas, ypač tas, kurios reglamentuoja politinį dialogą,

| B. | pabrėždama, kad peržiūrint Kotonu susitarimo nuostatas, būtina atkreipti ypatingą dėmesį į politinio dialogo priemonių ir būdų tobulinimą, |
| --- | --- |

B.

pabrėždama, kad peržiūrint Kotonu susitarimo nuostatas, būtina atkreipti ypatingą dėmesį į politinio dialogo priemonių ir būdų tobulinimą,

| C. | yra įsitikinusi, kad turiningas, skaidrus ir nuolatos vykstantis dialogas padėtų toliau stiprinti AKR ir ES partnerystę, |
| --- | --- |

C.

yra įsitikinusi, kad turiningas, skaidrus ir nuolatos vykstantis dialogas padėtų toliau stiprinti AKR ir ES partnerystę,

| D. | pabrėždama būtinybę padidinti ir išplėsti politinio dialogo galimybes tarp skirtingų šalių nacionaliniu, regioniniu, visų AKR valstybių ir pasauliniu lygiais, |
| --- | --- |

D.

pabrėždama būtinybę padidinti ir išplėsti politinio dialogo galimybes tarp skirtingų šalių nacionaliniu, regioniniu, visų AKR valstybių ir pasauliniu lygiais,

| E. | pabrėždama, kad, nustatant politinio dialogo šalių suderintus prioritetus ir bendras darbotvarkes, būtina atsižvelgti į konkrečias AKR šalių istorines perspektyvas ir atitinkamas ypatingas aplinkybes, |
| --- | --- |

E.

pabrėždama, kad, nustatant politinio dialogo šalių suderintus prioritetus ir bendras darbotvarkes, būtina atsižvelgti į konkrečias AKR šalių istorines perspektyvas ir atitinkamas ypatingas aplinkybes,

| F. | pabrėždama būtinybę nuodugniai nagrinėti ir įgyvendinti jungtinės AKR ir ES Ministrų Tarybos patvirtintas ir AKR ir ES pasiūlytas politinio dialogo gaires (8 straipsnis), |
| --- | --- |

F.

pabrėždama būtinybę nuodugniai nagrinėti ir įgyvendinti jungtinės AKR ir ES Ministrų Tarybos patvirtintas ir AKR ir ES pasiūlytas politinio dialogo gaires (8 straipsnis),

| G. | pabrėždama, kad AKR ir ES Jungtinė parlamentinė asamblėja, politinio dialogo dalyvė, turi kuo aktyviau ir visais lygiais įsitraukti į AKR ir ES politinį dialogą, |
| --- | --- |

G.

pabrėždama, kad AKR ir ES Jungtinė parlamentinė asamblėja, politinio dialogo dalyvė, turi kuo aktyviau ir visais lygiais įsitraukti į AKR ir ES politinį dialogą,

| H. | manydama, kad politinis dialogas vaidina svarbų vaidmenį skatinant gerą AKR šalių valdymą; tuo pačiu pabrėždama, kad nėra vieno teisingo sprendimo ir kad gero valdymo modelį galima sukurti tik analizuojant kiekvienos šalies padėtį atskirai, |
| --- | --- |

H.

manydama, kad politinis dialogas vaidina svarbų vaidmenį skatinant gerą AKR šalių valdymą; tuo pačiu pabrėždama, kad nėra vieno teisingo sprendimo ir kad gero valdymo modelį galima sukurti tik analizuojant kiekvienos šalies padėtį atskirai,

Politinio dialogo gairės

| I. | pripažindama, kad Kotonu susitarimu nustatytos pagrindinės bendrosios gairės išsamiam, subalansuotam ir nuodugniam politiniam dialogui, kurio metu abi šalys įsipareigoja, |
| --- | --- |

I.

pripažindama, kad Kotonu susitarimu nustatytos pagrindinės bendrosios gairės išsamiam, subalansuotam ir nuodugniam politiniam dialogui, kurio metu abi šalys įsipareigoja,

| J. | atsižvelgdama į tai, kad pasiūlytų AKR ir ES politinio dialogo gairių (8 straipsnis) patvirtinimas bei jų įgyvendinimas aktyviai, konkrečiai ir teigiamai paveiks dialogą, ir kad AKR ir ES politinis dialogas ir toliau turi būti stiprinamas ir įtvirtinamas visais lygiais, siekiant visiškai pasinaudoti šia svarbiausia partnerystės santykių organizavimo priemone, |
| --- | --- |

J.

atsižvelgdama į tai, kad pasiūlytų AKR ir ES politinio dialogo gairių (8 straipsnis) patvirtinimas bei jų įgyvendinimas aktyviai, konkrečiai ir teigiamai paveiks dialogą, ir kad AKR ir ES politinis dialogas ir toliau turi būti stiprinamas ir įtvirtinamas visais lygiais, siekiant visiškai pasinaudoti šia svarbiausia partnerystės santykių organizavimo priemone,

| K. | manydama, kad dialogas gali būti organizuojamas įvairiomis temomis ir gali vykti ir oficialiai, ir neoficialiai skirtingais lygmenimis (nacionaliniu, regioniniu, visų AKR valstybių ir pasauliniu), |
| --- | --- |

K.

manydama, kad dialogas gali būti organizuojamas įvairiomis temomis ir gali vykti ir oficialiai, ir neoficialiai skirtingais lygmenimis (nacionaliniu, regioniniu, visų AKR valstybių ir pasauliniu),

| L. | pabrėždama būtinybę įtraukti nacionalinių, antnacionalinių ir regioninių parlamentinių asamblėjų bei Jungtinės parlamentinės asamblėjos narius į oficialiai ir neoficialiai vykstančias politinio dialogo diskusijas, nes jiems, kaip išrinktiems atstovams, tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant politinio dialogo rezultatus, |
| --- | --- |

L.

pabrėždama būtinybę įtraukti nacionalinių, antnacionalinių ir regioninių parlamentinių asamblėjų bei Jungtinės parlamentinės asamblėjos narius į oficialiai ir neoficialiai vykstančias politinio dialogo diskusijas, nes jiems, kaip išrinktiems atstovams, tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant politinio dialogo rezultatus,

| M. | patvirtindama, kad siekiant pravesti kuo išsamesnį ir įvairiapusiškesnį AKR ir ES politinį dialogą būtina į jį įtraukti ir nevalstybinius subjektus, |
| --- | --- |

M.

patvirtindama, kad siekiant pravesti kuo išsamesnį ir įvairiapusiškesnį AKR ir ES politinį dialogą būtina į jį įtraukti ir nevalstybinius subjektus,

Priemonės ir būdai

| N. | pripažindama, kad turi būti nustatytos politinio dialogo priemonės, užtikrinančios geresnę komunikaciją ir veiksmingesnį keitimąsi informacija tarp visų politiniame dialoge dalyvaujančių šalių, esančių Europoje ir AKR valstybėse, ir kad Europos Komisijos delegacijų būstinės abiem šiais atvejais gali veikti kaip komunikacijos centrai, |
| --- | --- |

N.

pripažindama, kad turi būti nustatytos politinio dialogo priemonės, užtikrinančios geresnę komunikaciją ir veiksmingesnį keitimąsi informacija tarp visų politiniame dialoge dalyvaujančių šalių, esančių Europoje ir AKR valstybėse, ir kad Europos Komisijos delegacijų būstinės abiem šiais atvejais gali veikti kaip komunikacijos centrai,

| O. | pabrėždama, kad būtina naudotis visomis 8 straipsnyje siūlomomis galimybėmis, siekiant surengti dialogą svarbiausiais Kotonu susitarimo klausimais, |
| --- | --- |

O.

pabrėždama, kad būtina naudotis visomis 8 straipsnyje siūlomomis galimybėmis, siekiant surengti dialogą svarbiausiais Kotonu susitarimo klausimais,

| P. | suprasdama, kad labai svarbu, jog politinis dialogas nuolat būtų organizuojamas visu spektru klausimų, kuriems netaikomi Kotonu susitarimo pagrindiniai principai ir esminės nuostatos, |
| --- | --- |

P.

suprasdama, kad labai svarbu, jog politinis dialogas nuolat būtų organizuojamas visu spektru klausimų, kuriems netaikomi Kotonu susitarimo pagrindiniai principai ir esminės nuostatos,

| Q. | pabrėždama, kad nors politinis dialogas pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį ir konsultacijos pagal 96 ir 97 straipsnius organizuojami bendraujant skirtingomis temomis, politinis dialogas gali apimti ir tas sritis, kuriose būtinos konsultacijos, |
| --- | --- |

Q.

pabrėždama, kad nors politinis dialogas pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį ir konsultacijos pagal 96 ir 97 straipsnius organizuojami bendraujant skirtingomis temomis, politinis dialogas gali apimti ir tas sritis, kuriose būtinos konsultacijos,

| R. | atkreipdama dėmesį į ypatingą regioninių, subregioninių ir nevalstybinių subjektų, tiksliau apibrėžtų 2003 m. gegužės mėnesį Briuselyje vykusios XXVIII jungtinės AKR ir ES Ministrų Tarybos sesijoje patvirtintose Politinio dialogo gairėse (8 straipsnis) svarbą, |
| --- | --- |

R.

atkreipdama dėmesį į ypatingą regioninių, subregioninių ir nevalstybinių subjektų, tiksliau apibrėžtų 2003 m. gegužės mėnesį Briuselyje vykusios XXVIII jungtinės AKR ir ES Ministrų Tarybos sesijoje patvirtintose Politinio dialogo gairėse (8 straipsnis) svarbą,

| S. | atsižvelgdama į tai, kad bendradarbiavimas tarp AKR valstybių sostinių ir Briuselyje įsikūrusių dialogo dalyvių yra ypač svarbus svarstant svarbiausius 8 straipsnyje numatyto dialogo klausimus (4), |
| --- | --- |

S.

atsižvelgdama į tai, kad bendradarbiavimas tarp AKR valstybių sostinių ir Briuselyje įsikūrusių dialogo dalyvių yra ypač svarbus svarstant svarbiausius 8 straipsnyje numatyto dialogo klausimus (4),

| T. | pabrėždama bendrų sprendimų ir išvadų, pasiekiamų partnerystės bei ilgamečių AKR ir ES santykių pagrindu būtinybę, |
| --- | --- |

T.

pabrėždama bendrų sprendimų ir išvadų, pasiekiamų partnerystės bei ilgamečių AKR ir ES santykių pagrindu būtinybę,

Pajėgumai ir ištekliai

| U. | atsižvelgdama į tai, kad dialogas turi būti abišalis tarp lygių ir vienas kitu pasitikinčių partnerių, |
| --- | --- |

U.

atsižvelgdama į tai, kad dialogas turi būti abišalis tarp lygių ir vienas kitu pasitikinčių partnerių,

| V. | pabrėždama būtinybę ištirti įvairias finansavimo galimybes skirtingais lygmenimis – nacionaliniu, regioniniu, visų AKR valstybių ir globaliu lygmeniu (įskaitant tarptautinius forumus, jei juose svarstomi svarbūs AKR ir ES bendradarbiavimui tiesioginę įtaką turintys klausimai), skirtas sukurti ir stiprinti pajėgumams, leidžiantiems vykdyti 8 straipsnyje numatytą politinį dialogą kaip visuotinį procesą, |
| --- | --- |

V.

pabrėždama būtinybę ištirti įvairias finansavimo galimybes skirtingais lygmenimis – nacionaliniu, regioniniu, visų AKR valstybių ir globaliu lygmeniu (įskaitant tarptautinius forumus, jei juose svarstomi svarbūs AKR ir ES bendradarbiavimui tiesioginę įtaką turintys klausimai), skirtas sukurti ir stiprinti pajėgumams, leidžiantiems vykdyti 8 straipsnyje numatytą politinį dialogą kaip visuotinį procesą,

| W. | pabrėždama, kad nebus įmanoma užtikrinti nenutrūkstamo keitimosi informacija – esminės dialogo rezultatų įgyvendinimo prielaidos, jei su svarstomu klausimu susiję parlamentai nedalyvaus diskusijoje, o AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos atsakingi nariai neužtikrins, kad jų valstybių parlamentai būtų nuolat informuojami, |
| --- | --- |

W.

pabrėždama, kad nebus įmanoma užtikrinti nenutrūkstamo keitimosi informacija – esminės dialogo rezultatų įgyvendinimo prielaidos, jei su svarstomu klausimu susiję parlamentai nedalyvaus diskusijoje, o AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos atsakingi nariai neužtikrins, kad jų valstybių parlamentai būtų nuolat informuojami,

| X. | pabrėždama, kad AKR ir ES Jungtinė parlamentinė asamblėja turi būti glaudžiai susijusi su politinio dialogo rezultatų vertinimų, |
| --- | --- |

X.

pabrėždama, kad AKR ir ES Jungtinė parlamentinė asamblėja turi būti glaudžiai susijusi su politinio dialogo rezultatų vertinimų,

| Y. | atsižvelgdama į tai, kad siekiant surengti sėkmingą dialogą ir užtikrinti diferencijuotą jo pobūdį, būtina į dialogą įtraukti įvairias institucijas ir subjektus, išvardintus 2003 m. gegužės mėnesį vykusios AKR ir ES Ministrų Tarybos patvirtintose politinio dialogo gairėse (8 straipsnis), |
| --- | --- |

Y.

atsižvelgdama į tai, kad siekiant surengti sėkmingą dialogą ir užtikrinti diferencijuotą jo pobūdį, būtina į dialogą įtraukti įvairias institucijas ir subjektus, išvardintus 2003 m. gegužės mėnesį vykusios AKR ir ES Ministrų Tarybos patvirtintose politinio dialogo gairėse (8 straipsnis),

| Z. | pabrėždama interesų grupių koordinavimo ir bendradarbiavimo visais lygmenimis būtinybę, įskaitant keitimąsi informacija apie šalies veiklą su Briuselyje įsikūrusiais dialogo dalyviais, |
| --- | --- |

Z.

pabrėždama interesų grupių koordinavimo ir bendradarbiavimo visais lygmenimis būtinybę, įskaitant keitimąsi informacija apie šalies veiklą su Briuselyje įsikūrusiais dialogo dalyviais,

Abiems pusėms svarbūs specifiniai politiniai klausimai

| AA. | kadangi politinis dialogas, vadovaujantis AKR ir ES partnerystės susitarimo 8 straipsnio 4 dalies nuostatomis, yra rengiamas inter alia tokiais klausimais, kaip prekyba ginklais (įskaitant nedidelių ir mažo kalibro ginklų platinimą), pernelyg didelės karinės išlaidos, narkotikai ir organizuotas nusikalstamumas bei etninė, religinė ar rasinė diskriminacija, jis taip pat turėtų būti rengiamas periodiškai vertinant plėtrą žmogaus teisių, demokratijos principų, teisinės valstybės ir gero vadovavimo srityse, |
| --- | --- |

AA.

kadangi politinis dialogas, vadovaujantis AKR ir ES partnerystės susitarimo 8 straipsnio 4 dalies nuostatomis, yra rengiamas inter alia tokiais klausimais, kaip prekyba ginklais (įskaitant nedidelių ir mažo kalibro ginklų platinimą), pernelyg didelės karinės išlaidos, narkotikai ir organizuotas nusikalstamumas bei etninė, religinė ar rasinė diskriminacija, jis taip pat turėtų būti rengiamas periodiškai vertinant plėtrą žmogaus teisių, demokratijos principų, teisinės valstybės ir gero vadovavimo srityse,

| AB. | kadangi korupcija ir nelegalios finansinės operacijos daro milžinišką įtaką besivystančių šalių ūkiams ir visuomenėms bei yra neįveikiama kliūtis, kuri stabdo plėtrą ir neleidžia ištrūkti iš skurdo gniaužtų; kadangi, remiantis preliminariais vertinimais, turtingesnės šalys kasmet pateikia besivystančių ir pereinamojo laikotarpio valstybių ūkiams pagalbos už maždaug 50 mlrd. JAV dolerių, |
| --- | --- |

AB.

kadangi korupcija ir nelegalios finansinės operacijos daro milžinišką įtaką besivystančių šalių ūkiams ir visuomenėms bei yra neįveikiama kliūtis, kuri stabdo plėtrą ir neleidžia ištrūkti iš skurdo gniaužtų; kadangi, remiantis preliminariais vertinimais, turtingesnės šalys kasmet pateikia besivystančių ir pereinamojo laikotarpio valstybių ūkiams pagalbos už maždaug 50 mlrd. JAV dolerių,

| AC. | kadangi preliminarūs vertinimai rodo, kad maždaug 500 mlrd. JAV dolerių yra nelegaliai pervesti iš besivystančių ir pereinamojo laikotarpio valstybių į kitas valstybes kaip „nešvarūs pinigai“, skirti nusikaltimams finansuoti, ir todėl jie nebuvo panaudoti patiems minimaliausiems neturtingose šalyse gyvenančių žmonių poreikiams, tokiems kaip visuotinis vaikų skiepijimas, geresnis mokymas, galimybė gauti švaraus vandens ir pirminę medicininę pagalbą, finansuoti, |
| --- | --- |

AC.

kadangi preliminarūs vertinimai rodo, kad maždaug 500 mlrd. JAV dolerių yra nelegaliai pervesti iš besivystančių ir pereinamojo laikotarpio valstybių į kitas valstybes kaip „nešvarūs pinigai“, skirti nusikaltimams finansuoti, ir todėl jie nebuvo panaudoti patiems minimaliausiems neturtingose šalyse gyvenančių žmonių poreikiams, tokiems kaip visuotinis vaikų skiepijimas, geresnis mokymas, galimybė gauti švaraus vandens ir pirminę medicininę pagalbą, finansuoti,

Politinio dialogo gairės

| 1. | dar kartą patvirtina, kad AKR ir ES Jungtinė parlamentinė asamblėja dalyvaus 8 straipsnyje numatytame dialoge; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina, kad AKR ir ES Jungtinė parlamentinė asamblėja dalyvaus 8 straipsnyje numatytame dialoge;

| 2. | atkreipia dėmesį, kad politiniame dialoge pagal 8 straipsnį turi dalyvauti abi šalys, nes abipusis dalyvavimas sustiprintų partnerystę, įtvirtintą Lomės, o vėliau ir Kotonu susitarimais; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį, kad politiniame dialoge pagal 8 straipsnį turi dalyvauti abi šalys, nes abipusis dalyvavimas sustiprintų partnerystę, įtvirtintą Lomės, o vėliau ir Kotonu susitarimais;

| 3. | laikosi nuomonės, kad politinis dialogas turi būti diferencijuotas ir į jį turi būti įtraukti daugelio interesų grupių atstovai, įskaitant nevalstybinius subjektus, apibrėžtus remiantis 2003 m. gegužės mėnesį vykusios XXVIII jungtinės AKR ir ES Ministrų Tarybos sesijoje patvirtintas Politinio dialogo gaires (8 straipsnis) atitinkančiais kriterijais; |
| --- | --- |

3.

laikosi nuomonės, kad politinis dialogas turi būti diferencijuotas ir į jį turi būti įtraukti daugelio interesų grupių atstovai, įskaitant nevalstybinius subjektus, apibrėžtus remiantis 2003 m. gegužės mėnesį vykusios XXVIII jungtinės AKR ir ES Ministrų Tarybos sesijoje patvirtintas Politinio dialogo gaires (8 straipsnis) atitinkančiais kriterijais;

| 4. | primygtinai ragina visas šalis susilaikyti nuo bet kokių vienašališkų veiksmų, kurie gali būti kenksmingi partnerystei; |
| --- | --- |

4.

primygtinai ragina visas šalis susilaikyti nuo bet kokių vienašališkų veiksmų, kurie gali būti kenksmingi partnerystei;

| 5. | yra įsitikinusi, kad labai svarbu, jog į politinį dialogą nebūtų žiūrima tik kaip į įžangą prieš pradedant konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsnius, visų pirma juo turėtų būti naudojamasi siekiant sukurti ilgalaikius, tvarius ir glaudžius ryšius tarp visų suinteresuotų šalių; |
| --- | --- |

5.

yra įsitikinusi, kad labai svarbu, jog į politinį dialogą nebūtų žiūrima tik kaip į įžangą prieš pradedant konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsnius, visų pirma juo turėtų būti naudojamasi siekiant sukurti ilgalaikius, tvarius ir glaudžius ryšius tarp visų suinteresuotų šalių;

| 6. | primygtinai reikalauja, kad didžiausias dėmesys plėtojant politinį dialogą būtų skirtas žmogaus teisėms, kovai su skurdu, pastangoms pasiekti tvarią plėtrą ir lyčių lygybei; |
| --- | --- |

6.

primygtinai reikalauja, kad didžiausias dėmesys plėtojant politinį dialogą būtų skirtas žmogaus teisėms, kovai su skurdu, pastangoms pasiekti tvarią plėtrą ir lyčių lygybei;

| 7. | ragina visus dialogo dalyvius aptarti daugybę temų, nenumatytų 8 straipsnyje, pavyzdžiui: nedidelių ginklų platinimas, korupcija, valstybės skola, globalinės, nacionalinės, regioninės ir atskirų sektorių plėtros politikos, vaikų teisės ir vaikų dalyvavimas karo veiksmuose bei sveikatos apsauga, visų pirma kova su ŽIV/AIDS; |
| --- | --- |

7.

ragina visus dialogo dalyvius aptarti daugybę temų, nenumatytų 8 straipsnyje, pavyzdžiui: nedidelių ginklų platinimas, korupcija, valstybės skola, globalinės, nacionalinės, regioninės ir atskirų sektorių plėtros politikos, vaikų teisės ir vaikų dalyvavimas karo veiksmuose bei sveikatos apsauga, visų pirma kova su ŽIV/AIDS;

| 8. | pabrėžia politinio dialogo pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį prevencinį pobūdį bei jo indėlį skatinant šalių savitarpio pasitikėjimą iki to momento, kol dėl kilusios krizės prireiks Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsniuose numatytų konsultacijų; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia politinio dialogo pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį prevencinį pobūdį bei jo indėlį skatinant šalių savitarpio pasitikėjimą iki to momento, kol dėl kilusios krizės prireiks Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsniuose numatytų konsultacijų;

| 9. | pabrėžia regioninių organizacijų, visų pirma Afrikos Sąjungos, svarbą organizuojant dialogą tarp konfliktuojančių šalių krizių Afrikoje metu ir tikisi, kad Afrikos valstybių vyriausybės įneš savo indėlį sprendžiant šiuos konfliktus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia regioninių organizacijų, visų pirma Afrikos Sąjungos, svarbą organizuojant dialogą tarp konfliktuojančių šalių krizių Afrikoje metu ir tikisi, kad Afrikos valstybių vyriausybės įneš savo indėlį sprendžiant šiuos konfliktus;

| 10. | pabrėžia nacionalinių parlamentų vaidmens svarbą plėtojant politinį dialogą tarp jame dalyvaujančių subjektų ir ypač džiaugiasi pasisekusiais seminarais dėl Kotonu susitarimo nuostatų taikymo, kurie buvo organizuoti nacionalinių parlamentų nariams; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia nacionalinių parlamentų vaidmens svarbą plėtojant politinį dialogą tarp jame dalyvaujančių subjektų ir ypač džiaugiasi pasisekusiais seminarais dėl Kotonu susitarimo nuostatų taikymo, kurie buvo organizuoti nacionalinių parlamentų nariams;

| 11. | kreipiasi į visus dialogo dalyvius, ragindama organizuoti politinį dialogą kaip nenutrūkstamą procesą, nelaukiant kol santykiai pasieks kritinę ribą; |
| --- | --- |

11.

kreipiasi į visus dialogo dalyvius, ragindama organizuoti politinį dialogą kaip nenutrūkstamą procesą, nelaukiant kol santykiai pasieks kritinę ribą;

| 12. | yra įsitikinusi, kad stiprėjantis politinis dialogas įtvirtins AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos kaip pagrindinio jo dalyvio pozicijas ir pabrėžia didelę neoficialaus AKR ir ES Jungtinėje asamblėjoje vykstančio dialogo svarbą, kuris turi visas galimybes peraugti į tikrą „parlamentinę diplomatiją“; |
| --- | --- |

12.

yra įsitikinusi, kad stiprėjantis politinis dialogas įtvirtins AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos kaip pagrindinio jo dalyvio pozicijas ir pabrėžia didelę neoficialaus AKR ir ES Jungtinėje asamblėjoje vykstančio dialogo svarbą, kuris turi visas galimybes peraugti į tikrą „parlamentinę diplomatiją“;

Priemonės ir būdai

| 13. | palaiko AKR šalių pasiūlymą peržiūrint Kotonu susitarimą sudaryti priedą, kuriame būtų nustatytos politinio dialogo priemonės ir būdai; prašo Komisijos parengti pasiūlymus šiuo klausimu; |
| --- | --- |

13.

palaiko AKR šalių pasiūlymą peržiūrint Kotonu susitarimą sudaryti priedą, kuriame būtų nustatytos politinio dialogo priemonės ir būdai; prašo Komisijos parengti pasiūlymus šiuo klausimu;

| 14. | ragina visas suinteresuotas šalis kuo greičiau sukurti ankstyvojo perspėjimo priemonę, kaip tai numatyta AKR vidaus politinio dialogo pagrindiniuose ir bendruosiuose principuose, kuriuos patvirtino AKR Ministrų Taryba, siekiant prisidėti prie AKR valstybių pastangų įdiegti konfliktų prevencijos priemones ir išvengti poreikio rengti konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsnius; |
| --- | --- |

14.

ragina visas suinteresuotas šalis kuo greičiau sukurti ankstyvojo perspėjimo priemonę, kaip tai numatyta AKR vidaus politinio dialogo pagrindiniuose ir bendruosiuose principuose, kuriuos patvirtino AKR Ministrų Taryba, siekiant prisidėti prie AKR valstybių pastangų įdiegti konfliktų prevencijos priemones ir išvengti poreikio rengti konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 ir 97 straipsnius;

| 15. | ragina AKR valstybes informuoti AKR ir ES Jungtinę parlamentinę asamblėją apie reikšmingus Afrikos ankstyvojo perspėjimo priemonės veikimo rezultatus nustatant naujai kylančius konfliktus arba krizes kuo ankstyvesniame etape ir padedant juos išspręsti politinio dialogo būdu; |
| --- | --- |

15.

ragina AKR valstybes informuoti AKR ir ES Jungtinę parlamentinę asamblėją apie reikšmingus Afrikos ankstyvojo perspėjimo priemonės veikimo rezultatus nustatant naujai kylančius konfliktus arba krizes kuo ankstyvesniame etape ir padedant juos išspręsti politinio dialogo būdu;

| 16. | ragina visas suinteresuotas šalis, atsižvelgiant į 2002 m. gruodžio mėnesį vykusios AKR Ministrų tarybos rekomendacijas, įsteigti Briuselyje stebimą grupę, atitinkančią panašias Afrikos Sąjungos sukurtas priemones ir padedančią joms sėkmingai veikti ir užtikrinti, kad panašios stebimos grupės būtų įsteigtos probleminiuose regionuose; pabrėžia, kad labai svarbu įtraukti AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos narius ir nevalstybinius subjektus bei neįtrauktus AKR regionus, siekiant efektyviai remti politinį dialogą visuose jo etapuose; |
| --- | --- |

16.

ragina visas suinteresuotas šalis, atsižvelgiant į 2002 m. gruodžio mėnesį vykusios AKR Ministrų tarybos rekomendacijas, įsteigti Briuselyje stebimą grupę, atitinkančią panašias Afrikos Sąjungos sukurtas priemones ir padedančią joms sėkmingai veikti ir užtikrinti, kad panašios stebimos grupės būtų įsteigtos probleminiuose regionuose; pabrėžia, kad labai svarbu įtraukti AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos narius ir nevalstybinius subjektus bei neįtrauktus AKR regionus, siekiant efektyviai remti politinį dialogą visuose jo etapuose;

| 17. | ragina AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos narius organizuoti politinį dialogą visais lygmenimis, taip pat rengiant asmeninius pokalbius, ir informuoti apie pasiektus rezultatus AKR ir ES Jungtinės asamblėjos Politinių reikalų komitetą; |
| --- | --- |

17.

ragina AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos narius organizuoti politinį dialogą visais lygmenimis, taip pat rengiant asmeninius pokalbius, ir informuoti apie pasiektus rezultatus AKR ir ES Jungtinės asamblėjos Politinių reikalų komitetą;

| 18. | ragina jungtinę AKR ir ES Ministrų Tarybą po posėdžių rengti ataskaitas AKR ir ES Jungtinei parlamentinei asamblėjai ir skatina abi institucijas plėtoti ir oficialų, ir neoficialų tarpusavio politinį dialogą; |
| --- | --- |

18.

ragina jungtinę AKR ir ES Ministrų Tarybą po posėdžių rengti ataskaitas AKR ir ES Jungtinei parlamentinei asamblėjai ir skatina abi institucijas plėtoti ir oficialų, ir neoficialų tarpusavio politinį dialogą;

| 19. | ragina jungtinį AKR ir ES sekretoriatą sudaryti visų AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos narių sąrašą, kuriame būtų galima rasti narių pavardes, pareigas, adresus ir nuotraukas, kuriuo naudojantis būtų galima identifikuoti potencialius politinio dialogo partnerius ir užmegzti su jais ryšį; |
| --- | --- |

19.

ragina jungtinį AKR ir ES sekretoriatą sudaryti visų AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos narių sąrašą, kuriame būtų galima rasti narių pavardes, pareigas, adresus ir nuotraukas, kuriuo naudojantis būtų galima identifikuoti potencialius politinio dialogo partnerius ir užmegzti su jais ryšį;

| 20. | ragina Europos Komisiją skirti reikiamą kiekį lėšų, kad būtų galima plėtoti ir institucionalizuoti AKR šalių galimybę prireikus pakviesti kaimyninių šalių atstovus („šalies draugus“, įskaitant nacionalinius AKR ir ES Jungtinės parlamentinė asamblėjos atstovus) dalyvauti svarstant kai kuriuos jų politinio dialogo aspektus; |
| --- | --- |

20.

ragina Europos Komisiją skirti reikiamą kiekį lėšų, kad būtų galima plėtoti ir institucionalizuoti AKR šalių galimybę prireikus pakviesti kaimyninių šalių atstovus („šalies draugus“, įskaitant nacionalinius AKR ir ES Jungtinės parlamentinė asamblėjos atstovus) dalyvauti svarstant kai kuriuos jų politinio dialogo aspektus;

| 21. | įpareigoja Europos Komisiją, kuri yra atsakinga už preliminaraus ES biudžeto projekto parengimą, taip pat Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Ministrų Tarybą jiems suteiktų biudžetinių įgaliojimų ribose ištirti AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos galimybę aktyviai dalyvauti vykdant ES biudžetines procedūras, jei Europos plėtros fondas (EDF) yra įtrauktas į Bendrijos biudžetą, nes ji galėtų įnešti vertingą indėlį į biudžeto valdymo institucijų veiklą, susijusią su AKR šalimis, ir tai sustiprintų politinį dialogą visais su plėtra susijusios pagalbos aspektais; |
| --- | --- |

21.

įpareigoja Europos Komisiją, kuri yra atsakinga už preliminaraus ES biudžeto projekto parengimą, taip pat Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Ministrų Tarybą jiems suteiktų biudžetinių įgaliojimų ribose ištirti AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos galimybę aktyviai dalyvauti vykdant ES biudžetines procedūras, jei Europos plėtros fondas (EDF) yra įtrauktas į Bendrijos biudžetą, nes ji galėtų įnešti vertingą indėlį į biudžeto valdymo institucijų veiklą, susijusią su AKR šalimis, ir tai sustiprintų politinį dialogą visais su plėtra susijusios pagalbos aspektais;

| 22. | ragina visas suinteresuotas šalis užtikrinti visišką visų politinio dialogo dalyvių apsaugą, dalyvaujant politinio dialogo diskusijose ir joms pasibaigus; |
| --- | --- |

22.

ragina visas suinteresuotas šalis užtikrinti visišką visų politinio dialogo dalyvių apsaugą, dalyvaujant politinio dialogo diskusijose ir joms pasibaigus;

| 23. | ragina imtis priemonių, kurios leistų užtikrinti moterų iš AKR ir ES valstybių dalyvavimą visomis formomis ir visuose politinio dialogo ir konsultacijų procedūros etapuose; |
| --- | --- |

23.

ragina imtis priemonių, kurios leistų užtikrinti moterų iš AKR ir ES valstybių dalyvavimą visomis formomis ir visuose politinio dialogo ir konsultacijų procedūros etapuose;

| 24. | skatina nuolatos rengti aktualių politinio dialogo tarp valstybių įgaliotųjų pareigūnų ir ES delegacijų klausimų svarstymus, kuriuose dalyvautų ir pilietinė visuomenė; |
| --- | --- |

24.

skatina nuolatos rengti aktualių politinio dialogo tarp valstybių įgaliotųjų pareigūnų ir ES delegacijų klausimų svarstymus, kuriuose dalyvautų ir pilietinė visuomenė;

| 25. | yra įsitikinusi, kad dalyvaujant tarptautiniuose forumuose, tokiuose kaip Jungtinės Tautos ir PPO, labai svarbu tvirtai laikytis pozicijų, įtvirtintų bendruose sprendimuose ir politinio dialogo išvadose; |
| --- | --- |

25.

yra įsitikinusi, kad dalyvaujant tarptautiniuose forumuose, tokiuose kaip Jungtinės Tautos ir PPO, labai svarbu tvirtai laikytis pozicijų, įtvirtintų bendruose sprendimuose ir politinio dialogo išvadose;

| 26. | pabrėžia, kad kadangi politinis dialogas yra dvišalis procesas, vykstantis tarp lygių partnerių ir pagrįstas savitarpio pasitikėjimu, AKR šalys turi teisę kreiptis su prašymu ištirti Europos Sąjungos politikų suderinamumą ir jų įtaką AKR šalims; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad kadangi politinis dialogas yra dvišalis procesas, vykstantis tarp lygių partnerių ir pagrįstas savitarpio pasitikėjimu, AKR šalys turi teisę kreiptis su prašymu ištirti Europos Sąjungos politikų suderinamumą ir jų įtaką AKR šalims;

| 27. | prašo į AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbotvarkę nuolat įtraukti klausimus, susijusius su naujausia informacija apie politinį dialogą pagal 8 straipsnį (turinį, procesus, eigą, rezultatus); |
| --- | --- |

27.

prašo į AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbotvarkę nuolat įtraukti klausimus, susijusius su naujausia informacija apie politinį dialogą pagal 8 straipsnį (turinį, procesus, eigą, rezultatus);

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė regionalizacijos tendencija sudaro puikią galimybę sustiprinti politinį dialogą regioniniu lygiu ir rekomenduoja AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo metu rengti regioninius posėdžius; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė regionalizacijos tendencija sudaro puikią galimybę sustiprinti politinį dialogą regioniniu lygiu ir rekomenduoja AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo metu rengti regioninius posėdžius;

Pajėgumai ir ištekliai

| 29. | rekomenduoja organizuojant įvairių lygių dialogus (nacionalinio, regioninio, AKR valstybių ir pasaulinio) aktyviai, skaidriai ir atsižvelgiant į vietos sąlygas paskirti dialogą rengiančius asmenis, atkreipiant ypatingą dėmesį į dialogo dalyvių paskyrimą; |
| --- | --- |

29.

rekomenduoja organizuojant įvairių lygių dialogus (nacionalinio, regioninio, AKR valstybių ir pasaulinio) aktyviai, skaidriai ir atsižvelgiant į vietos sąlygas paskirti dialogą rengiančius asmenis, atkreipiant ypatingą dėmesį į dialogo dalyvių paskyrimą;

| 30. | mano, kad būtina aiškiai apibūdinti, kokios organizacijos ar asmenys priskiriami prie nevalstybinių subjektų, ir pabrėžia būtinybę sukurti aiškų apibrėžimą, kuriame būtų tiksliai nurodyti vertinimo kriterijai; |
| --- | --- |

30.

mano, kad būtina aiškiai apibūdinti, kokios organizacijos ar asmenys priskiriami prie nevalstybinių subjektų, ir pabrėžia būtinybę sukurti aiškų apibrėžimą, kuriame būtų tiksliai nurodyti vertinimo kriterijai;

| 31. | ragina šalis prireikus naudotis nepriklausomų ar neutralių derybų tarpininkų pagalba, ypač svarstant kiek nors jautresnius klausimus, taip pat ten, kur būtina, įtraukti AKR ir ES Jungtinę parlamentinę asamblėją; |
| --- | --- |

31.

ragina šalis prireikus naudotis nepriklausomų ar neutralių derybų tarpininkų pagalba, ypač svarstant kiek nors jautresnius klausimus, taip pat ten, kur būtina, įtraukti AKR ir ES Jungtinę parlamentinę asamblėją;

| 32. | prašo Europos Komisijos sukurti priemones, įskaitant finansavimo galimybes, kurios leistų reguliariai rengti daugiašales sesijas vietos lygmeniu, o vėliau perduoti su jomis susijusią informaciją Briuselyje įsikūrusioms institucijoms; |
| --- | --- |

32.

prašo Europos Komisijos sukurti priemones, įskaitant finansavimo galimybes, kurios leistų reguliariai rengti daugiašales sesijas vietos lygmeniu, o vėliau perduoti su jomis susijusią informaciją Briuselyje įsikūrusioms institucijoms;

| 33. | kviečia AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos narius aktyviai dalyvauti visais lygiais vykstančio politinio dialogo procesuose; |
| --- | --- |

33.

kviečia AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos narius aktyviai dalyvauti visais lygiais vykstančio politinio dialogo procesuose;

| 34. | ragina AKR ir ES Ministrų Tarybos narius aktyviai apsisakyti jungtinėse Ministrų Tarybos sesijose; |
| --- | --- |

34.

ragina AKR ir ES Ministrų Tarybos narius aktyviai apsisakyti jungtinėse Ministrų Tarybos sesijose;

| 35. | pabrėžia, kad būtina skatinti politinį dialogą pagal 8 straipsnį valstybių parlamentų ir AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos lygiu; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad būtina skatinti politinį dialogą pagal 8 straipsnį valstybių parlamentų ir AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos lygiu;

Abiems pusėms svarbūs specifiniai politiniai klausimai

| 36. | yra įsitikinusi, kad, nepaisant nuolatinių pagrindinių žmogaus teisių pažeidimų, net jei jas pažeidžia pati valstybė, būtina ir toliau teikti humanitarinę pagalbą bei plėtoti dialogą su pilietine visuomene, kad žmonėms nereikėtų gyventi nuolat kenčiant valstybės institucijų piktnaudžiavimą suteiktais įgaliojimais; |
| --- | --- |

36.

yra įsitikinusi, kad, nepaisant nuolatinių pagrindinių žmogaus teisių pažeidimų, net jei jas pažeidžia pati valstybė, būtina ir toliau teikti humanitarinę pagalbą bei plėtoti dialogą su pilietine visuomene, kad žmonėms nereikėtų gyventi nuolat kenčiant valstybės institucijų piktnaudžiavimą suteiktais įgaliojimais;

| 37. | ragina į AKR ir ES politinį dialogą kuo skubiau įtraukti korupcijos ir nelegalių finansinių operacijų, vykdomų besivystančiose šalyse, problemą, kuriose neretai dalyvauja „partneriai“ iš ES ir kitų pagalbą teikiančių šalių, siekiant kuo tiksliau nustatyti „nešvarių“ pinigų, pervedamų iš besivystančių ir pereinamojo laikotarpio šalių, sumas, jų poveikį šioms šalims bei įtaką su vystymusi susijusioms programoms; |
| --- | --- |

37.

ragina į AKR ir ES politinį dialogą kuo skubiau įtraukti korupcijos ir nelegalių finansinių operacijų, vykdomų besivystančiose šalyse, problemą, kuriose neretai dalyvauja „partneriai“ iš ES ir kitų pagalbą teikiančių šalių, siekiant kuo tiksliau nustatyti „nešvarių“ pinigų, pervedamų iš besivystančių ir pereinamojo laikotarpio šalių, sumas, jų poveikį šioms šalims bei įtaką su vystymusi susijusioms programoms;

| 38. | ragina AKR ir ES Ministrų Tarybą ir Europos Komisiją imtis iniciatyvos atskleidžiant vieną žalingiausių ekonominių reiškinių, žlugdančių skurstančių šalių ūkius, ir pradėti spręsti „nešvarių“ pinigų problemą glaudžiai bendradarbiaujant su Pasaulio banku, TPF ir kitais daugiašaliais pagalbą teikiančiais subjektais bei institucijomis; |
| --- | --- |

38.

ragina AKR ir ES Ministrų Tarybą ir Europos Komisiją imtis iniciatyvos atskleidžiant vieną žalingiausių ekonominių reiškinių, žlugdančių skurstančių šalių ūkius, ir pradėti spręsti „nešvarių“ pinigų problemą glaudžiai bendradarbiaujant su Pasaulio banku, TPF ir kitais daugiašaliais pagalbą teikiančiais subjektais bei institucijomis;

| 39. | yra tvirtai įsitikinusi, kad, kartu spręsdamos korupcijos ir nelegalių finansinių operacijų, vykdomų besivystančiose šalyse, problemą, AKR ir ES valstybės įneš svarų indėlį į kovą su skurdu, nusikalstamumu ir terorizmu, tuo pačiu prisidėdamos prie politinio stabilumo ir socialinės ir ekonominės plėtros skatinimo; |
| --- | --- |

39.

yra tvirtai įsitikinusi, kad, kartu spręsdamos korupcijos ir nelegalių finansinių operacijų, vykdomų besivystančiose šalyse, problemą, AKR ir ES valstybės įneš svarų indėlį į kovą su skurdu, nusikalstamumu ir terorizmu, tuo pačiu prisidėdamos prie politinio stabilumo ir socialinės ir ekonominės plėtros skatinimo;

| 40. | įpareigoja vieną iš pirmininkų perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Ministrų Tarybai, Europos Komisijai ir AKR valstybių regioninės integracijos organizacijoms. |
| --- | --- |

40.

įpareigoja vieną iš pirmininkų perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Ministrų Tarybai, Europos Komisijai ir AKR valstybių regioninės integracijos organizacijoms.

---

(1)  Priimta AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos 2004 m. lapkričio 25 d. Hagoje (Nyderlandai)

(2)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3

(3)  OL C 26, 2004 1 29, p. 32.

(4)  Kaip išdėstyta AKR ir ES politinio dialogo gairėse (8 straipsnis).

REZOLIUCIJA (1)

Dėl pagalbos maistu ir maisto saugos

AKR ir ES Jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | 2004 m. lapkričio 22-25 d. Hagoje vykusiame posėdyje, |
| --- | --- |

—

2004 m. lapkričio 22-25 d. Hagoje vykusiame posėdyje,

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 17 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 1996 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1292/96 dėl pagalbos maistu politikos ir pagalbos maistu valdymo bei paramos maisto saugumui specialiųjų operacijų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1292/96 dėl pagalbos maistu politikos ir pagalbos maistu valdymo bei paramos maisto saugumui specialiųjų operacijų (2),

| — | atsižvelgdama į 1974 m. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 3384 (XXIX) priimtą Visuotinę deklaraciją dėl bado likvidavimo ir aprūpinimo maistu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1974 m. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 3384 (XXIX) priimtą Visuotinę deklaraciją dėl bado likvidavimo ir aprūpinimo maistu,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų organizacijų tinklą kaimo plėtros ir maisto saugos klausimams spręsti bei Generalinės Asamblėjos rezoliucijas A/57/226 ir A/56/155, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų organizacijų tinklą kaimo plėtros ir maisto saugos klausimams spręsti bei Generalinės Asamblėjos rezoliucijas A/57/226 ir A/56/155,

| — | atsižvelgdama į AKR valstybių ir ES valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus pagal 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą partnerystės susitarimą, ypač į susitarimo nuostatas, kurios įpareigoja pasirašiusias valstybes spręsti problemas, susijusias su aprūpinimu ir pagalba maistu (23 straipsnio d dalis bei 72 ir 73 straipsniai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR valstybių ir ES valstybių narių prisiimtus įsipareigojimus pagal 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą partnerystės susitarimą, ypač į susitarimo nuostatas, kurios įpareigoja pasirašiusias valstybes spręsti problemas, susijusias su aprūpinimu ir pagalba maistu (23 straipsnio d dalis bei 72 ir 73 straipsniai),

| — | atsižvelgdama į Tūkstantmečio plėtros tikslus, patvirtintus 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių tautų vadovų sesijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tūkstantmečio plėtros tikslus, patvirtintus 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių tautų vadovų sesijoje,

| — | atsižvelgdama į bendrą nuomonę, priimtą 2002 m. kovo 22 d. Monterėjuje vykusioje JT plėtros finansavimo konferencijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į bendrą nuomonę, priimtą 2002 m. kovo 22 d. Monterėjuje vykusioje JT plėtros finansavimo konferencijoje,

| — | atsižvelgdama į Pasaulinėje maisto taryboje, vykusioje 2002 m. birželio 10-13 d. Romoje (Italija), priimtą deklaraciją „Po penkerių metų – Tarptautinis susivienijimas prieš badą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pasaulinėje maisto taryboje, vykusioje 2002 m. birželio 10-13 d. Romoje (Italija), priimtą deklaraciją „Po penkerių metų – Tarptautinis susivienijimas prieš badą“,

| — | atsižvelgdama į Johanesburgo deklaraciją dėl tvarios plėtros, priimtą 2004 m. rugsėjo 4 d. Junginių Tautų sušauktame pasaulio aukščiausio lygio susitikime dėl tvarios plėtros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Johanesburgo deklaraciją dėl tvarios plėtros, priimtą 2004 m. rugsėjo 4 d. Junginių Tautų sušauktame pasaulio aukščiausio lygio susitikime dėl tvarios plėtros,

| — | atsižvelgdama į 1994 m. balandžio 25 d.–gegužės 6 d. Barbadose vykusios Jungtinių Tautų pasaulinės konferencijos dėl mažų salų-besivystančių valstybių tvarios plėtros rezultatus ir Barbadoso veiksmų planą, visų pirma į nuostatas, susijusias su mažų salų-besivystančių valstybių aprūpinimo maistu pažeidžiamumu, ypatumais ir specifika, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1994 m. balandžio 25 d.–gegužės 6 d. Barbadose vykusios Jungtinių Tautų pasaulinės konferencijos dėl mažų salų-besivystančių valstybių tvarios plėtros rezultatus ir Barbadoso veiksmų planą, visų pirma į nuostatas, susijusias su mažų salų-besivystančių valstybių aprūpinimo maistu pažeidžiamumu, ypatumais ir specifika,

| — | atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto pranešimą (AKR-ES 3692/04), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komiteto pranešimą (AKR-ES 3692/04),

| A. | kadangi ypač didelio skurdo ir bado sumažinimas yra pirmasis iš Jungtinių Tautų Tūkstantmečio plėtros tikslų, |
| --- | --- |

A.

kadangi ypač didelio skurdo ir bado sumažinimas yra pirmasis iš Jungtinių Tautų Tūkstantmečio plėtros tikslų,

| B. | kadangi kiekvienas asmuo turi teisę į sveiką, saugų ir maistingą maistą, kuri siejasi su teise į asmens poreikius atitinkantį maistą ir pagrindine kiekvieno žmogaus teise nebadauti, |
| --- | --- |

B.

kadangi kiekvienas asmuo turi teisę į sveiką, saugų ir maistingą maistą, kuri siejasi su teise į asmens poreikius atitinkantį maistą ir pagrindine kiekvieno žmogaus teise nebadauti,

| C. | kadangi daugiau kaip 800 milijonų žmonių visame pasaulyje, visų pirma besivystančiose valstybėse, neturi pakankamai maisto, kad galėtų patenkinti savo pagrindinius mitybos poreikius, |
| --- | --- |

C.

kadangi daugiau kaip 800 milijonų žmonių visame pasaulyje, visų pirma besivystančiose valstybėse, neturi pakankamai maisto, kad galėtų patenkinti savo pagrindinius mitybos poreikius,

| D. | kadangi bendra maisto pasiūla ženkliai išaugo; tačiau daugybė prieigos prie maisto apribojimų ir nuolatinis šeimų ūkių ir nacionalinių pajamų, už kurias galima būtų įsigyti maisto, trūkumas, pasiūlos ir paklausos nepastovumas bei gamtinės ir žmogaus sukeltos katastrofos neleidžia patenkinti gyventojų mitybos poreikių; |
| --- | --- |

D.

kadangi bendra maisto pasiūla ženkliai išaugo; tačiau daugybė prieigos prie maisto apribojimų ir nuolatinis šeimų ūkių ir nacionalinių pajamų, už kurias galima būtų įsigyti maisto, trūkumas, pasiūlos ir paklausos nepastovumas bei gamtinės ir žmogaus sukeltos katastrofos neleidžia patenkinti gyventojų mitybos poreikių;

| E. | kadangi ne tik aprūpinimui maistu, bet ir maisto saugai tenka svarbus vaidmuo užtikrinant geresnį saugaus ir sveikesnio maisto tiekimą AKR valstybių gyventojams, |
| --- | --- |

E.

kadangi ne tik aprūpinimui maistu, bet ir maisto saugai tenka svarbus vaidmuo užtikrinant geresnį saugaus ir sveikesnio maisto tiekimą AKR valstybių gyventojams,

Aprūpinimo maistu politika

| F. | kadangi deklaracijoje „Pasaulinė maisto taryba: po penkerių metų“ vėl minima politinė valia ir pasiryžimas siekti visuotinio aprūpinimo maistu ir nuolat dėti pastangas siekiant likviduoti badą visose šalyse, pirmiausia, ne vėliau kaip iki 2015 m., perpus sumažinant badaujančių žmonių, skaičių, |
| --- | --- |

F.

kadangi deklaracijoje „Pasaulinė maisto taryba: po penkerių metų“ vėl minima politinė valia ir pasiryžimas siekti visuotinio aprūpinimo maistu ir nuolat dėti pastangas siekiant likviduoti badą visose šalyse, pirmiausia, ne vėliau kaip iki 2015 m., perpus sumažinant badaujančių žmonių, skaičių,

| G. | kadangi šioje deklaracijoje taip pat yra pabrėžiama, kad teisė į asmens poreikius atitinkantį maistą yra pagrindinė žmogaus teisė, maistas neturi būti naudojamas kaip politinio ir ekonominio spaudimo priemonė, ir kadangi būtina pabrėžti tarptautinio bendradarbiavimo ir solidarumo siekiant likviduoti badą svarbą, |
| --- | --- |

G.

kadangi šioje deklaracijoje taip pat yra pabrėžiama, kad teisė į asmens poreikius atitinkantį maistą yra pagrindinė žmogaus teisė, maistas neturi būti naudojamas kaip politinio ir ekonominio spaudimo priemonė, ir kadangi būtina pabrėžti tarptautinio bendradarbiavimo ir solidarumo siekiant likviduoti badą svarbą,

| H. | kadangi yra be galo svarbu sukurti arba įtvirtinti AKR šalyse tokias nacionalinės politikos sistemas, kurios užtikrintų geresnį maisto produktų tiekimą, efektyvesnę saugos sistemų veiklą, sudarydamos galimybę skurstantiems gyventojams įsigyti į šalį atgabentų maisto produktų bei kovos su skurdu programas, atsižvelgiant į ekonominę ir socialinę atitinkamų šalių dinamiką, |
| --- | --- |

H.

kadangi yra be galo svarbu sukurti arba įtvirtinti AKR šalyse tokias nacionalinės politikos sistemas, kurios užtikrintų geresnį maisto produktų tiekimą, efektyvesnę saugos sistemų veiklą, sudarydamos galimybę skurstantiems gyventojams įsigyti į šalį atgabentų maisto produktų bei kovos su skurdu programas, atsižvelgiant į ekonominę ir socialinę atitinkamų šalių dinamiką,

| I. | kadangi daugelyje AKR besivystančių šalių dauguma skurstančių ir lengvai pažeidžiamų gyventojų gyvena kaimo vietovėse, norint efektyviai kovoti su skurdu ir badu būtina vykdyti kaimo plėtros politiką, |
| --- | --- |

I.

kadangi daugelyje AKR besivystančių šalių dauguma skurstančių ir lengvai pažeidžiamų gyventojų gyvena kaimo vietovėse, norint efektyviai kovoti su skurdu ir badu būtina vykdyti kaimo plėtros politiką,

| J. | kadangi AKR valstybėse turi būti sukurtos nacionalinės struktūros, leidžiančios įvykdyti maisto saugos taisyklių reikalavimus ir užtikrinančios, kad gyventojams bus tiekiamas saugus maistas, be to, atsivers galimybė eksportuoti saugius maisto produktus į ES rinkas, o tai vaidina svarbų vaidmenį kovoje su skurdu, |
| --- | --- |

J.

kadangi AKR valstybėse turi būti sukurtos nacionalinės struktūros, leidžiančios įvykdyti maisto saugos taisyklių reikalavimus ir užtikrinančios, kad gyventojams bus tiekiamas saugus maistas, be to, atsivers galimybė eksportuoti saugius maisto produktus į ES rinkas, o tai vaidina svarbų vaidmenį kovoje su skurdu,

Pakankamas aprūpinimas maistu

| K. | kadangi pakankamas aprūpinimas maistu pasiekiamas tada, kai visi žmonės bet kuriuo metu turi fizinę ir ekonominę prieigą prie pakankamo kiekio saugaus ir maistingo maisto, kurį vartodami jie gali gyventi sveiką ir aktyvų gyvenimą, |
| --- | --- |

K.

kadangi pakankamas aprūpinimas maistu pasiekiamas tada, kai visi žmonės bet kuriuo metu turi fizinę ir ekonominę prieigą prie pakankamo kiekio saugaus ir maistingo maisto, kurį vartodami jie gali gyventi sveiką ir aktyvų gyvenimą,

| L. | kadangi Pasaulinė maisto taryba 1996 m. susitikimo Romoje metu išskyrė tris pagrindinius pakankamo aprūpinimo maistu elementus: i) maisto turėjimas ir nenutrūkstamas maisto tiekimas, ii) fizinė ir ekonominė galimybė įsigyti maisto produktų bei iii) maisto produktų kokybė ir sauga, |
| --- | --- |

L.

kadangi Pasaulinė maisto taryba 1996 m. susitikimo Romoje metu išskyrė tris pagrindinius pakankamo aprūpinimo maistu elementus: i) maisto turėjimas ir nenutrūkstamas maisto tiekimas, ii) fizinė ir ekonominė galimybė įsigyti maisto produktų bei iii) maisto produktų kokybė ir sauga,

| M. | kadangi deklaracijoje „Pasaulinė maisto taryba: po penkerių metų“ pažymima, kad dėl nepakankamo aprūpinimo maistu skurstančių šalių gyventojai negali pasinaudoti plėtros teikiamomis galimybėmis, ir pabrėžiama, kad būtina atkreipti dėmesį į mitybos problemas, kurios turi būti sprendžiamos kartu su aprūpinimo maistu problemomis, |
| --- | --- |

M.

kadangi deklaracijoje „Pasaulinė maisto taryba: po penkerių metų“ pažymima, kad dėl nepakankamo aprūpinimo maistu skurstančių šalių gyventojai negali pasinaudoti plėtros teikiamomis galimybėmis, ir pabrėžiama, kad būtina atkreipti dėmesį į mitybos problemas, kurios turi būti sprendžiamos kartu su aprūpinimo maistu problemomis,

| N. | kadangi yra daug daugiau žmonių, kenčiančių nuo mikroelementų trūkumo maiste, negu badaujančių siaurąją šio žodžio prasme, |
| --- | --- |

N.

kadangi yra daug daugiau žmonių, kenčiančių nuo mikroelementų trūkumo maiste, negu badaujančių siaurąją šio žodžio prasme,

| O. | kadangi pakankamas aprūpinimas maistu daugelyje šalių, visų pirma besivystančių šalių, yra pasiekiamas didinant žemės ūkio produktyvumą ir kaimo gyventojų pajamas bei užtikrinant galimybę sąžiningai prekiauti, nuo kurios ypač priklauso skurdesni ūkininkai, kurie neturi galimybės pasinaudoti jokiomis valstybės teikiamomis subsidijomis ar paskolomis arba prekybos tinklais, kuriais naudojasi stambūs ūkininkai ir tarptautinio žemės ūkio verslo atstovai, |
| --- | --- |

O.

kadangi pakankamas aprūpinimas maistu daugelyje šalių, visų pirma besivystančių šalių, yra pasiekiamas didinant žemės ūkio produktyvumą ir kaimo gyventojų pajamas bei užtikrinant galimybę sąžiningai prekiauti, nuo kurios ypač priklauso skurdesni ūkininkai, kurie neturi galimybės pasinaudoti jokiomis valstybės teikiamomis subsidijomis ar paskolomis arba prekybos tinklais, kuriais naudojasi stambūs ūkininkai ir tarptautinio žemės ūkio verslo atstovai,

| P. | kadangi nacionalines ir pasaulines aprūpinimo maistu politikas, vaidinančias svarbų vaidmenį skatinant pakankamą aprūpinimą maistu, dažnai lemia kitos su maistu nesusijusios politikos, pavyzdžiui, rinkodaros, prekybos sąlygų ir transporto, |
| --- | --- |

P.

kadangi nacionalines ir pasaulines aprūpinimo maistu politikas, vaidinančias svarbų vaidmenį skatinant pakankamą aprūpinimą maistu, dažnai lemia kitos su maistu nesusijusios politikos, pavyzdžiui, rinkodaros, prekybos sąlygų ir transporto,

| Q. | kadangi su maistu susijusios politikos, neturinčios jokių sąsajų su aprūpinimu maistu, nesugebėjo deramai sureaguoti į skubius ir kritinius maisto poreikius, |
| --- | --- |

Q.

kadangi su maistu susijusios politikos, neturinčios jokių sąsajų su aprūpinimu maistu, nesugebėjo deramai sureaguoti į skubius ir kritinius maisto poreikius,

| R. | kadangi ES bendros žemės ūkio politikos reforma ir PPO Dohos raundas neturėtų daryti neigiamos įtakos žemės ūkio kultūrų, įskaitant maistines kultūras, auginimui, o priešingai – turėtų remti šią žemės ūkio šaką, be kurios neįmanoma sugeneruoti pakankamų iš eksporto gaunamų pajamų, reikalingų maistą importuojančių besivystančių AKR valstybių maisto produktų poreikių tenkinimui finansuoti, įskaitant poreikius, numatytus Kotonu susitarimo 54 straipsnyje, kad būtų užtikrintas pakankamas aprūpinimas maistu, |
| --- | --- |

R.

kadangi ES bendros žemės ūkio politikos reforma ir PPO Dohos raundas neturėtų daryti neigiamos įtakos žemės ūkio kultūrų, įskaitant maistines kultūras, auginimui, o priešingai – turėtų remti šią žemės ūkio šaką, be kurios neįmanoma sugeneruoti pakankamų iš eksporto gaunamų pajamų, reikalingų maistą importuojančių besivystančių AKR valstybių maisto produktų poreikių tenkinimui finansuoti, įskaitant poreikius, numatytus Kotonu susitarimo 54 straipsnyje, kad būtų užtikrintas pakankamas aprūpinimas maistu,

| S. | kadangi apsirūpinimas maistu negali peraugti į pakankamą aprūpinimą maistu neturint atitinkamos žemės ūkio infrastruktūros, paskolų ir atidėto jų grąžinimo schemų, efektyviai veikiančių saugos sistemų, saugančių kaimo ir miesto vietoves bei ankstyvojo perspėjimo ir greito reagavimo institucijų, |
| --- | --- |

S.

kadangi apsirūpinimas maistu negali peraugti į pakankamą aprūpinimą maistu neturint atitinkamos žemės ūkio infrastruktūros, paskolų ir atidėto jų grąžinimo schemų, efektyviai veikiančių saugos sistemų, saugančių kaimo ir miesto vietoves bei ankstyvojo perspėjimo ir greito reagavimo institucijų,

| T. | kadangi pakankamo aprūpinimo maistu krizės dažniausiai kyla dėl pagreitėjusio gyventojų skaičiaus augimo ir jo išprovokuotų nelaimių, pavyzdžiui: konfliktų, sausrų ir potvynių, kurios vis labiau ardo ir be to skurdžiai gyvenančių šeimų ūkių turimą turtą, palaipsniui nuskurdindami ištisas bendruomenes, o tai didina politinį ir socialinį nestabilumą, |
| --- | --- |

T.

kadangi pakankamo aprūpinimo maistu krizės dažniausiai kyla dėl pagreitėjusio gyventojų skaičiaus augimo ir jo išprovokuotų nelaimių, pavyzdžiui: konfliktų, sausrų ir potvynių, kurios vis labiau ardo ir be to skurdžiai gyvenančių šeimų ūkių turimą turtą, palaipsniui nuskurdindami ištisas bendruomenes, o tai didina politinį ir socialinį nestabilumą,

| U. | kadangi taikos ir saugumo palaikymas bei tarptautinis bendradarbiavimas aprūpinimo maistu ir žemės ūkio srityje yra ypač svarbūs, siekiant užtikrinti geresnes ekonomines sąlygas ir geresnį aprūpinimą maistu, |
| --- | --- |

U.

kadangi taikos ir saugumo palaikymas bei tarptautinis bendradarbiavimas aprūpinimo maistu ir žemės ūkio srityje yra ypač svarbūs, siekiant užtikrinti geresnes ekonomines sąlygas ir geresnį aprūpinimą maistu,

| V. | kadangi yra pripažįstama, kad aprūpinimą maistu blogina ŽIV/AIDS susirgimų gausa AKR šalyse, |
| --- | --- |

V.

kadangi yra pripažįstama, kad aprūpinimą maistu blogina ŽIV/AIDS susirgimų gausa AKR šalyse,

Geras valdymas ir atsakomybė maisto srityje

| W. | kadangi maisto atsargų valdymo procesuose dalyvauja daug suinteresuotų šalių ir vyriausybiniu, ir pilietinės visuomenės lygiais, |
| --- | --- |

W.

kadangi maisto atsargų valdymo procesuose dalyvauja daug suinteresuotų šalių ir vyriausybiniu, ir pilietinės visuomenės lygiais,

| X. | kadangi vietiniu, nacionaliniu ir tarptautiniu lygiais jau yra pripažinta, kad gero valdymo principų taikymas yra esminė iniciatyvų aprūpinimo maistu srityje sėkmės prielaida, |
| --- | --- |

X.

kadangi vietiniu, nacionaliniu ir tarptautiniu lygiais jau yra pripažinta, kad gero valdymo principų taikymas yra esminė iniciatyvų aprūpinimo maistu srityje sėkmės prielaida,

| Y. | kadangi pakankamo aprūpinimo maistu užtikrinimas didžia dalimi priklausys nuo vyriausybės ir politinės visuomenės prisiimtų tarpusavio įsipareigojimų bei įgaliojimų suteikimo atitinkamų suinteresuotų šalių atstovams, visų pirma skurstančių ir badaujančių gyventojų atstovams, |
| --- | --- |

Y.

kadangi pakankamo aprūpinimo maistu užtikrinimas didžia dalimi priklausys nuo vyriausybės ir politinės visuomenės prisiimtų tarpusavio įsipareigojimų bei įgaliojimų suteikimo atitinkamų suinteresuotų šalių atstovams, visų pirma skurstančių ir badaujančių gyventojų atstovams,

| Z. | kadangi gyvybiškai svarbu teikti nuolatinę paramą AKR šalims, prisidedant prie jų pastangų užtikrinti savo šalyse vidutinio laikotarpio ir ilgalaikę maisto ir žemės ūkio sektoriaus plėtrą, |
| --- | --- |

Z.

kadangi gyvybiškai svarbu teikti nuolatinę paramą AKR šalims, prisidedant prie jų pastangų užtikrinti savo šalyse vidutinio laikotarpio ir ilgalaikę maisto ir žemės ūkio sektoriaus plėtrą,

| AA. | kadangi tarptautinė bendruomenė jaučia milžinišką poreikį padidinti plėtrai skiriamas pastangas, nukreiptas į inter alia skurdo, bado ir nepakankamo aprūpinimo maistu bei vaikų mirtingumo mažinimą, |
| --- | --- |

AA.

kadangi tarptautinė bendruomenė jaučia milžinišką poreikį padidinti plėtrai skiriamas pastangas, nukreiptas į inter alia skurdo, bado ir nepakankamo aprūpinimo maistu bei vaikų mirtingumo mažinimą,

| AB. | kadangi pagalbos maistu operacijos turi būti tiksliai nukreiptos akcijos, kurių tikslas išspręsti neatidėliotinas problemas, tačiau jos jokiu būdu neturi užgožti ilgalaikio tikslo užtikrinti priimtiną pakankamo aprūpinimo maistu lygį AKR šalyse, |
| --- | --- |

AB.

kadangi pagalbos maistu operacijos turi būti tiksliai nukreiptos akcijos, kurių tikslas išspręsti neatidėliotinas problemas, tačiau jos jokiu būdu neturi užgožti ilgalaikio tikslo užtikrinti priimtiną pakankamo aprūpinimo maistu lygį AKR šalyse,

Pagalba maistu

| AC. | kadangi pagalba maistu iš esmės yra maisto tiekimas žmonių vartojimui, tam tikra tikslinės pagalbos forma, kurios tikslas yra pasiekti konkrečius žmones ir sudaryti jiems sąlygas tiesiogiai gauti tinkamo maisto krizių metu, arba netikslinės pagalbos šalių vyriausybėms forma, tikslu papildyti maisto atsargas, įskaitant subsidijas maisto pirkimui, |
| --- | --- |

AC.

kadangi pagalba maistu iš esmės yra maisto tiekimas žmonių vartojimui, tam tikra tikslinės pagalbos forma, kurios tikslas yra pasiekti konkrečius žmones ir sudaryti jiems sąlygas tiesiogiai gauti tinkamo maisto krizių metu, arba netikslinės pagalbos šalių vyriausybėms forma, tikslu papildyti maisto atsargas, įskaitant subsidijas maisto pirkimui,

| AD. | kadangi būtina nuolat dėti pastangas, siekiant padidinti tarptautinės bendruomenės gebėjimą deramai reaguoti į aprūpinimo maistu krizes ir pagerinti pasaulinį aprūpinimą maistu, užtikrinant pagalbą maistu nepriklausomai nuo pasaulinių maisto kainų ir pasiūlos svyravimų, |
| --- | --- |

AD.

kadangi būtina nuolat dėti pastangas, siekiant padidinti tarptautinės bendruomenės gebėjimą deramai reaguoti į aprūpinimo maistu krizes ir pagerinti pasaulinį aprūpinimą maistu, užtikrinant pagalbą maistu nepriklausomai nuo pasaulinių maisto kainų ir pasiūlos svyravimų,

| AE. | kadangi būtina užtikrinti, kad pagalba maistu būtų nukreipta į labiausiai pažeidžiamų gyventojų grupių pagrindinių maisto ir mitybos poreikių patenkinimą bei neprieštarautų ją gaunančių AKR valstybių vykdomoms žemės ūkio plėtros strategijoms, |
| --- | --- |

AE.

kadangi būtina užtikrinti, kad pagalba maistu būtų nukreipta į labiausiai pažeidžiamų gyventojų grupių pagrindinių maisto ir mitybos poreikių patenkinimą bei neprieštarautų ją gaunančių AKR valstybių vykdomoms žemės ūkio plėtros strategijoms,

| AF. | kadangi reikia rasti pakankamai lėšų, kurios leistų užtikrinti atsaką į kritinius maisto poreikius laiku, neatitraukiant lėšų iš šaltinių, iš kurių finansuojama ilgalaikė plėtra, nukreipta į nepakankamo aprūpinimo maistu priežasčių šalinimą, |
| --- | --- |

AF.

kadangi reikia rasti pakankamai lėšų, kurios leistų užtikrinti atsaką į kritinius maisto poreikius laiku, neatitraukiant lėšų iš šaltinių, iš kurių finansuojama ilgalaikė plėtra, nukreipta į nepakankamo aprūpinimo maistu priežasčių šalinimą,

| AG. | kadangi pagalba maistu yra laikina priemonė, taikoma tol, kol bus normalizuotas aprūpinimas maistu po nelaimių ar krizių, todėl būtina užtikrinti jos maksimalų poveikį, efektyvumą ir kokybę bei minimizuoti galimus žalingus padarinius, pavyzdžiui, vietinių rinkų priklausomybę ir iškraipymus, |
| --- | --- |

AG.

kadangi pagalba maistu yra laikina priemonė, taikoma tol, kol bus normalizuotas aprūpinimas maistu po nelaimių ar krizių, todėl būtina užtikrinti jos maksimalų poveikį, efektyvumą ir kokybę bei minimizuoti galimus žalingus padarinius, pavyzdžiui, vietinių rinkų priklausomybę ir iškraipymus,

| AH. | kadangi, nors maisto pagerinimas ir papildymas mikroelementais yra svarbi technologija, leidžianti kompensuoti mikroelementų trūkumą maiste, jų nederėtų svarstyti aptariant pagalbą maistu, nes pagalba maistu yra teikiama grūdų forma, o norint pagerinti maistą mikroelementais būtinas pramoninis produktų perdirbimas, |
| --- | --- |

AH.

kadangi, nors maisto pagerinimas ir papildymas mikroelementais yra svarbi technologija, leidžianti kompensuoti mikroelementų trūkumą maiste, jų nederėtų svarstyti aptariant pagalbą maistu, nes pagalba maistu yra teikiama grūdų forma, o norint pagerinti maistą mikroelementais būtinas pramoninis produktų perdirbimas,

| AI. | kadangi ilgą laiką teikiama pagalba maistu yra prastai valdoma arba teikiama neatsižvelgiant į tai, ar staiga atsiradęs maisto trūkumas iš tiesų yra opi pagalbą gaunančio regiono problema, tokia pagalba gali neigiamai paveikti vietinę rinką, neskatinti vietinės gamybos ir investicijų bei sudaryti sąlygas pradėti teikti pirmenybę ne pagrindiniams vietiniams, o JAV arba Europoje gamintiems produktams, |
| --- | --- |

AI.

kadangi ilgą laiką teikiama pagalba maistu yra prastai valdoma arba teikiama neatsižvelgiant į tai, ar staiga atsiradęs maisto trūkumas iš tiesų yra opi pagalbą gaunančio regiono problema, tokia pagalba gali neigiamai paveikti vietinę rinką, neskatinti vietinės gamybos ir investicijų bei sudaryti sąlygas pradėti teikti pirmenybę ne pagrindiniams vietiniams, o JAV arba Europoje gamintiems produktams,

| AJ. | kadangi yra labai svarbu pagalbą maistu atskirti nuo vyriausybės ar nevyriausybinių organizacijų intervencijų, kurios apima a) tiesioginį maisto tiekimą skurstantiems gyventojams, tai taip pat daroma per daugiašales agentūras b) maisto pirkimo subsidijavimą ir c) pagalbai skirtų maisto produktų pardavimą, vykdant projektus su pagalbos ne maistu teikėjais, |
| --- | --- |

AJ.

kadangi yra labai svarbu pagalbą maistu atskirti nuo vyriausybės ar nevyriausybinių organizacijų intervencijų, kurios apima a) tiesioginį maisto tiekimą skurstantiems gyventojams, tai taip pat daroma per daugiašales agentūras b) maisto pirkimo subsidijavimą ir c) pagalbai skirtų maisto produktų pardavimą, vykdant projektus su pagalbos ne maistu teikėjais,

Skubi pagalba

| AK. | kadangi skubi pagalba maistu sušvelnino žmonių sukeltų katastrofų ar gamtos jėgų sukeltų nelaimių padarinius nuo jos priklausomose AKR šalyse arba, |
| --- | --- |

AK.

kadangi skubi pagalba maistu sušvelnino žmonių sukeltų katastrofų ar gamtos jėgų sukeltų nelaimių padarinius nuo jos priklausomose AKR šalyse arba,

| AL. | kadangi yra patvirtinta, kad šiuo metu Lesote yra didelis maisto trūkumas, kurį sukėlė nepakankamas kritulių kiekis, fiksuojamas šalyje jau tris metus iš eilės nuo 2001 m. ir šią padėtį dar labiau pablogina plintanti ŽIV/AIDS pandemija – šiuo metu virusu yra užsikrėtę 31 proc. šalies gyventojų, |
| --- | --- |

AL.

kadangi yra patvirtinta, kad šiuo metu Lesote yra didelis maisto trūkumas, kurį sukėlė nepakankamas kritulių kiekis, fiksuojamas šalyje jau tris metus iš eilės nuo 2001 m. ir šią padėtį dar labiau pablogina plintanti ŽIV/AIDS pandemija – šiuo metu virusu yra užsikrėtę 31 proc. šalies gyventojų,

| AM. | kadangi gyvybiškai svarbu sustiprinti skubios pagalbos maistu koordinavimą ir padidinti jos efektyvumą, kad būtų galima užtikrinti greitą, koordinuotą ir deramą atsaką, visų pirma pagerinant keitimąsi informacija tarptautinės bendruomenės viduje, |
| --- | --- |

AM.

kadangi gyvybiškai svarbu sustiprinti skubios pagalbos maistu koordinavimą ir padidinti jos efektyvumą, kad būtų galima užtikrinti greitą, koordinuotą ir deramą atsaką, visų pirma pagerinant keitimąsi informacija tarptautinės bendruomenės viduje,

| AN. | kadangi būtina pagerinti ir/arba išplėtoti veiksmingas ir produktyvias skubios pagalbos priemones tarptautiniu, regioniniu, nacionaliniu ir vietos lygiais, |
| --- | --- |

AN.

kadangi būtina pagerinti ir/arba išplėtoti veiksmingas ir produktyvias skubios pagalbos priemones tarptautiniu, regioniniu, nacionaliniu ir vietos lygiais,

Maisto politika

| 1. | pabrėžia būtinybę dėti dar daugiau pastangų, kad būtų galima užtikrinti visų AKR šalių gyventojų fizinę ir ekonominę prieigą prie pakankamo kiekio saugaus ir maistingo maisto, kurį vartodami jie galėtų gyventi aktyvų ir sveiką gyvenimą; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia būtinybę dėti dar daugiau pastangų, kad būtų galima užtikrinti visų AKR šalių gyventojų fizinę ir ekonominę prieigą prie pakankamo kiekio saugaus ir maistingo maisto, kurį vartodami jie galėtų gyventi aktyvų ir sveiką gyvenimą;

| 2. | ragina tarptautinę bendruomenę iš naujo prisiimti įsipareigojimus 2002 m. Pasaulinės maisto tarybos tikslams įgyvendinti ir suintensyvinti bendras pastangas siekiant užsibrėžto bado ir nepakankamo aprūpinimo maistu likvidavimo, visų pirma besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

2.

ragina tarptautinę bendruomenę iš naujo prisiimti įsipareigojimus 2002 m. Pasaulinės maisto tarybos tikslams įgyvendinti ir suintensyvinti bendras pastangas siekiant užsibrėžto bado ir nepakankamo aprūpinimo maistu likvidavimo, visų pirma besivystančiose šalyse;

| 3. | pabrėžia tarptautinio bendradarbiavimo ir solidarumo svarbą, siekiant užtikrinti, kad maistas nebūtų naudojamas kaip politinio ir ekonominio spaudimo priemonė; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia tarptautinio bendradarbiavimo ir solidarumo svarbą, siekiant užtikrinti, kad maistas nebūtų naudojamas kaip politinio ir ekonominio spaudimo priemonė;

| 4. | pabrėžia, kad būtina imtis priemonių nacionaliniu ir regioniniu lygiais, siekiant sukurti tinkamą politinį pagrindą ir skatinti maisto ir žemės ūkio produktų gamybą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad būtina imtis priemonių nacionaliniu ir regioniniu lygiais, siekiant sukurti tinkamą politinį pagrindą ir skatinti maisto ir žemės ūkio produktų gamybą;

| 5. | ragina besivystančias šalis ir Europos Sąjungos institucijas pradėti kurti teisinę ir techninę bazę AKR šalyse, kuri leistų įvykdyti maisto saugos taisyklių reikalavimus ir užtikrintų, kad gyventojams būtų tiekiamas sveikas maistas bei AKR šalims atsivertų galimybė eksportuoti saugius produktus į ES, ir tai taptų svarbia kovos su skurdu priemone; |
| --- | --- |

5.

ragina besivystančias šalis ir Europos Sąjungos institucijas pradėti kurti teisinę ir techninę bazę AKR šalyse, kuri leistų įvykdyti maisto saugos taisyklių reikalavimus ir užtikrintų, kad gyventojams būtų tiekiamas sveikas maistas bei AKR šalims atsivertų galimybė eksportuoti saugius produktus į ES, ir tai taptų svarbia kovos su skurdu priemone;

| 6. | ragina formuojant maisto politiką daugiau dėmesio skirti moterų vaidmeniui su maistu susijusiose struktūrose ir pabrėžia, kad būtina įtraukti moteris kuriant ir įgyvendinant nacionalines maisto strategijas, planus ir projektus bei atliekant tolesnius su jais susijusius veiksmus; |
| --- | --- |

6.

ragina formuojant maisto politiką daugiau dėmesio skirti moterų vaidmeniui su maistu susijusiose struktūrose ir pabrėžia, kad būtina įtraukti moteris kuriant ir įgyvendinant nacionalines maisto strategijas, planus ir projektus bei atliekant tolesnius su jais susijusius veiksmus;

| 7. | atkreipia dėmesį į politikų, kurių tikslas mažinti skurdą ir nelygybę, įgyvendinimą bei fizinės ir ekonominės visų gyventojų prieigos bet kuriuo metu prie pakankamo kiekio tinkamo maistingumo saugaus maisto pagerinimą bei efektyvų jo naudojimą; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į politikų, kurių tikslas mažinti skurdą ir nelygybę, įgyvendinimą bei fizinės ir ekonominės visų gyventojų prieigos bet kuriuo metu prie pakankamo kiekio tinkamo maistingumo saugaus maisto pagerinimą bei efektyvų jo naudojimą;

| 8. | ragina besivystančias šalis skatinti valstybinių ir privačių investicijų skyrimą ir panaudojimą žmonėms ugdyti, maisto, žemės ūkio, žuvininkystės ir miško pramonės tvarioms sistemoms kurti bei kaimo plėtrai skatinti; |
| --- | --- |

8.

ragina besivystančias šalis skatinti valstybinių ir privačių investicijų skyrimą ir panaudojimą žmonėms ugdyti, maisto, žemės ūkio, žuvininkystės ir miško pramonės tvarioms sistemoms kurti bei kaimo plėtrai skatinti;

| 9. | pabrėžia, kad maisto sauga ir apsirūpinimas maistu turi tapti pačiais svarbiausiais tikslais, kurių privalo siekti besivystančios šalys, mažindamos savo priklausomybę nuo pagalbos maistu, ir kad būtina išanalizuoti ir pašalinti nepakankamo aprūpinimo maistu priežastis; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad maisto sauga ir apsirūpinimas maistu turi tapti pačiais svarbiausiais tikslais, kurių privalo siekti besivystančios šalys, mažindamos savo priklausomybę nuo pagalbos maistu, ir kad būtina išanalizuoti ir pašalinti nepakankamo aprūpinimo maistu priežastis;

| 10. | ragina Komisiją ir AKR šalis laikytis Kartaginos protokolo dėl genetiškai modifikuotų organizmų nuostatų ir dar kartą patvirtina būtinybę gerbti maisto suverenumo principą, pagal kurį kiekviena šalis turi teisę laisvai pasirinkti maisto tiekimo būdą, atsižvelgdama į nacionalinius arba regioninius bendrus interesus ir nežlugdydama kitų šalių rinkų; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir AKR šalis laikytis Kartaginos protokolo dėl genetiškai modifikuotų organizmų nuostatų ir dar kartą patvirtina būtinybę gerbti maisto suverenumo principą, pagal kurį kiekviena šalis turi teisę laisvai pasirinkti maisto tiekimo būdą, atsižvelgdama į nacionalinius arba regioninius bendrus interesus ir nežlugdydama kitų šalių rinkų;

| 11. | patvirtina savo poziciją, kad patentai sėkloms ir genetiniams ištekliams, skirtiems maisto produktams ir žemės ūkiui, kelia grėsmę tvariam ūkininkavimui ir didina korporacinę technologijų, sėklų, genetinių išteklių ir vaistų monopoliją; palaiko besivystančių šalių pasiūlymą, pateiktą Afrikos iniciatyva, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti TRIPS sutartį; |
| --- | --- |

11.

patvirtina savo poziciją, kad patentai sėkloms ir genetiniams ištekliams, skirtiems maisto produktams ir žemės ūkiui, kelia grėsmę tvariam ūkininkavimui ir didina korporacinę technologijų, sėklų, genetinių išteklių ir vaistų monopoliją; palaiko besivystančių šalių pasiūlymą, pateiktą Afrikos iniciatyva, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti TRIPS sutartį;

| 12. | ragina tarptautinius pagalbos teikėjus ir nacionalines vyriausybes nukreipti visas su plėtra susijusias pastangas į kaimo vietoves ir skurstančius regionus, susiejant skurdo kaime mažinimą ir tvarų gamtos resursų valdymą su šalyse vykdomų nacionalinių politikų, strategijų ir programų nuostatomis bei įtraukiant įvairias kaime veikiančias valstybines, privačias ir visuomenines organizacijas; |
| --- | --- |

12.

ragina tarptautinius pagalbos teikėjus ir nacionalines vyriausybes nukreipti visas su plėtra susijusias pastangas į kaimo vietoves ir skurstančius regionus, susiejant skurdo kaime mažinimą ir tvarų gamtos resursų valdymą su šalyse vykdomų nacionalinių politikų, strategijų ir programų nuostatomis bei įtraukiant įvairias kaime veikiančias valstybines, privačias ir visuomenines organizacijas;

| 13. | ragina tarptautinius pagalbos teikėjus, visų pirma ES, ir AKR valstybių vyriausybes įtraukti į AKR valstybių kaimo plėtros strategijas šiuos elementus: prieigos prie gamybos priemonių (žemė, įrenginiai ir žemės ūkyje naudojamos medžiagos) užtikrinimas, prieigos prie finansinių išteklių ir informacijos užtikrinimas, vietinių bendruomenių gebėjimų ugdymas ir įtraukimas į sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

13.

ragina tarptautinius pagalbos teikėjus, visų pirma ES, ir AKR valstybių vyriausybes įtraukti į AKR valstybių kaimo plėtros strategijas šiuos elementus: prieigos prie gamybos priemonių (žemė, įrenginiai ir žemės ūkyje naudojamos medžiagos) užtikrinimas, prieigos prie finansinių išteklių ir informacijos užtikrinimas, vietinių bendruomenių gebėjimų ugdymas ir įtraukimas į sprendimų priėmimo procesą;

Aprūpinimas maistu

| 14. | ragina besivystančias šalis užtikrinti tokią politinę, socialinę ir ekonominę aplinką, kuri sudarytų palankiausias sąlygas skurdui mažinti ir tvariai taikai užtikrinti, ir kurią kuriant aktyviai ir lygiomis teisėmis dalyvautų ir moterys, ir vyrai; tokia aplinka būtų palankiausia siekiant visuotinio tvaraus aprūpinimo maistu; |
| --- | --- |

14.

ragina besivystančias šalis užtikrinti tokią politinę, socialinę ir ekonominę aplinką, kuri sudarytų palankiausias sąlygas skurdui mažinti ir tvariai taikai užtikrinti, ir kurią kuriant aktyviai ir lygiomis teisėmis dalyvautų ir moterys, ir vyrai; tokia aplinka būtų palankiausia siekiant visuotinio tvaraus aprūpinimo maistu;

| 15. | pabrėžia, kad yra labai svarbu užtikrinti, jog maisto, prekybos žemės ūkio produktais bei bendrosios prekybos politikos prisidėtų prie visuotinio aprūpinimo maistu kuriant sąžiningą, orientuotą į rinką pasaulinę prekybos sistemą; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad yra labai svarbu užtikrinti, jog maisto, prekybos žemės ūkio produktais bei bendrosios prekybos politikos prisidėtų prie visuotinio aprūpinimo maistu kuriant sąžiningą, orientuotą į rinką pasaulinę prekybos sistemą;

| 16. | patvirtina, kad mažos salos-besivystančios valstybės aprūpinimo maistu požiūriu yra labai pažeidžiamos, ir ragina tarptautinę bendruomenę, visų pirma Bretton Woods institucijas, įgyvendinti įvairius įsipareigojimus pagal Barbadoso veiksmų planą, ypač atsižvelgiant į aspektus, susijusius su aprūpinimu maistu; |
| --- | --- |

16.

patvirtina, kad mažos salos-besivystančios valstybės aprūpinimo maistu požiūriu yra labai pažeidžiamos, ir ragina tarptautinę bendruomenę, visų pirma Bretton Woods institucijas, įgyvendinti įvairius įsipareigojimus pagal Barbadoso veiksmų planą, ypač atsižvelgiant į aspektus, susijusius su aprūpinimu maistu;

| 17. | ragina Europos Komisiją vykdyti politikas, kuriomis siekiama reformuoti Bendrą žemės ūkio politiką taip, kad protekcionizmas žemės ūkyje nesudarytų kliūčių produkcijos iš besivystančių šalių importui bei remti besivystančias šalis, siekiančias, kad jų produkcija atitiktų Europos maisto standartus, tuo sudarant joms galimybę konkuruoti; |
| --- | --- |

17.

ragina Europos Komisiją vykdyti politikas, kuriomis siekiama reformuoti Bendrą žemės ūkio politiką taip, kad protekcionizmas žemės ūkyje nesudarytų kliūčių produkcijos iš besivystančių šalių importui bei remti besivystančias šalis, siekiančias, kad jų produkcija atitiktų Europos maisto standartus, tuo sudarant joms galimybę konkuruoti;

| 18. | ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad pasiūlymai dėl EB prekybos cukrumi sąlygų reformos ir toliau užtikrintų cukrų eksportuojančioms AKR valstybėms atitinkamą pajamų iš cukraus eksporto į ES lygį, kuris būtinas inter alia finansuoti pagrindinių maisto produktų importą, dėl kurio būtų galima aprūpinti šių valstybių gyventojus maistu; |
| --- | --- |

18.

ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad pasiūlymai dėl EB prekybos cukrumi sąlygų reformos ir toliau užtikrintų cukrų eksportuojančioms AKR valstybėms atitinkamą pajamų iš cukraus eksporto į ES lygį, kuris būtinas inter alia finansuoti pagrindinių maisto produktų importą, dėl kurio būtų galima aprūpinti šių valstybių gyventojus maistu;

| 19. | atkreipia dėmesį, kad nepakankamai išplėtota infrastruktūra yra rimta kliūtis užtikrinant aprūpinimą maistu ir pabrėžia pagrindinių kelių, transporto priemonių, tinkamo ir saugaus sandėliavimo vietų bei platinimo priežiūros poreikį; ragina Europos Komisiją ir kitus tarptautinius pagalbos teikėjus įtraukti paramą infrastruktūros plėtrai į savo aprūpinimo maistu strategijas; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį, kad nepakankamai išplėtota infrastruktūra yra rimta kliūtis užtikrinant aprūpinimą maistu ir pabrėžia pagrindinių kelių, transporto priemonių, tinkamo ir saugaus sandėliavimo vietų bei platinimo priežiūros poreikį; ragina Europos Komisiją ir kitus tarptautinius pagalbos teikėjus įtraukti paramą infrastruktūros plėtrai į savo aprūpinimo maistu strategijas;

| 20. | pažymi Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos pastangas vykdant specialią aprūpinimo maistu programą, kurios tikslas – padėti besivystančių šalių gyventojams, visų pirma gyvenantiems valstybėse, kuriose ypač žemas pajamų lygis ir nuolat stinga maisto, geriau apsirūpinti maistu, sparčiai padidinant tose valstybėse maisto produktų gamybą; |
| --- | --- |

20.

pažymi Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos pastangas vykdant specialią aprūpinimo maistu programą, kurios tikslas – padėti besivystančių šalių gyventojams, visų pirma gyvenantiems valstybėse, kuriose ypač žemas pajamų lygis ir nuolat stinga maisto, geriau apsirūpinti maistu, sparčiai padidinant tose valstybėse maisto produktų gamybą;

| 21. | pripažįsta, kad pakankamo aprūpinimo maistu pagrindas yra ilgalaikės investicijos į žemės ūkio produktyvumą ir kaimo plėtros iniciatyvas, primindama, kad nepakankamai aprūpinti maistu kaime gyvenančių šeimų ūkiai yra labai pažeidžiami, todėl šalims labai svarbu turėti tinkamai išplėtotą žemės ūkio infrastruktūrą, paskolų ir atidėto jų grąžinimo schemas, efektyviai veikiančias saugos sistemas bei specialią paramą iš biudžeto, skirtą kaimo ir miesto vietovėms, bei ankstyvojo perspėjimo ir greito reagavimo institucijas; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, kad pakankamo aprūpinimo maistu pagrindas yra ilgalaikės investicijos į žemės ūkio produktyvumą ir kaimo plėtros iniciatyvas, primindama, kad nepakankamai aprūpinti maistu kaime gyvenančių šeimų ūkiai yra labai pažeidžiami, todėl šalims labai svarbu turėti tinkamai išplėtotą žemės ūkio infrastruktūrą, paskolų ir atidėto jų grąžinimo schemas, efektyviai veikiančias saugos sistemas bei specialią paramą iš biudžeto, skirtą kaimo ir miesto vietovėms, bei ankstyvojo perspėjimo ir greito reagavimo institucijas;

| 22. | ragina Europos Komisiją, atsižvelgiant į Kotonu susitarimą, remti priemones, kurių imasi AKR šalys, siekdamos pertvarkyti netvarią žemės ūkio produktų gamybą į tvariai gamtinius išteklius valdančią veiklą, kuri leistų išvengti išteklių pereikvojimo; |
| --- | --- |

22.

ragina Europos Komisiją, atsižvelgiant į Kotonu susitarimą, remti priemones, kurių imasi AKR šalys, siekdamos pertvarkyti netvarią žemės ūkio produktų gamybą į tvariai gamtinius išteklius valdančią veiklą, kuri leistų išvengti išteklių pereikvojimo;

| 23. | išreiškia susirūpinimą, kad, nepaisant vyraujančių neigiamų tendencijų, tik keturios AKR valstybės įvardijo žemės ūkio plėtrą kaip prioritetinę sritį savo Šalies strategijos dokumente pagal IX EPF; |
| --- | --- |

23.

išreiškia susirūpinimą, kad, nepaisant vyraujančių neigiamų tendencijų, tik keturios AKR valstybės įvardijo žemės ūkio plėtrą kaip prioritetinę sritį savo Šalies strategijos dokumente pagal IX EPF;

| 24. | ragina Europos Komisiją ir AKR valstybių vyriausybes prireikus peržiūrėti šalių strategijų dokumentus, siekiant labiau remti žemės ūkio produktų gamybos strategijas, nacionalines ir regionines aprūpinimo maistu politikas ir tvarią plėtrą vandens išteklių ir žuvininkystės srityse pagal Kotonu susitarimo 23 straipsnio nuostatas bei dirbti siekiant maksimizuoti X EPF teikiamas galimybes ir Dohos raundo rezultatus; |
| --- | --- |

24.

ragina Europos Komisiją ir AKR valstybių vyriausybes prireikus peržiūrėti šalių strategijų dokumentus, siekiant labiau remti žemės ūkio produktų gamybos strategijas, nacionalines ir regionines aprūpinimo maistu politikas ir tvarią plėtrą vandens išteklių ir žuvininkystės srityse pagal Kotonu susitarimo 23 straipsnio nuostatas bei dirbti siekiant maksimizuoti X EPF teikiamas galimybes ir Dohos raundo rezultatus;

| 25. | ragina besivystančias šalis bendradarbiauti su tarptautiniais pagalbininkais ir suaktyvinti mokslinius tyrimus maisto ir žemės ūkio srityse, įskaitant tyrimus biotechnologijų srityje, siekiant sukurti tobulesnes rūšis, padidinti produktyvumą ir pagerinti maisto produktų maistingumą; |
| --- | --- |

25.

ragina besivystančias šalis bendradarbiauti su tarptautiniais pagalbininkais ir suaktyvinti mokslinius tyrimus maisto ir žemės ūkio srityse, įskaitant tyrimus biotechnologijų srityje, siekiant sukurti tobulesnes rūšis, padidinti produktyvumą ir pagerinti maisto produktų maistingumą;

| 26. | pripažįsta, kad daug daugiau gyventojų kenčia dėl mikroelementų trūkumo maiste, negu badauja siaurąją šio žodžio prasme, ir pabrėžia, kad mikroelementų trūkumo kompensavimas pagerinant maistą ir papildant jį mikroelementais turi būti svarstomas atskirai nuo pagalbos maistu klausimo, nes pagalba maistu dažniausiai yra teikiama grūdų pavidalu, o norint pagerinti maistą mikroelementais būtinas pramoninis produktų perdirbimas; |
| --- | --- |

26.

pripažįsta, kad daug daugiau gyventojų kenčia dėl mikroelementų trūkumo maiste, negu badauja siaurąją šio žodžio prasme, ir pabrėžia, kad mikroelementų trūkumo kompensavimas pagerinant maistą ir papildant jį mikroelementais turi būti svarstomas atskirai nuo pagalbos maistu klausimo, nes pagalba maistu dažniausiai yra teikiama grūdų pavidalu, o norint pagerinti maistą mikroelementais būtinas pramoninis produktų perdirbimas;

| 27. | pripažįsta, kad kadangi aprūpinimas maistu yra visuotinė problema, o jos sprendimas – ne vienos valstybės reikalas, mažinant badaujančiųjų skaičių būtina skatinti regioninį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad kadangi aprūpinimas maistu yra visuotinė problema, o jos sprendimas – ne vienos valstybės reikalas, mažinant badaujančiųjų skaičių būtina skatinti regioninį bendradarbiavimą;

| 28. | ragina Europos Komisiją ir kitus pagalbos teikėjus finansuoti viešųjų biologinių tyrimų plėtrą, kuri apimtų tropinių ir subtropinių regionų pagrindinius maisto produktus, tenkinančius smulkiųjų ūkininkų maisto poreikius bei organizuoti mokymus apie biotechnologijų panaudojimą; |
| --- | --- |

28.

ragina Europos Komisiją ir kitus pagalbos teikėjus finansuoti viešųjų biologinių tyrimų plėtrą, kuri apimtų tropinių ir subtropinių regionų pagrindinius maisto produktus, tenkinančius smulkiųjų ūkininkų maisto poreikius bei organizuoti mokymus apie biotechnologijų panaudojimą;

| 29. | ragina besivystančias šalis remiantis turimais ištekliais plėtoti tiksliai nukreiptas socialinės gerovės ir aprūpinimo maistu sistemas, siekiant patenkinti nepakankamai aprūpintų maistu gyventojų poreikius, visų pirma skurstančių žmonių, vaikų, besilaukiančių ir maitinančių motinų bei neįgalių ir sergančių žmonių; |
| --- | --- |

29.

ragina besivystančias šalis remiantis turimais ištekliais plėtoti tiksliai nukreiptas socialinės gerovės ir aprūpinimo maistu sistemas, siekiant patenkinti nepakankamai aprūpintų maistu gyventojų poreikius, visų pirma skurstančių žmonių, vaikų, besilaukiančių ir maitinančių motinų bei neįgalių ir sergančių žmonių;

| 30. | pripažįsta, kad žuvininkystės sektorius gali ženkliai prisidėti prie visuotinių bei AKR ir ES valstybių mastu dedamų pastangų, kuriomis siekiama užtikrinti aprūpinimą maistu, ir ragina Komisiją peržiūrėti esamas sutartis žuvininkystės srityje, vadovaujantis abipusiais Europos Sąjungos ir besivystančių šalių interesais, siekiant užtikrinti, kad būtų apsaugotos atsargos, taikomi tvarumo principai ir nuolatos didėtų produkcijos dalis, skiriama vietos vartojimui; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad žuvininkystės sektorius gali ženkliai prisidėti prie visuotinių bei AKR ir ES valstybių mastu dedamų pastangų, kuriomis siekiama užtikrinti aprūpinimą maistu, ir ragina Komisiją peržiūrėti esamas sutartis žuvininkystės srityje, vadovaujantis abipusiais Europos Sąjungos ir besivystančių šalių interesais, siekiant užtikrinti, kad būtų apsaugotos atsargos, taikomi tvarumo principai ir nuolatos didėtų produkcijos dalis, skiriama vietos vartojimui;

| 31. | ragina besivystančias šalis, kurių ūkyje yra žuvininkystės sektorius, bendradarbiaujant su tarptautiniais pagalbininkais, plėtoti tyrimus maisto ir žuvininkystės srityse ir išplėstines sistemas bei diegti pažangesnes žuvų ir kitų jūros gyvūnų rūšių auginimo technologijas, siekiant padidinti produktyvumą ir naudojimą maistui; |
| --- | --- |

31.

ragina besivystančias šalis, kurių ūkyje yra žuvininkystės sektorius, bendradarbiaujant su tarptautiniais pagalbininkais, plėtoti tyrimus maisto ir žuvininkystės srityse ir išplėstines sistemas bei diegti pažangesnes žuvų ir kitų jūros gyvūnų rūšių auginimo technologijas, siekiant padidinti produktyvumą ir naudojimą maistui;

| 32. | pripažįsta, kad siekiant užtikrinti pakankamą aprūpinimą maistu būtina pagerinti vandens švarą ir tiekimą, nes pakankamas švaraus vandens kiekis yra gyvybiškai būtinas užtikrinant žmonių sveikatą ir žemės ūkio pasėlių plotų drėkinimą; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad siekiant užtikrinti pakankamą aprūpinimą maistu būtina pagerinti vandens švarą ir tiekimą, nes pakankamas švaraus vandens kiekis yra gyvybiškai būtinas užtikrinant žmonių sveikatą ir žemės ūkio pasėlių plotų drėkinimą;

Geras valdymas maisto srityje

| 33. | pabrėžia, kad vyriausybės privalo sukurti aplinką, kuri skatintų asmenines ir grupines iniciatyvas skirti savo gebėjimus, pastangas, išteklius ir ypač investicijas, siekiant bendro tikslo – visuotinio aprūpinimo maistu; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad vyriausybės privalo sukurti aplinką, kuri skatintų asmenines ir grupines iniciatyvas skirti savo gebėjimus, pastangas, išteklius ir ypač investicijas, siekiant bendro tikslo – visuotinio aprūpinimo maistu;

| 34. | pripažįsta, kad skurdas, badas ir nevisavertė mityba yra įvardijami tarp pagrindinių priežasčių, dėl kurių besivystančiose šalyse vyksta vis didesnė migracija iš kaimo regionų į miestus; pabrėžia būtinybę atkreipti dėmesį į gyventojus, kurie šiomis aplinkybėmis labiausiai kenčia nuo bado ir nevisavertės mitybos, identifikuoti problemų priežastis ir imtis atitinkamų veiksmų, siekiant pagerinti padėtį; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad skurdas, badas ir nevisavertė mityba yra įvardijami tarp pagrindinių priežasčių, dėl kurių besivystančiose šalyse vyksta vis didesnė migracija iš kaimo regionų į miestus; pabrėžia būtinybę atkreipti dėmesį į gyventojus, kurie šiomis aplinkybėmis labiausiai kenčia nuo bado ir nevisavertės mitybos, identifikuoti problemų priežastis ir imtis atitinkamų veiksmų, siekiant pagerinti padėtį;

| 35. | pabrėžia būtinybę sukurti teisines ir kitokias atitinkamas priemones, kurios leistų vykdyti žemės reformą, įteisintų ir gintų nuosavybę, vandens išteklius ir vartotojų teises, siekiant pagerinti skurstančių gyventojų ir moterų prieigą prie išteklių; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia būtinybę sukurti teisines ir kitokias atitinkamas priemones, kurios leistų vykdyti žemės reformą, įteisintų ir gintų nuosavybę, vandens išteklius ir vartotojų teises, siekiant pagerinti skurstančių gyventojų ir moterų prieigą prie išteklių;

| 36. | ragina besivystančių šalių vyriausybes, pasitelkus į pagalbą visus pilietinės visuomenės subjektus, kontroliuoti tiekiamą maistą ir maisto atsargas bei maistinę vertę, atkreipiant ypatingą dėmesį į tuos regionus, kuriuose didelis nepakankamo aprūpinimo maistu pavojus, mitybos požiūriu lengvai pažeidžiamas gyventojų grupes ir regionus, kuriuose sezoniškumas turi didelę įtaką juose gyvenančių žmonių mitybai; |
| --- | --- |

36.

ragina besivystančių šalių vyriausybes, pasitelkus į pagalbą visus pilietinės visuomenės subjektus, kontroliuoti tiekiamą maistą ir maisto atsargas bei maistinę vertę, atkreipiant ypatingą dėmesį į tuos regionus, kuriuose didelis nepakankamo aprūpinimo maistu pavojus, mitybos požiūriu lengvai pažeidžiamas gyventojų grupes ir regionus, kuriuose sezoniškumas turi didelę įtaką juose gyvenančių žmonių mitybai;

| 37. | ragina besivystančių šalių vyriausybes užtikrinti prieigą prie humanitarinės pagalbos žmonėms, gyvenantiems krizės ar konflikto apimtuose regionuose, kad jie galėtų patenkinti maisto ir kitus pagrindinius gyvybinius poreikius; |
| --- | --- |

37.

ragina besivystančių šalių vyriausybes užtikrinti prieigą prie humanitarinės pagalbos žmonėms, gyvenantiems krizės ar konflikto apimtuose regionuose, kad jie galėtų patenkinti maisto ir kitus pagrindinius gyvybinius poreikius;

Pagalba maistu

| 38. | pabrėžia būtinybę pagerinti visuotinį aprūpinimą maistu; viena tokio pagerinimo priemonių būtų laiku suteiktos pagalbos maistu užtikrinimas tiems, kam jos reikia, nepaisant pasaulinių maisto kainų ir tiekimo svyravimų; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia būtinybę pagerinti visuotinį aprūpinimą maistu; viena tokio pagerinimo priemonių būtų laiku suteiktos pagalbos maistu užtikrinimas tiems, kam jos reikia, nepaisant pasaulinių maisto kainų ir tiekimo svyravimų;

| 39. | ragina tarptautinius pagalbos teikėjus, visų pirma ES, ir pagalbą gaunančias šalis kruopščiai parengti pagalbos maistu operacijas, įskaitant tikslų poreikių įvertinimą, įgyvendinimo planą ir atsitraukimo strategiją, kad būtų išvengta žalingų padarinių, tokių kaip priklausomybė nuo pagalbos maistu ar vietos rinkų iškraipymai; |
| --- | --- |

39.

ragina tarptautinius pagalbos teikėjus, visų pirma ES, ir pagalbą gaunančias šalis kruopščiai parengti pagalbos maistu operacijas, įskaitant tikslų poreikių įvertinimą, įgyvendinimo planą ir atsitraukimo strategiją, kad būtų išvengta žalingų padarinių, tokių kaip priklausomybė nuo pagalbos maistu ar vietos rinkų iškraipymai;

| 40. | pripažįsta, kad pagalba maistu yra svarbi prevencinė arba badaujančių skaičių mažinanti priemonė krizių metu, tačiau pažymi, kad ilgą laiką teikiama pagalba maistu yra prastai valdoma arba teikiama neatsižvelgiant į tai, ar staiga atsiradęs maisto trūkumas iš tiesų yra opi pagalbą gaunančio regiono problema; tokia pagalba gali neigiamai paveikti vietinę rinką, neskatinti vietinės gamybos ir investicijų, bei sudaryti sąlygas pradėti teikti pirmenybę ne pagrindiniams vietiniams, o JAV arba Europoje gamintiems produktams; |
| --- | --- |

40.

pripažįsta, kad pagalba maistu yra svarbi prevencinė arba badaujančių skaičių mažinanti priemonė krizių metu, tačiau pažymi, kad ilgą laiką teikiama pagalba maistu yra prastai valdoma arba teikiama neatsižvelgiant į tai, ar staiga atsiradęs maisto trūkumas iš tiesų yra opi pagalbą gaunančio regiono problema; tokia pagalba gali neigiamai paveikti vietinę rinką, neskatinti vietinės gamybos ir investicijų, bei sudaryti sąlygas pradėti teikti pirmenybę ne pagrindiniams vietiniams, o JAV arba Europoje gamintiems produktams;

| 41. | pažymi, kad pagalba maistu vaidina aiškų ir be galo svarbų vaidmenį gelbėjant žmonių gyvybes ir mažinant sukrėtimą, kurį sukelia maisto stygius aštrių konfliktų ar gamtos nelaimių sukeltų krizių metu; pabrėžia būtinybę įvertinti tokią pagalbą maistu konfliktų ar gamtos nelaimių paveiktų šalių ūkių atsigavimo kontekste; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad pagalba maistu vaidina aiškų ir be galo svarbų vaidmenį gelbėjant žmonių gyvybes ir mažinant sukrėtimą, kurį sukelia maisto stygius aštrių konfliktų ar gamtos nelaimių sukeltų krizių metu; pabrėžia būtinybę įvertinti tokią pagalbą maistu konfliktų ar gamtos nelaimių paveiktų šalių ūkių atsigavimo kontekste;

| 42. | pripažįsta, kad pagalba maistu plėtros laikotarpiu gali tapti kovos su skurdu, visuotinio pradinio mokymo skatinimo ir lengvai pažeidžiamų besivystančių šalių gyventojų mitybos bei sveikatos būklės gerinimo priemone, tačiau pabrėžia, kad greta jos būtina turėti aiškią vidutinio laikotarpio perėjimo prie kitų pagalbos formų strategiją, nukreiptą į aprūpinimo maistu gerinimą ir priklausomybės nuo pagalbos maistu mažinimą; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta, kad pagalba maistu plėtros laikotarpiu gali tapti kovos su skurdu, visuotinio pradinio mokymo skatinimo ir lengvai pažeidžiamų besivystančių šalių gyventojų mitybos bei sveikatos būklės gerinimo priemone, tačiau pabrėžia, kad greta jos būtina turėti aiškią vidutinio laikotarpio perėjimo prie kitų pagalbos formų strategiją, nukreiptą į aprūpinimo maistu gerinimą ir priklausomybės nuo pagalbos maistu mažinimą;

| 43. | pripažįsta svarbų maisto vaidmenį kovojant su ŽIV/AIDS ir svarų Pasaulinės maisto programos, UNICEF, Maisto ir žemės ūkio organizacijos bei kitų organizacijų indėlį užtikrinant aprūpinimą maistu ir kovojant su ŽIV/AIDS pagalbos maistu programų, vykdomų AKR valstybėse, kuriose itin opi ŽIV/AIDS problema, pagalba; |
| --- | --- |

43.

pripažįsta svarbų maisto vaidmenį kovojant su ŽIV/AIDS ir svarų Pasaulinės maisto programos, UNICEF, Maisto ir žemės ūkio organizacijos bei kitų organizacijų indėlį užtikrinant aprūpinimą maistu ir kovojant su ŽIV/AIDS pagalbos maistu programų, vykdomų AKR valstybėse, kuriose itin opi ŽIV/AIDS problema, pagalba;

| 44. | ragina nacionalines vyriausybes ir tarptautinius pagalbos teikėjus, visų pirma ES, apsvarstyti vaidmenį, kurį galėtų suvaidinti maisto tiekimas didinant ugdymo ir sveikatos apsaugos programų veiksmingumą ir pamąstyti apie galimybę įtraukti maisto tiekimą į ugdymo ir sveikatos apsaugos programas, nepriklausomai nuo laikinai iš užsienio teikiamos pagalbos maistu; |
| --- | --- |

44.

ragina nacionalines vyriausybes ir tarptautinius pagalbos teikėjus, visų pirma ES, apsvarstyti vaidmenį, kurį galėtų suvaidinti maisto tiekimas didinant ugdymo ir sveikatos apsaugos programų veiksmingumą ir pamąstyti apie galimybę įtraukti maisto tiekimą į ugdymo ir sveikatos apsaugos programas, nepriklausomai nuo laikinai iš užsienio teikiamos pagalbos maistu;

| 45. | pripažįsta, kad finansinė pagalba yra patogesnė sudarant mokėjimų balansą ir iš biudžeto lėšų remiant plėtrą bei aprūpinimą maistu; |
| --- | --- |

45.

pripažįsta, kad finansinė pagalba yra patogesnė sudarant mokėjimų balansą ir iš biudžeto lėšų remiant plėtrą bei aprūpinimą maistu;

| 46. | pripažįsta, kad, perkant vietinėse ar regioninėse rinkose, pagalba maistu yra efektyvesnė; pabrėžia, kad pagalbos maistu operacijos turi būti atliekamos stengiantis išvengti vietos rinkų iškraipymų; |
| --- | --- |

46.

pripažįsta, kad, perkant vietinėse ar regioninėse rinkose, pagalba maistu yra efektyvesnė; pabrėžia, kad pagalbos maistu operacijos turi būti atliekamos stengiantis išvengti vietos rinkų iškraipymų;

| 47. | ragina tarptautinius pagalbos teikėjus, visų pirma Europos Sąjungą, derinti savo veiksmus teikiant pagalbą maistu, nes tik taip galima užtikrinti maksimalų pirkimų ir pristatymų efektyvumą, siekiant kad pagalbos gavėjai gautų kuo didesnę naudą; |
| --- | --- |

47.

ragina tarptautinius pagalbos teikėjus, visų pirma Europos Sąjungą, derinti savo veiksmus teikiant pagalbą maistu, nes tik taip galima užtikrinti maksimalų pirkimų ir pristatymų efektyvumą, siekiant kad pagalbos gavėjai gautų kuo didesnę naudą;

| 48. | pabrėžia būtinybę planuoti ir valdyti pagalbą maistu platesniame paramos maistu kontekste, kurios tikslas – sumažinti badą vykdant visas sritis apimantį paramos maistu programų paketą, sukurtą ir įgyvendinamą valstybės viduje, padedant tarptautiniams pagalbos teikėjams; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia būtinybę planuoti ir valdyti pagalbą maistu platesniame paramos maistu kontekste, kurios tikslas – sumažinti badą vykdant visas sritis apimantį paramos maistu programų paketą, sukurtą ir įgyvendinamą valstybės viduje, padedant tarptautiniams pagalbos teikėjams;

| 49. | pabrėžia, kad pagalbą maistu reikia teikti labai atsargiai, išlaikant pusiausvyrą tarp skubių poreikių patenkinimo ir priklausomybės sukėlimo bei rinkos destabilizavimo pavojaus ir rizikos pakenkti vietos ir nacionaliniams gamintojams, vietinės rinkos prekiautojams ir valstybės ūkiui; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad pagalbą maistu reikia teikti labai atsargiai, išlaikant pusiausvyrą tarp skubių poreikių patenkinimo ir priklausomybės sukėlimo bei rinkos destabilizavimo pavojaus ir rizikos pakenkti vietos ir nacionaliniams gamintojams, vietinės rinkos prekiautojams ir valstybės ūkiui;

| 50. | primygtinai prašo, kad teikiant pagalbą maistu būtų laikomasi veiksmingos darbinės drausmės, leidžiančios užkirsti kelią komerciniams pagalbos perkėlimams ir riboti pagalbą teikiančių šalių žemės ūkio produkcijos perteklių, vadovaujantis tikslais, dėl kurių liepos mėn. buvo susitarta priimant PPO Bendrosios tarybos sprendimą dėl Dohos plėtros darbotvarkės darbo programos; |
| --- | --- |

50.

primygtinai prašo, kad teikiant pagalbą maistu būtų laikomasi veiksmingos darbinės drausmės, leidžiančios užkirsti kelią komerciniams pagalbos perkėlimams ir riboti pagalbą teikiančių šalių žemės ūkio produkcijos perteklių, vadovaujantis tikslais, dėl kurių liepos mėn. buvo susitarta priimant PPO Bendrosios tarybos sprendimą dėl Dohos plėtros darbotvarkės darbo programos;

| 51. | ragina Europos Komisiją ir kitus pagalbos teikėjus teikiant pagalbą maistu pirkti produktus iš besivystančių šalių ir geriausiai iš tų, kurios yra kuo arčiau nuo pagalbos gavėjų, taip būtų ne tik remiami besivystančių šalių ūkiai ir mažinamos pervežimo bei aplinkosaugos išlaidos, bet ir kontroliuojamos vietinės kainos; |
| --- | --- |

51.

ragina Europos Komisiją ir kitus pagalbos teikėjus teikiant pagalbą maistu pirkti produktus iš besivystančių šalių ir geriausiai iš tų, kurios yra kuo arčiau nuo pagalbos gavėjų, taip būtų ne tik remiami besivystančių šalių ūkiai ir mažinamos pervežimo bei aplinkosaugos išlaidos, bet ir kontroliuojamos vietinės kainos;

| 52. | ragina pagalbą gaunančias šalis panaikinti politines ir fizines kliūtis bei užkirsti kelią naujų kliūčių atsiradimui, siekiant užtikrinti, kad pagalba maistu būtų paskirstyta tolygiai po visą ją gaunančią šalį; |
| --- | --- |

52.

ragina pagalbą gaunančias šalis panaikinti politines ir fizines kliūtis bei užkirsti kelią naujų kliūčių atsiradimui, siekiant užtikrinti, kad pagalba maistu būtų paskirstyta tolygiai po visą ją gaunančią šalį;

Skubi pagalba

| 53. | ragina Europos Komisiją teikti paramą ir pagalbą AKR vyriausybėms, dedančioms pastangas siekiant užkirsti kelią ir pasirengti gamtos jėgų ir žmonių sukeltoms katastrofoms; |
| --- | --- |

53.

ragina Europos Komisiją teikti paramą ir pagalbą AKR vyriausybėms, dedančioms pastangas siekiant užkirsti kelią ir pasirengti gamtos jėgų ir žmonių sukeltoms katastrofoms;

| 54. | ragina Europos Komisiją ir kitus tarptautinius pagalbos teikėjus suteikti papildomą skubią paramą Lesotui ir kitoms sausros ir ŽIV/AIDS epidemijos nualintoms Pietinės Afrikos valstybėms, pavyzdžiui Svazilandui, siekiant pagerinti vis blogėjančią padėtį, su kuria tenka susidurti lengvai pažeidžiamiems šių šalių gyventojams; |
| --- | --- |

54.

ragina Europos Komisiją ir kitus tarptautinius pagalbos teikėjus suteikti papildomą skubią paramą Lesotui ir kitoms sausros ir ŽIV/AIDS epidemijos nualintoms Pietinės Afrikos valstybėms, pavyzdžiui Svazilandui, siekiant pagerinti vis blogėjančią padėtį, su kuria tenka susidurti lengvai pažeidžiamiems šių šalių gyventojams;

| 55. | prašo AKR šalių ir Europos Komisijos ištirti naudą, kurią galėtų suteikti strategiškai išdėstytos nuolat veikiančios reagavimo į krizes grupės; |
| --- | --- |

55.

prašo AKR šalių ir Europos Komisijos ištirti naudą, kurią galėtų suteikti strategiškai išdėstytos nuolat veikiančios reagavimo į krizes grupės;

| 56. | ragina vyriausybes kartu su pilietinės visuomenės subjektais deramai užtikrinti tinkamą skubios pagalbos operacijų valdymą ir įtraukti bendruomenes, vietos valdžios atstovus ir institucijas bei visuomenės atstovų iniciatyvas bei struktūras įgyvendinant skubios pagalbos operacijas; |
| --- | --- |

56.

ragina vyriausybes kartu su pilietinės visuomenės subjektais deramai užtikrinti tinkamą skubios pagalbos operacijų valdymą ir įtraukti bendruomenes, vietos valdžios atstovus ir institucijas bei visuomenės atstovų iniciatyvas bei struktūras įgyvendinant skubios pagalbos operacijas;

| 57. | pabrėžia būtinybę apsaugoti civilių gyventojų gyvybes, įskaitant humanitarinės pagalbos darbuotojus, karinių konfliktų metu ir užtikrinti saugią prieigą prie maisto krizių metu, atkreipiant ypatingą dėmesį į šeimų ūkius, kuriems vadovauja moterys; ragina atkreipti ypatingą dėmesį į sunkią pabėgėlių ir šalies viduje iš vienos vietos į kitą priverstų persikelti gyventojų apsirūpinimo maistu padėtį konflikto metu ir jam pasibaigus; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia būtinybę apsaugoti civilių gyventojų gyvybes, įskaitant humanitarinės pagalbos darbuotojus, karinių konfliktų metu ir užtikrinti saugią prieigą prie maisto krizių metu, atkreipiant ypatingą dėmesį į šeimų ūkius, kuriems vadovauja moterys; ragina atkreipti ypatingą dėmesį į sunkią pabėgėlių ir šalies viduje iš vienos vietos į kitą priverstų persikelti gyventojų apsirūpinimo maistu padėtį konflikto metu ir jam pasibaigus;

| 58. | įpareigoja AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkus perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Ministrų Tarybai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui ir Afrikos Sąjungai. |
| --- | --- |

58.

įpareigoja AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkus perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Ministrų Tarybai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui ir Afrikos Sąjungai.

---

(1)  Priimta AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos 2004 m. lapkričio 25 d. Hagoje (Nyderlandai)

(2)  OL L 166, 1996 7 5, p. 11.

REZOLIUCIJA (1)

Dėl padėties Darfūro regione

AKR ir ES Jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | 2004 m. lapkričio 22–25 d. Hagoje vykusiame posėdyje, |
| --- | --- |

—

2004 m. lapkričio 22–25 d. Hagoje vykusiame posėdyje,

| — | atsižvelgdama į bendrą Sudano vyriausybės ir Jungtinių Tautų komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į bendrą Sudano vyriausybės ir Jungtinių Tautų komunikatą,

| — | atsižvelgdama į Darfūro veiksmų planą, dėl kurio 2004 m. rugpjūčio 5 d. susitarė Jungtinės Tautos ir Sudano vyriausybė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darfūro veiksmų planą, dėl kurio 2004 m. rugpjūčio 5 d. susitarė Jungtinės Tautos ir Sudano vyriausybė,

| — | atsižvelgdama į 2004 m. spalio 21 d. Afrikos Sąjungos taikos ir saugumo tarybos sprendimą dėl Afrikos Sąjungos misijos Sudane išplėtimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2004 m. spalio 21 d. Afrikos Sąjungos taikos ir saugumo tarybos sprendimą dėl Afrikos Sąjungos misijos Sudane išplėtimo,

| — | atsižvelgdama į 2004 m. lapkričio mėn. JT Generalinio Sekretoriaus ataskaitą ir 2004 m. rugsėjo 18 d. JT rezoliuciją Nr. 1564 bei 2004 m. lapkričio 19 d. JT rezoliuciją Nr. 1574, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2004 m. lapkričio mėn. JT Generalinio Sekretoriaus ataskaitą ir 2004 m. rugsėjo 18 d. JT rezoliuciją Nr. 1564 bei 2004 m. lapkričio 19 d. JT rezoliuciją Nr. 1574,

| — | atsižvelgdama į 2004 m. spalio 7 d. atnaujintas derybas dėl taikos tarpvyriausybinės įgaliotos plėtros institucijos inicijuotame taikos procese ir 2004 m. lapkričio 19 d. Nairobyje, Kenijoje, Sudano vyriausybės ir Sudano liaudies išlaisvinimo sąjūdžio/armijos (SPLM/A) lyderių pasirašytą Tarpusavio supratimo memorandumą, įpareigojantį šalis iki 2004 m. pasirašyti galutinę taikos sutartį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2004 m. spalio 7 d. atnaujintas derybas dėl taikos tarpvyriausybinės įgaliotos plėtros institucijos inicijuotame taikos procese ir 2004 m. lapkričio 19 d. Nairobyje, Kenijoje, Sudano vyriausybės ir Sudano liaudies išlaisvinimo sąjūdžio/armijos (SPLM/A) lyderių pasirašytą Tarpusavio supratimo memorandumą, įpareigojantį šalis iki 2004 m. pasirašyti galutinę taikos sutartį,

| — | atsižvelgdama į 2004 m. rugpjūčio 21 d. Chartume Sudano vyriausybės ir Tarptautinės migracijos organizacijos pasirašytą sutartį dėl priverstų persikelti iš savo gyvenamųjų vietų asmenų laisvo grįžimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2004 m. rugpjūčio 21 d. Chartume Sudano vyriausybės ir Tarptautinės migracijos organizacijos pasirašytą sutartį dėl priverstų persikelti iš savo gyvenamųjų vietų asmenų laisvo grįžimo,

| A. | kadangi Darfūras, kaip ir kiti Sudano regionai, ilgai kentėjo dėl žemo išsivystymo lygio bei ekonominės ir politinės atskirties, |
| --- | --- |

A.

kadangi Darfūras, kaip ir kiti Sudano regionai, ilgai kentėjo dėl žemo išsivystymo lygio bei ekonominės ir politinės atskirties,

| B. | kadangi 2003 m. vasario mėnesį Darfūre prasidėjo sukilimas, kuriam vadovavo Sudano išlaisvinimo armija (SLA) ir Teisingumo ir lygybės sąjūdis (JEM), |
| --- | --- |

B.

kadangi 2003 m. vasario mėnesį Darfūre prasidėjo sukilimas, kuriam vadovavo Sudano išlaisvinimo armija (SLA) ir Teisingumo ir lygybės sąjūdis (JEM),

| C. | reikšdama rimtą susirūpinimą dėl vis didėjančio nesaugumo ir smurtavimo Darfūro regione, baisios humanitarinės padėties, besitęsiančio žmogaus teisių nepaisymo ir daugkartinio paliaubų susitarimo pažeidimo bei primindama šiuo požiūriu visų šalių prisiimtus įsipareigojimus įgyvendinant ankstesnių Saugumo Tarybos rezoliucijų nuostatas; |
| --- | --- |

C.

reikšdama rimtą susirūpinimą dėl vis didėjančio nesaugumo ir smurtavimo Darfūro regione, baisios humanitarinės padėties, besitęsiančio žmogaus teisių nepaisymo ir daugkartinio paliaubų susitarimo pažeidimo bei primindama šiuo požiūriu visų šalių prisiimtus įsipareigojimus įgyvendinant ankstesnių Saugumo Tarybos rezoliucijų nuostatas;

| D. | kadangi, nepaisant 2004 m. balandžio 8 d. pasirašyto paliaubų susitarimo, yra nuolat pranešama apie milicininkų ir sukilėlių nužudytus civilius gyventojus, seksualinę prievartą ir smurtavimą prieš moteris ir vaikus, |
| --- | --- |

D.

kadangi, nepaisant 2004 m. balandžio 8 d. pasirašyto paliaubų susitarimo, yra nuolat pranešama apie milicininkų ir sukilėlių nužudytus civilius gyventojus, seksualinę prievartą ir smurtavimą prieš moteris ir vaikus,

| E. | ragindama visas šalis įvykdyti prisiimtus įsipareigojimus nutraukiant smurtavimą, pasmerkiant žmogaus teisių nepaisymą ir tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų pažeidimą ir pabrėždama būtinybę visuos šiuos nusikaltimus suplanavusius ir padariusius asmenis nedelsiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn, |
| --- | --- |

E.

ragindama visas šalis įvykdyti prisiimtus įsipareigojimus nutraukiant smurtavimą, pasmerkiant žmogaus teisių nepaisymą ir tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų pažeidimą ir pabrėždama būtinybę visuos šiuos nusikaltimus suplanavusius ir padariusius asmenis nedelsiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn,

| F. | patvirtindama, kad yra būtina, jog visos šalys, įskaitant ir Sudano vyriausybę, įvykdytų visus savo įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1556 (2004) ir 1564 (2004) ir atsižvelgdama į būtinybę ugdyti ir susigrąžinti lengvai pažeidžiamų gyventojų pasitikėjimą bei iš esmės pagerinti bendrą saugumo lygi Darfūro regione, |
| --- | --- |

F.

patvirtindama, kad yra būtina, jog visos šalys, įskaitant ir Sudano vyriausybę, įvykdytų visus savo įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1556 (2004) ir 1564 (2004) ir atsižvelgdama į būtinybę ugdyti ir susigrąžinti lengvai pažeidžiamų gyventojų pasitikėjimą bei iš esmės pagerinti bendrą saugumo lygi Darfūro regione,

| G. | primindama, kad visos šalys privalo gerbti žmogaus teises ir tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas, taip pat primindama, kad svarbiausia Sudano vyriausybės pareiga yra ginti valstybės teritorijoje gyvenančius gyventojus bei užtikrinti įstatymų laikymąsi ir tvarką nepažeidžiant žmogaus teisių, |
| --- | --- |

G.

primindama, kad visos šalys privalo gerbti žmogaus teises ir tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas, taip pat primindama, kad svarbiausia Sudano vyriausybės pareiga yra ginti valstybės teritorijoje gyvenančius gyventojus bei užtikrinti įstatymų laikymąsi ir tvarką nepažeidžiant žmogaus teisių,

| H. | pabrėždama, kad galutinis Darfūro krizės sprendimas turi apimti ir saugų bei nevaržomą iš savo gyvenamųjų vietų priverstų išsikelti gyventojų ir pabėgėlių grįžimą į savo namus, ir pažymėdama šiame kontekste 2004 m. rugpjūčio 21 d. Sudano vyriausybės ir Tarptautinės migracijos organizacijos pasirašytą tarpusavio supratimo memorandumą, |
| --- | --- |

H.

pabrėždama, kad galutinis Darfūro krizės sprendimas turi apimti ir saugų bei nevaržomą iš savo gyvenamųjų vietų priverstų išsikelti gyventojų ir pabėgėlių grįžimą į savo namus, ir pažymėdama šiame kontekste 2004 m. rugpjūčio 21 d. Sudano vyriausybės ir Tarptautinės migracijos organizacijos pasirašytą tarpusavio supratimo memorandumą,

| I. | kadangi Afrikos Sąjunga ir toliau ženkliai prisideda prie Darfūro problemos sprendimo ir yra dislokavusi savo stebėtojus Darfūro regione, |
| --- | --- |

I.

kadangi Afrikos Sąjunga ir toliau ženkliai prisideda prie Darfūro problemos sprendimo ir yra dislokavusi savo stebėtojus Darfūro regione,

| J. | kadangi Pasaulinės maisto programos (WEP) vertinimu daug tūkstančių žmonių, visų pirma moterų ir vaikų, kas mėnesį miršta dėl nepakankamo aprūpinimo maistu, |
| --- | --- |

J.

kadangi Pasaulinės maisto programos (WEP) vertinimu daug tūkstančių žmonių, visų pirma moterų ir vaikų, kas mėnesį miršta dėl nepakankamo aprūpinimo maistu,

| K. | sveikindama Sudano vyriausybės veiksmus, kuriais buvo siekiama sumažinti administracinių kliūčių humanitarinės pagalbos teikimui ir todėl daugiau humanitarinės pagalbos darbuotojų bei tarptautinių žmogaus teises ginančių nevyriausybinių institucijų atstovų galėjo atvykti į Darfūro regioną; tačiau dar daug turėtų padaryti visos šalys, siekdamos užtikrinti netrukdomą visų Darfuro regiono gyventojų, įskaitant ir tuos, kurie negyvena stovyklose, prieigą prie humanitarinės pagalbos; |
| --- | --- |

K.

sveikindama Sudano vyriausybės veiksmus, kuriais buvo siekiama sumažinti administracinių kliūčių humanitarinės pagalbos teikimui ir todėl daugiau humanitarinės pagalbos darbuotojų bei tarptautinių žmogaus teises ginančių nevyriausybinių institucijų atstovų galėjo atvykti į Darfūro regioną; tačiau dar daug turėtų padaryti visos šalys, siekdamos užtikrinti netrukdomą visų Darfuro regiono gyventojų, įskaitant ir tuos, kurie negyvena stovyklose, prieigą prie humanitarinės pagalbos;

| L. | ragindama Sudano vyriausybę ir sukilėlių grupuotes sudaryti palankesnes sąlygas humanitarinės pagalbos teikimui, sudarant galimybę humanitarinės pagalbos kroviniams ir darbuotojams nevaržomiems patekti į šalį, ir prireikus laisvai judėti žeme ir oru kertant valstybės sienas su Čadu ir Libija, |
| --- | --- |

L.

ragindama Sudano vyriausybę ir sukilėlių grupuotes sudaryti palankesnes sąlygas humanitarinės pagalbos teikimui, sudarant galimybę humanitarinės pagalbos kroviniams ir darbuotojams nevaržomiems patekti į šalį, ir prireikus laisvai judėti žeme ir oru kertant valstybės sienas su Čadu ir Libija,

| M. | kadangi Darfūro regione nuolat pažeidinėjamos žmogaus teisės, įskaitant civilių gyventojų bombardavimą ir perkeltų gyventojų stovyklų griovimą, |
| --- | --- |

M.

kadangi Darfūro regione nuolat pažeidinėjamos žmogaus teisės, įskaitant civilių gyventojų bombardavimą ir perkeltų gyventojų stovyklų griovimą,

| N. | primindama, kad JT Saugumo Taryba išreiškė susirūpinimą, kad Sudane susidariusi padėtis gali neigiamai paveikti tarptautinę taiką ir saugumą bei stabilumą regione, |
| --- | --- |

N.

primindama, kad JT Saugumo Taryba išreiškė susirūpinimą, kad Sudane susidariusi padėtis gali neigiamai paveikti tarptautinę taiką ir saugumą bei stabilumą regione,

| 1. | sveikina tarpusavio supratimo memorandumo tarp Sudano vyriausybės ir Sudano liaudies išlaisvinimo sąjūdžio/armijos pasirašymą 2004 m. lapkričio 19 d. Nairobyje, suteikiantį vilčių, kad iki metų pabaigos bus pasiektas taikos susitarimas tarp visų konflikto šalių, kaip svarbų žingsnį siekiant grąžinti taiką pietinėje Sudano dalyje ir kaip įvykį, kuris gali prisidėti siekiant įvesti taiką Darfūro regione; |
| --- | --- |

1.

sveikina tarpusavio supratimo memorandumo tarp Sudano vyriausybės ir Sudano liaudies išlaisvinimo sąjūdžio/armijos pasirašymą 2004 m. lapkričio 19 d. Nairobyje, suteikiantį vilčių, kad iki metų pabaigos bus pasiektas taikos susitarimas tarp visų konflikto šalių, kaip svarbų žingsnį siekiant grąžinti taiką pietinėje Sudano dalyje ir kaip įvykį, kuris gali prisidėti siekiant įvesti taiką Darfūro regione;

| 2. | palaiko JT Saugumo Tarybos reikalavimą, kad vyriausybė ir sukilėlių pajėgos bei visos ginkluotos grupuotės nedelsiant nutrauktų bet tokį smurtą ir atakas, įskaitant grobstymus, bei priverstinį civilių gyventojų perkėlimą iš jų gyvenamųjų vietų, prisidėtų prie tarptautinės humanitarinės pagalbos darbuotojų ir stebėtojų dedamų pastangų, užtikrintų, kad jų nariai laikytųsi tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų, sudarytų palankesnes sąlygas užtikrinti humanitarinės pagalbos personalo saugų darbą ir saugumą ir patvirtintų visais lygmenimis savo sutikimą leisti humanitarinės pagalbos organizacijoms ir jų darbuotojams nevaržomiems patekti į šalį ir judėti jos teritorijoje vadovaujantis 2003 m. rugpjūčio 26 d. JT rezoliucijos Nr. 1502 (2003) dėl humanitarinės pagalbos darbuotojų prieigos prie asmenų, kuriems būtina pagalba, bei 2004 m. lapkričio 9 d. Abudžos protokolų nuostatomis; |
| --- | --- |

2.

palaiko JT Saugumo Tarybos reikalavimą, kad vyriausybė ir sukilėlių pajėgos bei visos ginkluotos grupuotės nedelsiant nutrauktų bet tokį smurtą ir atakas, įskaitant grobstymus, bei priverstinį civilių gyventojų perkėlimą iš jų gyvenamųjų vietų, prisidėtų prie tarptautinės humanitarinės pagalbos darbuotojų ir stebėtojų dedamų pastangų, užtikrintų, kad jų nariai laikytųsi tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų, sudarytų palankesnes sąlygas užtikrinti humanitarinės pagalbos personalo saugų darbą ir saugumą ir patvirtintų visais lygmenimis savo sutikimą leisti humanitarinės pagalbos organizacijoms ir jų darbuotojams nevaržomiems patekti į šalį ir judėti jos teritorijoje vadovaujantis 2003 m. rugpjūčio 26 d. JT rezoliucijos Nr. 1502 (2003) dėl humanitarinės pagalbos darbuotojų prieigos prie asmenų, kuriems būtina pagalba, bei 2004 m. lapkričio 9 d. Abudžos protokolų nuostatomis;

| 3. | ragina visas Sudano šalis imtis visų reikalingų veiksmų siekiant užtikrinti, kad į visus pažeidimus, apie kuriuos pranešama Paliaubų kontrolės komisijos ataskaitoje, butų deramai sureaguota, o juos padarę asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

3.

ragina visas Sudano šalis imtis visų reikalingų veiksmų siekiant užtikrinti, kad į visus pažeidimus, apie kuriuos pranešama Paliaubų kontrolės komisijos ataskaitoje, butų deramai sureaguota, o juos padarę asmenys būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| 4. | palaiko JT Saugumo Tarybos raginimą Sudano vyriausybei, kad ši užkirstų kelią nebaudžiamumui Darfūto regione, įvardindama ir atiduodama į teisingumo rankas visus suplanavusius ir padariusius plataus masto nusikaltimus žmogiškumui bei tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas pažeidusius asmenis, įskaitant liaudies išlaisvinimo pajėgų ir Janjaweed milicijos atstovus, ir primygtinai reikalauja, kad Sudano vyriausybė imtųsi deramų priemonių, siekdama sustabdyti smurtavimą ir žiaurumus; |
| --- | --- |

4.

palaiko JT Saugumo Tarybos raginimą Sudano vyriausybei, kad ši užkirstų kelią nebaudžiamumui Darfūto regione, įvardindama ir atiduodama į teisingumo rankas visus suplanavusius ir padariusius plataus masto nusikaltimus žmogiškumui bei tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas pažeidusius asmenis, įskaitant liaudies išlaisvinimo pajėgų ir Janjaweed milicijos atstovus, ir primygtinai reikalauja, kad Sudano vyriausybė imtųsi deramų priemonių, siekdama sustabdyti smurtavimą ir žiaurumus;

| 5. | remia JT Saugumo Tarybos prašymą, kuriame Sudano vyriausybė yra prašoma pateikti Afrikos Sąjungos misijai dokumentus, visų pirma nuginkluotų Janjaweed milicijos atstovų bei sulaikytų už šiurkščius žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų pažeidimus asmenų vardus ir pavardes, kad būtų galima patikrinti šių dokumentų autentiškumą, vadovaujantis Rezoliucijos Nr. 1556 bei 2004 m. balandžio 8 d. Ndjamenoje pasirašyto paliaubų susitarimo nuostatomis; |
| --- | --- |

5.

remia JT Saugumo Tarybos prašymą, kuriame Sudano vyriausybė yra prašoma pateikti Afrikos Sąjungos misijai dokumentus, visų pirma nuginkluotų Janjaweed milicijos atstovų bei sulaikytų už šiurkščius žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų pažeidimus asmenų vardus ir pavardes, kad būtų galima patikrinti šių dokumentų autentiškumą, vadovaujantis Rezoliucijos Nr. 1556 bei 2004 m. balandžio 8 d. Ndjamenoje pasirašyto paliaubų susitarimo nuostatomis;

| 6. | sveikina tarptautinės tyrimų komisijos įsteigimą, kurią įsteigė JT Generalinis Sekretorius, siekiant ištirti pranešimus apie visų konflikto šalių Darfūre padarytus tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus bei žmogaus teisių pažeidimus ir „nustatyti, ar šie pažeidimai gali būti vertinami kaip prilygstantys genocidui, identifikuoti šiuos nusikaltimus suplanavusius ir įvykdžiusius asmenis, siekiant užtikrinti jų patraukimą baudžiamojon atsakomybėn“, ragina visas šalis glaudžiai bendradarbiauti su komisija ir prašo Generalinio Sekretoriaus kartu su JT žmogaus teisių vyriausiojo komisaro valdyba imtis atitinkamų priemonių, siekiant padidinti Darfūre dislokuotų žmogaus teisių stebėtojų skaičių; |
| --- | --- |

6.

sveikina tarptautinės tyrimų komisijos įsteigimą, kurią įsteigė JT Generalinis Sekretorius, siekiant ištirti pranešimus apie visų konflikto šalių Darfūre padarytus tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus bei žmogaus teisių pažeidimus ir „nustatyti, ar šie pažeidimai gali būti vertinami kaip prilygstantys genocidui, identifikuoti šiuos nusikaltimus suplanavusius ir įvykdžiusius asmenis, siekiant užtikrinti jų patraukimą baudžiamojon atsakomybėn“, ragina visas šalis glaudžiai bendradarbiauti su komisija ir prašo Generalinio Sekretoriaus kartu su JT žmogaus teisių vyriausiojo komisaro valdyba imtis atitinkamų priemonių, siekiant padidinti Darfūre dislokuotų žmogaus teisių stebėtojų skaičių;

| 7. | primygtinai ragina Sudano vyriausybę dėti visas pastangas, siekiant užtikrinti saugų ir nevaržomą visų pabėgėlių ir prievarta perkeltų iš savo gyvenamųjų vietų asmenų grįžimą į savo namus, kaip tai numatyta Sudano vyriausybės ir Tarptautinės migracijos organizacijos pasirašytame susitarime; |
| --- | --- |

7.

primygtinai ragina Sudano vyriausybę dėti visas pastangas, siekiant užtikrinti saugų ir nevaržomą visų pabėgėlių ir prievarta perkeltų iš savo gyvenamųjų vietų asmenų grįžimą į savo namus, kaip tai numatyta Sudano vyriausybės ir Tarptautinės migracijos organizacijos pasirašytame susitarime;

| 8. | pabrėžia pažangos Abudžoje vykstančiose Sudano vyriausybės bei SLA ir JEM taikos derybose svarbą, siekiant išspręsti Darfūro krizę, ragina visas Abudžoje vykstančių taikos derybų šalis derėtis sąžiningai ir kuo greičiau pasiekti susitarimą, sveikina Humanitarinio ir Saugumo protokolų pasirašymą 2004 m. lapkričio 9 d., ragina šalis kuo greičiau pradėti juos įgyvendinti ir tikisi greito principų deklaracijos pasirašymo, siekiant politinio konflikto sureguliavimo; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia pažangos Abudžoje vykstančiose Sudano vyriausybės bei SLA ir JEM taikos derybose svarbą, siekiant išspręsti Darfūro krizę, ragina visas Abudžoje vykstančių taikos derybų šalis derėtis sąžiningai ir kuo greičiau pasiekti susitarimą, sveikina Humanitarinio ir Saugumo protokolų pasirašymą 2004 m. lapkričio 9 d., ragina šalis kuo greičiau pradėti juos įgyvendinti ir tikisi greito principų deklaracijos pasirašymo, siekiant politinio konflikto sureguliavimo;

| 9. | ragina visas minimo regiono šalis kuo aktyviau remti visų taikos tarp konflikto šalių sutarties nuostatų įgyvendinimą laiku; |
| --- | --- |

9.

ragina visas minimo regiono šalis kuo aktyviau remti visų taikos tarp konflikto šalių sutarties nuostatų įgyvendinimą laiku;

| 10. | pabrėžia, kad taikos sutartis tarp visų konflikto šalių prisidės prie tvarios taikos ir stabilumo visame Sudane užtikrinimo ir prie pastangų išspręsti krizę Darfūre, taip pat pabrėžia nacionalinio ir universalaus požiūrio į susitaikymą ir taikos kūrimą būtinumą, įskaitant moterų vaidmens pripažinimą; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad taikos sutartis tarp visų konflikto šalių prisidės prie tvarios taikos ir stabilumo visame Sudane užtikrinimo ir prie pastangų išspręsti krizę Darfūre, taip pat pabrėžia nacionalinio ir universalaus požiūrio į susitaikymą ir taikos kūrimą būtinumą, įskaitant moterų vaidmens pripažinimą;

| 11. | stipriai remia Afrikos Sąjungos sprendimą padidinti jos misijoje Darfūre dirbančių darbuotojų skaičių iki 3320 ir padidinti savo įsipareigojimus, prisiimant įsipareigojimą vykdyti užduotis, išvardintas 2004 m. spalio 20 d. Afrikos Sąjungos taikos ir saugumo tarybos komunikato 6 dalyje, ragina ES ir AKR valstybes pateikti reikalingą įrangą, logistinius, finansinius, materialinius ir kitokius reikiamus išteklius bei ragina Sudano vyriausybę ir visas sukilėlių grupuotes, esančias Darfūre, kuo glaudžiau bendradarbiauti su Afrikos Sąjunga; |
| --- | --- |

11.

stipriai remia Afrikos Sąjungos sprendimą padidinti jos misijoje Darfūre dirbančių darbuotojų skaičių iki 3320 ir padidinti savo įsipareigojimus, prisiimant įsipareigojimą vykdyti užduotis, išvardintas 2004 m. spalio 20 d. Afrikos Sąjungos taikos ir saugumo tarybos komunikato 6 dalyje, ragina ES ir AKR valstybes pateikti reikalingą įrangą, logistinius, finansinius, materialinius ir kitokius reikiamus išteklius bei ragina Sudano vyriausybę ir visas sukilėlių grupuotes, esančias Darfūre, kuo glaudžiau bendradarbiauti su Afrikos Sąjunga;

| 12. | prašo Jungtinių Tautų ir Afrikos Sąjungos ateityje labiau derinti savo planus, siekiant išvengti paliaubų susitarimo pažeidimų, įskaitant karinių pajėgų judėjimą; |
| --- | --- |

12.

prašo Jungtinių Tautų ir Afrikos Sąjungos ateityje labiau derinti savo planus, siekiant išvengti paliaubų susitarimo pažeidimų, įskaitant karinių pajėgų judėjimą;

| 13. | praneša apie savo pasirengimą po taikos sutarties tarp visų konflikto šalių pasitašymo prisidėti prie Sudano gyventojų pastangų sukurti taikią, vieningą ir klestinčią tautą, po to, kai bus įsitikinta, kad visos konflikto šalys vykdo visus savo įsipareigojimus, įskaitant tuos, dėl kurių buvo susitarta Abudžoje, Nigerijoje ir Ndjamenoje bei Čade; |
| --- | --- |

13.

praneša apie savo pasirengimą po taikos sutarties tarp visų konflikto šalių pasitašymo prisidėti prie Sudano gyventojų pastangų sukurti taikią, vieningą ir klestinčią tautą, po to, kai bus įsitikinta, kad visos konflikto šalys vykdo visus savo įsipareigojimus, įskaitant tuos, dėl kurių buvo susitarta Abudžoje, Nigerijoje ir Ndjamenoje bei Čade;

| 14. | ragina Jungtinių Tautų jungtinę vertinimo misiją, Pasaulio banką ir konflikto šalis kartu su kitais dvišaliais ir daugiašaliais pagalbos teikėjais ir toliau dėti pastangas, siekiant kuo skubiau pateikti pagalbos Sudanui atstatyti ir ūkui vystyti paketą, į kurį būtų įtraukta oficiali plėtros parama, galimas atleidimas nuo skolos mokėjimo ir sudaryta galimybė prekiauti ir kuris būtų įgyvendintas pasirašius taikos tarp visų konflikto šalių sutartį bei pradėjus įgyvendinti jos nuostatas; |
| --- | --- |

14.

ragina Jungtinių Tautų jungtinę vertinimo misiją, Pasaulio banką ir konflikto šalis kartu su kitais dvišaliais ir daugiašaliais pagalbos teikėjais ir toliau dėti pastangas, siekiant kuo skubiau pateikti pagalbos Sudanui atstatyti ir ūkui vystyti paketą, į kurį būtų įtraukta oficiali plėtros parama, galimas atleidimas nuo skolos mokėjimo ir sudaryta galimybė prekiauti ir kuris būtų įgyvendintas pasirašius taikos tarp visų konflikto šalių sutartį bei pradėjus įgyvendinti jos nuostatas;

| 15. | pabrėžia būtinybę kuo greičiau skirti ES lėšų humanitarinei pagalbai ir Afrikos Sąjungai; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia būtinybę kuo greičiau skirti ES lėšų humanitarinei pagalbai ir Afrikos Sąjungai;

| 16. | ragina ES valstybes nares skubiai ir dosniai paremti humanitarines organizacijas, dirbančias Sudane ir Čade; |
| --- | --- |

16.

ragina ES valstybes nares skubiai ir dosniai paremti humanitarines organizacijas, dirbančias Sudane ir Čade;

| 17. | pažymi JT Saugumo Tarybos sprendimą apsvarstyti papildomų priemonių, apie kurias rašoma Jungtinių Tautų chartijos 41 straipsnyje, taikymą: „Saugumo Taryba sprendžia kokių priemonių, išskyrus ginkluotųjų pajėgų panaudojimą, būtina imtis, siekiant įgyvendinti jos sprendimus, be to, Saugumo Taryba gali pareikalauti, kad Jungtinių Tautų nariai taip pat taikytų šias priemones. Šios priemonės apima visišką arba dalinį ekonominių ryšių ir bendravimo naudojantis geležinkelių, jūros, oro, pašto, telegrafo, radijo ir kitomis bendravimo priemonėms nutraukimą bei diplomatinių santykių nutraukimą“, jei tokių priemonių taikymas nedidina Sudano gyventojų kančių; |
| --- | --- |

17.

pažymi JT Saugumo Tarybos sprendimą apsvarstyti papildomų priemonių, apie kurias rašoma Jungtinių Tautų chartijos 41 straipsnyje, taikymą: „Saugumo Taryba sprendžia kokių priemonių, išskyrus ginkluotųjų pajėgų panaudojimą, būtina imtis, siekiant įgyvendinti jos sprendimus, be to, Saugumo Taryba gali pareikalauti, kad Jungtinių Tautų nariai taip pat taikytų šias priemones. Šios priemonės apima visišką arba dalinį ekonominių ryšių ir bendravimo naudojantis geležinkelių, jūros, oro, pašto, telegrafo, radijo ir kitomis bendravimo priemonėms nutraukimą bei diplomatinių santykių nutraukimą“, jei tokių priemonių taikymas nedidina Sudano gyventojų kančių;

| 18. | ragina visas konflikto šalis ir tarptautinę bendruomenę neatidėliojant imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama sustabdyti ginklų tiekimą į Darfūro konflikto zoną; |
| --- | --- |

18.

ragina visas konflikto šalis ir tarptautinę bendruomenę neatidėliojant imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama sustabdyti ginklų tiekimą į Darfūro konflikto zoną;

| 19. | priima sprendimą nusiųsti savo atstovus, kurie atliktų faktų paieškos misiją, siekiant įvertinti Sudane susidariusią padėtį, ir pateiktų Valdybai ataskaitą; |
| --- | --- |

19.

priima sprendimą nusiųsti savo atstovus, kurie atliktų faktų paieškos misiją, siekiant įvertinti Sudane susidariusią padėtį, ir pateiktų Valdybai ataskaitą;

| 20. | įpareigoja AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkus perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Sudano vyriausybei, Afrikos Sąjungai, Tarpvyriausybinei įgaliotai plėtros organizacijai (IGAD), Jungtinių Amerikos Valstijų, Libijos, Egipto, Kinijos vyriausybėms ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

20.

įpareigoja AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkus perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Sudano vyriausybei, Afrikos Sąjungai, Tarpvyriausybinei įgaliotai plėtros organizacijai (IGAD), Jungtinių Amerikos Valstijų, Libijos, Egipto, Kinijos vyriausybėms ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

---

(1)  Priimta AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos 2004 m. lapkričio 25 d. Hagoje (Nyderlandai)

REZOLIUCIJA (1)

Dėl ciklono Karibų regione padarytos žalos

AKR ir ES Jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | 2004 m. lapkričio 22-25 d. Hagoje (Nyderlandai) vykusiame posėdyje, |
| --- | --- |

—

2004 m. lapkričio 22-25 d. Hagoje (Nyderlandai) vykusiame posėdyje,

| — | atsižvelgdama į 1994 m. balandžio 25 d. – gegužės 6 d. Barbadose vykusią Jungtinių Tautų pasaulinę konferenciją dėl mažų salų-besivystančių valstybių tvarios plėtros ir Barbadoso veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1994 m. balandžio 25 d. – gegužės 6 d. Barbadose vykusią Jungtinių Tautų pasaulinę konferenciją dėl mažų salų-besivystančių valstybių tvarios plėtros ir Barbadoso veiksmų planą,

| — | atsižvelgdama į 2004 m. vasario 19 d. Adis Abeboje priimtą rezoliuciją dėl ciklonų Ramiojo ir Indijos vandenynų bei Karibų regionuose padarytos žalos bei greito atsako į gamtos stichijų sukeltas nelaimes būtinybės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2004 m. vasario 19 d. Adis Abeboje priimtą rezoliuciją dėl ciklonų Ramiojo ir Indijos vandenynų bei Karibų regionuose padarytos žalos bei greito atsako į gamtos stichijų sukeltas nelaimes būtinybės (2),

| — | atsižvelgdama į Kioto protokolą dėl klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Kioto protokolą dėl klimato kaitos,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu, Benine, pasirašytą partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu, Benine, pasirašytą partnerystės susitarimą,

| A. | liūdėdama dėl daugybės žmonių žūties ir milžiniško žlugdančio poveikio socialinei ir ekonominei infrastruktūrai, kuriuos sukėlė keli nepaprastai galingi uraganai, praūžę per Karibų regiono šalis, įskaitant Bahamas, Barbadosą, Kubą, Dominikos Respubliką, Grenadą, Haitį, Jamaiką, Sent Lusiją, Sent Vinsentą ir Grenadinus bei Trinidadą ir Tobagą, |
| --- | --- |

A.

liūdėdama dėl daugybės žmonių žūties ir milžiniško žlugdančio poveikio socialinei ir ekonominei infrastruktūrai, kuriuos sukėlė keli nepaprastai galingi uraganai, praūžę per Karibų regiono šalis, įskaitant Bahamas, Barbadosą, Kubą, Dominikos Respubliką, Grenadą, Haitį, Jamaiką, Sent Lusiją, Sent Vinsentą ir Grenadinus bei Trinidadą ir Tobagą,

| B. | su dideliu susirūpinimu pažymėdama sunkią Grenados, kurioje buvo suniokota 90 proc. infrastruktūros ir visiškai sunaikintas žemės ūkio sektorius ir Haičio, kuriame dėl milžiniškos uragano padarytų nuostolių žuvo beveik trys tūkstančiai žmonių, padėtį, |
| --- | --- |

B.

su dideliu susirūpinimu pažymėdama sunkią Grenados, kurioje buvo suniokota 90 proc. infrastruktūros ir visiškai sunaikintas žemės ūkio sektorius ir Haičio, kuriame dėl milžiniškos uragano padarytų nuostolių žuvo beveik trys tūkstančiai žmonių, padėtį,

| C. | kadangi šios stichinės nelaimės tragiškai pademonstravo AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos Adis Abeboje priimtos rezoliucijos reikšmingumą, kurioje pabrėžiami vis skaudesni stichinių nelaimių padariniai, |
| --- | --- |

C.

kadangi šios stichinės nelaimės tragiškai pademonstravo AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos Adis Abeboje priimtos rezoliucijos reikšmingumą, kurioje pabrėžiami vis skaudesni stichinių nelaimių padariniai,

| D. | kadangi lengvai pažeidžiamos AKR salos ir kaimyninės šalys kenčia nuo klimato kaitos, kurią sukelią visuotinis atšilimas, padarinių, o stiprios audros ir kylantis jūros vandens lygis kelia pavojų jų gyventojų saugumui ir turtui bei kai kurių mažų salų egzistavimui, |
| --- | --- |

D.

kadangi lengvai pažeidžiamos AKR salos ir kaimyninės šalys kenčia nuo klimato kaitos, kurią sukelią visuotinis atšilimas, padarinių, o stiprios audros ir kylantis jūros vandens lygis kelia pavojų jų gyventojų saugumui ir turtui bei kai kurių mažų salų egzistavimui,

| E. | primindama, kad mažos salos-valstybės nuolatos susiduria su neigiamais klimato kaitos padariniais, pavyzdžiui, stipriomis audromis, jūros vandens lygio kilimu, kurie gali kelti pavojų kai kurių mažų salų egzistavimui, |
| --- | --- |

E.

primindama, kad mažos salos-valstybės nuolatos susiduria su neigiamais klimato kaitos padariniais, pavyzdžiui, stipriomis audromis, jūros vandens lygio kilimu, kurie gali kelti pavojų kai kurių mažų salų egzistavimui,

| F. | kadangi kylantis jūros vandens lygis mažina geriamo vandens atsargas ir daro neigiamą poveikį geriamo vandens kokybei, žemės ūkiui bei žmonių gyvenvietėms, |
| --- | --- |

F.

kadangi kylantis jūros vandens lygis mažina geriamo vandens atsargas ir daro neigiamą poveikį geriamo vandens kokybei, žemės ūkiui bei žmonių gyvenvietėms,

| G. | kadangi uragano Ivanas ir tropinės audros Jeanne padaryta žala aiškiai rodo, kad nors nelaimių prigimtis yra natūrali, jų atnešama žala pranoksta natūraliai prognozuojamą dėl pasenusių statybose naudojamų technologijų bei blogai veikiančio ankstyvojo perspėjimo ir netinkamų žmonių evakavimo procedūrų, |
| --- | --- |

G.

kadangi uragano Ivanas ir tropinės audros Jeanne padaryta žala aiškiai rodo, kad nors nelaimių prigimtis yra natūrali, jų atnešama žala pranoksta natūraliai prognozuojamą dėl pasenusių statybose naudojamų technologijų bei blogai veikiančio ankstyvojo perspėjimo ir netinkamų žmonių evakavimo procedūrų,

| H. | būdama tvirtai įsitikinusi, kad kuriamose ir įgyvendinamose plėtros strategijose skiriant didesnį dėmesį natūralių pavojų prevencijai būtų galima įnešti svarų indėlį, siekiant prioritetinių tvarios plėtros tikslų, |
| --- | --- |

H.

būdama tvirtai įsitikinusi, kad kuriamose ir įgyvendinamose plėtros strategijose skiriant didesnį dėmesį natūralių pavojų prevencijai būtų galima įnešti svarų indėlį, siekiant prioritetinių tvarios plėtros tikslų,

| I. | kadangi atstatyti reikia kelių milijardų dolerių, |
| --- | --- |

I.

kadangi atstatyti reikia kelių milijardų dolerių,

| J. | kadangi Jungtinės Tautos paskelbė 30 milijonų JAV dolerių tarptautinės pagalbos prašymą, |
| --- | --- |

J.

kadangi Jungtinės Tautos paskelbė 30 milijonų JAV dolerių tarptautinės pagalbos prašymą,

| K. | atsižvelgdama į Karibų baseino bendrijos (CARICOM) valstybių ir vyriausybių vadovų prašymą dėl atstatymo paramos, |
| --- | --- |

K.

atsižvelgdama į Karibų baseino bendrijos (CARICOM) valstybių ir vyriausybių vadovų prašymą dėl atstatymo paramos,

| L. | dar kartą pabrėždama išskirtinį salų-besivystančių šalių ūkių pažeidžiamumą, kurias bet kuriuo metu gali nuniokoti gamtos stichijos, pastaruoju metu kylančios vis dažniau; |
| --- | --- |

L.

dar kartą pabrėždama išskirtinį salų-besivystančių šalių ūkių pažeidžiamumą, kurias bet kuriuo metu gali nuniokoti gamtos stichijos, pastaruoju metu kylančios vis dažniau;

| 1. | reiškia gilią užuojautą šių šalių gyventojams ir vyriausybėms bei nukentėjusiųjų artimiesiems; |
| --- | --- |

1.

reiškia gilią užuojautą šių šalių gyventojams ir vyriausybėms bei nukentėjusiųjų artimiesiems;

| 2. | atkreipia Europos Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės dėmesį į ypač blogą Grenados padėtį, kurios ekonominė ir kita veikla šalies mastu yra visiškai sustojusi ir kuriai skubiai reikia finansinės, materialinės ir žmonių pagalbos, įgyvendinant ilgalaikius šalies atgaivinimo ir atstatymo planus; |
| --- | --- |

2.

atkreipia Europos Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės dėmesį į ypač blogą Grenados padėtį, kurios ekonominė ir kita veikla šalies mastu yra visiškai sustojusi ir kuriai skubiai reikia finansinės, materialinės ir žmonių pagalbos, įgyvendinant ilgalaikius šalies atgaivinimo ir atstatymo planus;

| 3. | teigiamai vertina Karibų ir Ramiojo vandenyno regionų, Europos Sąjungos ir kitų plėtros partnerių bei organizacijų teikiamą nukentėjusioms šalims pagalbą; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina Karibų ir Ramiojo vandenyno regionų, Europos Sąjungos ir kitų plėtros partnerių bei organizacijų teikiamą nukentėjusioms šalims pagalbą;

| 4. | ragina Europos Sąjungą užtikrinti, kad būtų kuo greičiau surinktos lėšos, būtinos nuniokotų šalių, visų pirma Grenados, Jamaikos, Haičio ir Dominikos Respublikos, atstatymo darbams vykdyti; |
| --- | --- |

4.

ragina Europos Sąjungą užtikrinti, kad būtų kuo greičiau surinktos lėšos, būtinos nuniokotų šalių, visų pirma Grenados, Jamaikos, Haičio ir Dominikos Respublikos, atstatymo darbams vykdyti;

| 5. | ragina Europos Sąjungą ir tarptautinę bendruomenę kuo skubiau sukurti efektyvias greito reagavimo struktūras, kad greta skubios humanitarinės pagalbos būtų galima imtis atitinkamų priemonių, kurios padėtų numatyti ir sušvelninti gamtos stichijų sukeliamus neigiamus padarinius, ypač paspartinti socialinių ir ekonominių infrastruktūrų atstatymą; |
| --- | --- |

5.

ragina Europos Sąjungą ir tarptautinę bendruomenę kuo skubiau sukurti efektyvias greito reagavimo struktūras, kad greta skubios humanitarinės pagalbos būtų galima imtis atitinkamų priemonių, kurios padėtų numatyti ir sušvelninti gamtos stichijų sukeliamus neigiamus padarinius, ypač paspartinti socialinių ir ekonominių infrastruktūrų atstatymą;

| 6. | remia AKR ir ES Gamtinių katastrofų infrastruktūros kūrimą ir ragina Europos Sąjungą šiame kontekste nuolat peržiūrėti Kotonu susitarimą, siekiant papildyti šio susitarimo II priedo 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas, susijusias su Investicijų į AKR valstybes, neturinčias išėjimo į jūrą ir salas-valstybes, infrastruktūra, kurios tikslas – finansuoti gyvybiškai būtinas investicijas į stichinių nelaimių nuniokotą jų ūkių gamybos sektoriaus atstatymą ir atgaivinimą bei į jų tvarią plėtrą, atsižvelgiant į šioms valstybėms būdingus plėtros apribojimus ir specifinius prekybos ir plėtros poreikius; |
| --- | --- |

6.

remia AKR ir ES Gamtinių katastrofų infrastruktūros kūrimą ir ragina Europos Sąjungą šiame kontekste nuolat peržiūrėti Kotonu susitarimą, siekiant papildyti šio susitarimo II priedo 2 straipsnio 7 dalies a punkto nuostatas, susijusias su Investicijų į AKR valstybes, neturinčias išėjimo į jūrą ir salas-valstybes, infrastruktūra, kurios tikslas – finansuoti gyvybiškai būtinas investicijas į stichinių nelaimių nuniokotą jų ūkių gamybos sektoriaus atstatymą ir atgaivinimą bei į jų tvarią plėtrą, atsižvelgiant į šioms valstybėms būdingus plėtros apribojimus ir specifinius prekybos ir plėtros poreikius;

| 7. | ragina tarptautinę bendruomenę, ypač Bretton Woods institucijas ir Europos Sąjungą, pripažinti, kad klasikinis mažų salų-besivystančių valstybių vertinimas remiantis tik BVP vienam gyventojui dydžiu turi būti peržiūrėtas, siekiant atsižvelgti į didelį šių valstybių pažeidžiamumą teikiant plėtros pagalbą, atleidimą nuo skolų mokėjimo ir nustatant prekybos prioritetus, ypač svarstant specialaus ir išskirtinio statuso šioms valstybėms suteikimą Pasaulio prekybos organizacijoje; |
| --- | --- |

7.

ragina tarptautinę bendruomenę, ypač Bretton Woods institucijas ir Europos Sąjungą, pripažinti, kad klasikinis mažų salų-besivystančių valstybių vertinimas remiantis tik BVP vienam gyventojui dydžiu turi būti peržiūrėtas, siekiant atsižvelgti į didelį šių valstybių pažeidžiamumą teikiant plėtros pagalbą, atleidimą nuo skolų mokėjimo ir nustatant prekybos prioritetus, ypač svarstant specialaus ir išskirtinio statuso šioms valstybėms suteikimą Pasaulio prekybos organizacijoje;

| 8. | ragina Europos Komisiją, Europos Sąjungos Ministrų Tarybą, ES valstybes nares ir AKR valstybes kartu su kitais jų plėtros partneriais imtis visų būtinų veiksmų, siekiant užtikrinti, kad plėtros planuose ir programose būtų deramai atsižvelgta į salų-besivystančių valstybių pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

8.

ragina Europos Komisiją, Europos Sąjungos Ministrų Tarybą, ES valstybes nares ir AKR valstybes kartu su kitais jų plėtros partneriais imtis visų būtinų veiksmų, siekiant užtikrinti, kad plėtros planuose ir programose būtų deramai atsižvelgta į salų-besivystančių valstybių pažeidžiamumą;

| 9. | ragina tarptautinę bendruomenę, visų pirma pagalbą teikiančias institucijas ir valstybes, dalyvauti Jungtinių Tautų organizuojamame tarptautiniame susitikime dėl „Barbadoso plius dešimt“, kuris įvyks 2005 m. sausio 10-14 d. Mauricijuje; |
| --- | --- |

9.

ragina tarptautinę bendruomenę, visų pirma pagalbą teikiančias institucijas ir valstybes, dalyvauti Jungtinių Tautų organizuojamame tarptautiniame susitikime dėl „Barbadoso plius dešimt“, kuris įvyks 2005 m. sausio 10-14 d. Mauricijuje;

| 10. | ragina valstybes įnešti savo indėlį ratifikuojant ir įgyvendinant Kioto protokolą dėl klimato kaitos, taip pat ragina Europos Sąjungą ir visą tarptautinę bendruomenę remti pajėgumus didinančias programas, kurių tikslas – sumažinti neigiamą klimato kaitos poveikį AKR šalims ir regionams; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes įnešti savo indėlį ratifikuojant ir įgyvendinant Kioto protokolą dėl klimato kaitos, taip pat ragina Europos Sąjungą ir visą tarptautinę bendruomenę remti pajėgumus didinančias programas, kurių tikslas – sumažinti neigiamą klimato kaitos poveikį AKR šalims ir regionams;

| 11. | mano, kad kylantis jūros vandens lygis yra potencialus pavojus mažų salų-valstybių išlikimui, nes dėl jo stiprėja tropinės audros, senka gėlo vandens atsargos ir mažėja jūros išteklių biologinė įvairovė; |
| --- | --- |

11.

mano, kad kylantis jūros vandens lygis yra potencialus pavojus mažų salų-valstybių išlikimui, nes dėl jo stiprėja tropinės audros, senka gėlo vandens atsargos ir mažėja jūros išteklių biologinė įvairovė;

| 12. | įpareigoja AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkus perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Tarptautiniam pinigų fondui, Pasaulio bankui ir Pasaulio prekybos organizacijai. |
| --- | --- |

12.

įpareigoja AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkus perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES Tarybai, Europos Komisijai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Tarptautiniam pinigų fondui, Pasaulio bankui ir Pasaulio prekybos organizacijai.

---

(1)  Priimta AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos 2004 m. lapkričio 25 d. Hagoje (Nyderlandai)

(2)  OL C 120, 2004 4 30

---

IV PRIEDAS

DARBO TVARKOS TAISYKLIŲ PAKEITIMAS

| 11straipsnis


  Oficialios kalbos | 11straipsnis


  Oficialios kalbos |
| --- | --- |
| 1. | Oficialios Asamblėjos kalbos yra vokiečių, anglų, danų, ispanų, suomių, prancūzų, graikų, italų, olandų, portugalų ir švedų kalbos. |

11straipsnis

Oficialios kalbos

11straipsnis

Oficialios kalbos

1.

Oficialios Asamblėjos kalbos yra vokiečių, anglų, danų, ispanų, suomių, prancūzų, graikų, italų, olandų, portugalų ir švedų kalbos.

| 1. | Oficialios Asamblėjos kalbos yra vokiečių, anglų, danų, ispanų,
  estų
  , suomių, prancūzų, graikų,
  vengrų
  , italų,
  latvių, lietuvių, maltiečių
  , olandų,
  lenkų
  , portugalų,
  slovėnų, slovakų
  , švedų ir
  čekų
  kalbos. |
| --- | --- |

1.

Oficialios Asamblėjos kalbos yra vokiečių, anglų, danų, ispanų,
  estų
  , suomių, prancūzų, graikų,
  vengrų
  , italų,
  latvių, lietuvių, maltiečių
  , olandų,
  lenkų
  , portugalų,
  slovėnų, slovakų
  , švedų ir
  čekų
  kalbos.

| 2. | Asamblėjos priimti dokumentai skelbiami visomis oficialiomis kalbomis. Parengiamieji dokumentai ir darbo dokumentai skelbiami anglų ir prancūzų kalbomis. |
| --- | --- |

2.

Asamblėjos priimti dokumentai skelbiami visomis oficialiomis kalbomis. Parengiamieji dokumentai ir darbo dokumentai skelbiami anglų ir prancūzų kalbomis.

| 2. | Asamblėjos priimti dokumentai skelbiami visomis oficialiomis kalbomis. Parengiamieji dokumentai ir darbo dokumentai skelbiami anglų ir prancūzų kalbomis. |
| --- | --- |

2.

Asamblėjos priimti dokumentai skelbiami visomis oficialiomis kalbomis. Parengiamieji dokumentai ir darbo dokumentai skelbiami anglų ir prancūzų kalbomis.

| 3. | Valdyba turi teisę nuspręsti į kelias kalbas bus verčiama žodžiu Asamblėjos posėdžių metu, kai sesijos vyksta ne įprastose Europos Parlamento darbo vietose. |
| --- | --- |

3.

Valdyba turi teisę nuspręsti į kelias kalbas bus verčiama žodžiu Asamblėjos posėdžių metu, kai sesijos vyksta ne įprastose Europos Parlamento darbo vietose.

| 3. | Valdyba turi teisę nuspręsti į kelias kalbas bus verčiama žodžiu Asamblėjos posėdžių metu, kai sesijos vyksta ne įprastose Europos Parlamento darbo vietose. |
| --- | --- |

3.

Valdyba turi teisę nuspręsti į kelias kalbas bus verčiama žodžiu Asamblėjos posėdžių metu, kai sesijos vyksta ne įprastose Europos Parlamento darbo vietose.

---