# Uradni list C 243/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 243 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6421. junij 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 243

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6421. junij 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2021/C 243/01 | Stališče Sveta (EU) št. 26/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj evropsko teritorialno sodelovanje (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje Sprejeto s strani Sveta dne 27. maja 2021 | 1 |
| 2021/C 243/02 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 26/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj evropsko teritorialno sodelovanje (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje | 68 |

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2021/C 243/01

Stališče Sveta (EU) št. 26/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj evropsko teritorialno sodelovanje (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje Sprejeto s strani Sveta dne 27. maja 2021

1

2021/C 243/02

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 26/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj evropsko teritorialno sodelovanje (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje

68

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 21.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/1

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 26/2021 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje

Sprejeto s strani Sveta dne 27. maja 2021

(2021/C 243/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 178, členov 209(1) in 212(2) ter člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. ESRR naj bi na podlagi navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU prispeval k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi, med katerimi bi bilo treba posebno pozornost nameniti nekaterim kategorijam regij, vključno z izrecno navedbo čezmejnih regij. |
| --- | --- |

(1)

Člen 176 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da je Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. ESRR naj bi na podlagi navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU prispeval k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi, med katerimi bi bilo treba posebno pozornost nameniti nekaterim kategorijam regij, vključno z izrecno navedbo čezmejnih regij.

| (2) | Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (4) ((+)) vsebuje določbe, ki so skupne ESRR in nekaterim drugim skladom, Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (5) ((++)) pa vsebuje določbe, ki se nanašajo na specifične cilje in področje uporabe podpore iz ESRR. Prav tako je treba sprejeti posebne določbe o cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), kadar ena ali več držav članic in njihovih regij ter kadar ustrezne partnerske države in tretje države z učinkovitim načrtovanjem sodelujejo prek meja, vključno z določbami o tehnični pomoči, spremljanju, vrednotenju, komuniciranju, upravičenosti, upravljanju in nadzoru ter finančnem upravljanju. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (4) ((+)) vsebuje določbe, ki so skupne ESRR in nekaterim drugim skladom, Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (5) ((++)) pa vsebuje določbe, ki se nanašajo na specifične cilje in področje uporabe podpore iz ESRR. Prav tako je treba sprejeti posebne določbe o cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), kadar ena ali več držav članic in njihovih regij ter kadar ustrezne partnerske države in tretje države z učinkovitim načrtovanjem sodelujejo prek meja, vključno z določbami o tehnični pomoči, spremljanju, vrednotenju, komuniciranju, upravičenosti, upravljanju in nadzoru ter finančnem upravljanju.

| (3) | Spodbujanje Interreg je pomembna prednostna naloga kohezijske politike Unije. Za podporo malim in srednjim podjetjem pri stroških za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja že velja skupinska izjema na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (6), posebne določbe v zvezi z regionalno pomočjo za naložbe podjetij vseh velikosti pa so prav tako vključene v oddelek o regionalni pomoči iz navedene uredbe in Smernice Komisije o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020. Glede na pridobljene tridesetletne izkušnje ter nizko finančno vrednost projektov in malo verjetni negativni vpliv na trgovino in konkurenco na eni strani ter glede na visoko dodano vrednost, ki so jo obstoječi programi prinesli teritorialni koheziji v Evropi, na drugi strani naj bi bilo področje uporabe pravil o državni pomoči v zvezi z javnim financiranjem projektov evropskega teritorialnega sodelovanja dodatno pojasnjeno s prihodnjo spremembo Uredbe (EU) št. 651/2014, s čimer naj bi bilo javno financiranje projektov Interreg v veliki meri izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve, izvajanje teh projektov pa močno olajšano. |
| --- | --- |

(3)

Spodbujanje Interreg je pomembna prednostna naloga kohezijske politike Unije. Za podporo malim in srednjim podjetjem pri stroških za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja že velja skupinska izjema na podlagi Uredbe Komisije (EU) št. 651/2014 (6), posebne določbe v zvezi z regionalno pomočjo za naložbe podjetij vseh velikosti pa so prav tako vključene v oddelek o regionalni pomoči iz navedene uredbe in Smernice Komisije o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020. Glede na pridobljene tridesetletne izkušnje ter nizko finančno vrednost projektov in malo verjetni negativni vpliv na trgovino in konkurenco na eni strani ter glede na visoko dodano vrednost, ki so jo obstoječi programi prinesli teritorialni koheziji v Evropi, na drugi strani naj bi bilo področje uporabe pravil o državni pomoči v zvezi z javnim financiranjem projektov evropskega teritorialnega sodelovanja dodatno pojasnjeno s prihodnjo spremembo Uredbe (EU) št. 651/2014, s čimer naj bi bilo javno financiranje projektov Interreg v veliki meri izvzeto iz obveznosti predhodne priglasitve, izvajanje teh projektov pa močno olajšano.

| (4) | Za spodbujanje skladnega razvoja ozemlja Unije na različnih ravneh bi moral ESRR podpirati čezmejno, transnacionalno sodelovanje, medregionalno sodelovanje ter sodelovanje najbolj oddaljenih regij v okviru cilja Interreg. Pri tem bi bilo treba upoštevati načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh, ob tem pa zagotoviti, da se ohrani učinkovit obseg partnerstva za program. |
| --- | --- |

(4)

Za spodbujanje skladnega razvoja ozemlja Unije na različnih ravneh bi moral ESRR podpirati čezmejno, transnacionalno sodelovanje, medregionalno sodelovanje ter sodelovanje najbolj oddaljenih regij v okviru cilja Interreg. Pri tem bi bilo treba upoštevati načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh, ob tem pa zagotoviti, da se ohrani učinkovit obseg partnerstva za program.

| (5) | Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, in doseganja ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bodo skladi prispevali k vključevanju podnebnih ukrepov v vsa področja politike in doseganju skupnega cilja, da se 30 % odhodkov iz proračuna Unije nameni podnebnim ciljem. V zvezi s tem bi morali skladi podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde in ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(5)

Glede na pomen obvladovanja podnebnih sprememb skladno z zavezami, ki jih je Unija prevzela v zvezi z izvajanjem Pariškega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, in doseganja ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bodo skladi prispevali k vključevanju podnebnih ukrepov v vsa področja politike in doseganju skupnega cilja, da se 30 % odhodkov iz proračuna Unije nameni podnebnim ciljem. V zvezi s tem bi morali skladi podpirati dejavnosti, ki spoštujejo podnebne in okoljske standarde in ne škodujejo bistveno okoljskim ciljem v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (6) | V okviru sklopa čezmejnega sodelovanja bi si bilo treba prizadevati za reševanje skupnih izzivov, ki se skupaj opredelijo v obmejnih regijah, in za izrabo neizkoriščenih možnosti za rast na obmejnih območjih, kot je razvidno iz sporočila Komisije z dne 20. septembra 2017 z naslovom „Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o obmejnih regijah). Zato bi bilo treba programska območja za čezmejno sodelovanje opredeliti kot obmejne regije in območja, ali regije in območja, ki so oddaljena z največ 150 km morja, v katerih lahko učinkovito poteka čezmejno sodelovanje ali v katerih se lahko opredelijo funkcionalna območja, ne da bi to posegalo v morebitne potrebne prilagoditve za zagotovitev skladnosti in neprekinjenosti območij, ki jih zajema program sodelovanja.. |
| --- | --- |

(6)

V okviru sklopa čezmejnega sodelovanja bi si bilo treba prizadevati za reševanje skupnih izzivov, ki se skupaj opredelijo v obmejnih regijah, in za izrabo neizkoriščenih možnosti za rast na obmejnih območjih, kot je razvidno iz sporočila Komisije z dne 20. septembra 2017 z naslovom „Spodbujanje rasti in kohezije v obmejnih regijah EU“ (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o obmejnih regijah). Zato bi bilo treba programska območja za čezmejno sodelovanje opredeliti kot obmejne regije in območja, ali regije in območja, ki so oddaljena z največ 150 km morja, v katerih lahko učinkovito poteka čezmejno sodelovanje ali v katerih se lahko opredelijo funkcionalna območja, ne da bi to posegalo v morebitne potrebne prilagoditve za zagotovitev skladnosti in neprekinjenosti območij, ki jih zajema program sodelovanja..

| (7) | Sklop čezmejnega sodelovanja bi moral zajemati tudi sodelovanje med eno ali več državami članicami oziroma njihovimi regijami in eno ali več državami oziroma regijami ali drugimi ozemlji zunaj Unije. V primerjavi s programskim obdobjem 2014–2020 bi vključitev notranjega in zunanjega čezmejnega sodelovanja v okvir te uredbe morala pomeniti bistveno poenostavitev in racionalizacijo veljavnih določb za organe, pristojne za programe, v državah članicah ter partnerske organe in upravičence zunaj Unije. |
| --- | --- |

(7)

Sklop čezmejnega sodelovanja bi moral zajemati tudi sodelovanje med eno ali več državami članicami oziroma njihovimi regijami in eno ali več državami oziroma regijami ali drugimi ozemlji zunaj Unije. V primerjavi s programskim obdobjem 2014–2020 bi vključitev notranjega in zunanjega čezmejnega sodelovanja v okvir te uredbe morala pomeniti bistveno poenostavitev in racionalizacijo veljavnih določb za organe, pristojne za programe, v državah članicah ter partnerske organe in upravičence zunaj Unije.

| (8) | Cilj sklopa transnacionalnega sodelovanja bi moral biti krepitev sodelovanja z ukrepi za spodbujanje celostnega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Unije, ob doslednem spoštovanju subsidiarnosti. Transnacionalno sodelovanje bi moralo zajemati širša celinska območja Unije in območja okoli morskih bazenov s kar največjo prožnostjo, da bi zagotovili skladnost in neprekinjenost programov sodelovanja, vključno s prejšnjim zunanjim pomorskim čezmejnim sodelovanjem znotraj širšega okvira pomorskega sodelovanja, zlasti z določitvijo ozemlja, na katerem se izvaja, specifičnih ciljev takega sodelovanja, zahtev za projektno partnerstvo ter možnosti vzpostavitve podprogramov in posebnih usmerjevalnih odborov. |
| --- | --- |

(8)

Cilj sklopa transnacionalnega sodelovanja bi moral biti krepitev sodelovanja z ukrepi za spodbujanje celostnega teritorialnega razvoja, povezanega s prednostnimi nalogami Unije, ob doslednem spoštovanju subsidiarnosti. Transnacionalno sodelovanje bi moralo zajemati širša celinska območja Unije in območja okoli morskih bazenov s kar največjo prožnostjo, da bi zagotovili skladnost in neprekinjenost programov sodelovanja, vključno s prejšnjim zunanjim pomorskim čezmejnim sodelovanjem znotraj širšega okvira pomorskega sodelovanja, zlasti z določitvijo ozemlja, na katerem se izvaja, specifičnih ciljev takega sodelovanja, zahtev za projektno partnerstvo ter možnosti vzpostavitve podprogramov in posebnih usmerjevalnih odborov.

| (9) | Na podlagi izkušenj s čezmejnim in transnacionalnim sodelovanjem v programskem obdobju 2014–2020 v najbolj oddaljenih regijah, kjer kombinacija obeh sklopov v okviru enega programa na področje sodelovanja ni pripeljala do zadostnih poenostavitev za organe, pristojne za programe, in upravičence, bi bilo treba določiti poseben sklop za najbolj oddaljene regije, da se omogoči sodelovanje najbolj oddaljenih regij z njihovimi sosednjimi državami in ozemlji na najbolj učinkovit in preprost način. V okviru tega sklopa bi se lahko objavili razpisi za predloge za kombinirano financiranje v okviru ESRR, Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (8) ((+)), in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: Sklep ČDO), ustanovljenega s Sklepom Sveta 2013/755/EU (9), prek načinov upravljanja, o katerih se dogovorijo sodelujoče države članice ter regije in tretje države. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi izkušenj s čezmejnim in transnacionalnim sodelovanjem v programskem obdobju 2014–2020 v najbolj oddaljenih regijah, kjer kombinacija obeh sklopov v okviru enega programa na področje sodelovanja ni pripeljala do zadostnih poenostavitev za organe, pristojne za programe, in upravičence, bi bilo treba določiti poseben sklop za najbolj oddaljene regije, da se omogoči sodelovanje najbolj oddaljenih regij z njihovimi sosednjimi državami in ozemlji na najbolj učinkovit in preprost način. V okviru tega sklopa bi se lahko objavili razpisi za predloge za kombinirano financiranje v okviru ESRR, Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (8) ((+)), in Sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: Sklep ČDO), ustanovljenega s Sklepom Sveta 2013/755/EU (9), prek načinov upravljanja, o katerih se dogovorijo sodelujoče države članice ter regije in tretje države.

| (10) | Na podlagi izkušenj s programi medregionalnega sodelovanja v okviru Interreg bi se moral sklop medregionalnega sodelovanja osredotočiti na večjo učinkovitosti kohezijske politike, in sicer s štirimi posebnimi programi: program za omogočanje izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti s poudarkom na ciljih politike in specifičnem cilju Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“, in to v zvezi z ugotavljanjem, razširjanjem in vključevanjem dobrih praks v politike regionalnega razvoja, vključno s programi cilja „naložbe za delovna mesta in rast“; program, namenjen izmenjavi izkušenj in krepitvi zmogljivosti v zvezi z odkrivanjem, prenosom in kapitalizacijo dobrih praks na področju integriranega in trajnostnega urbanega razvoja, ob upoštevanju povezav med urbanimi območji in podeželjem, vključno s podporo ukrepom, razvitim v okviru člena 11 Uredbe (EU) 2021/... ((++)), ki dopolnjujejo in so usklajeni s pobudo iz člena 12 navedene uredbe; program za izmenjavo izkušenj, inovativnih pristopov in krepitev zmogljivosti z namenom uskladitve in poenostavitve izvajanja programov Interreg, uskladitve in poenostavitve ukrepov sodelovanja iz točke (d)(v) člena 22(3) Uredbe (EU) 2021/... ((+++)), in za podporo vzpostavitve, delovanja in uporabe evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (EZTS), ki so že bila ali bodo ustanovljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in makroregionalnih strategij; ter program za izboljšanje analize razvojnih trendov. Vsi štirje programi v okviru sklopa medregionalnega sodelovanja bi morali vključevati celotno Unijo in biti odprti tudi za sodelovanje tretjih držav. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi izkušenj s programi medregionalnega sodelovanja v okviru Interreg bi se moral sklop medregionalnega sodelovanja osredotočiti na večjo učinkovitosti kohezijske politike, in sicer s štirimi posebnimi programi: program za omogočanje izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti s poudarkom na ciljih politike in specifičnem cilju Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“, in to v zvezi z ugotavljanjem, razširjanjem in vključevanjem dobrih praks v politike regionalnega razvoja, vključno s programi cilja „naložbe za delovna mesta in rast“; program, namenjen izmenjavi izkušenj in krepitvi zmogljivosti v zvezi z odkrivanjem, prenosom in kapitalizacijo dobrih praks na področju integriranega in trajnostnega urbanega razvoja, ob upoštevanju povezav med urbanimi območji in podeželjem, vključno s podporo ukrepom, razvitim v okviru člena 11 Uredbe (EU) 2021/... ((++)), ki dopolnjujejo in so usklajeni s pobudo iz člena 12 navedene uredbe; program za izmenjavo izkušenj, inovativnih pristopov in krepitev zmogljivosti z namenom uskladitve in poenostavitve izvajanja programov Interreg, uskladitve in poenostavitve ukrepov sodelovanja iz točke (d)(v) člena 22(3) Uredbe (EU) 2021/... ((+++)), in za podporo vzpostavitve, delovanja in uporabe evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (EZTS), ki so že bila ali bodo ustanovljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in makroregionalnih strategij; ter program za izboljšanje analize razvojnih trendov. Vsi štirje programi v okviru sklopa medregionalnega sodelovanja bi morali vključevati celotno Unijo in biti odprti tudi za sodelovanje tretjih držav.

| (11) | Določiti bi bilo treba skupna objektivna merila za opredelitev upravičenih regij in območij. V ta namen bi morala opredelitev upravičenih regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij, določenem z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(11)

Določiti bi bilo treba skupna objektivna merila za opredelitev upravičenih regij in območij. V ta namen bi morala opredelitev upravičenih regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij, določenem z Uredbo (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (12) | Še naprej je treba podpirati ali, kadar je to ustrezno, vzpostavljati vse vrste sodelovanja s tretjimi državami v sosedstvu Unije, saj je tako sodelovanje pomembno orodje politike regionalnega razvoja in bi moralo koristiti regijam držav članic, ki mejijo na tretje države. V ta namen bi ESRR in instrumenti Unije za zunanje financiranje, Instrument za predpristopno pomoč (IPA III), vzpostavljen z uredbo (Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA III) (v nadaljnjem besedilu: uredba IPA III), NDICI in Sklep ČDO morali podpirati programe v okviru čezmejnega sodelovanja, transnacionalnega sodelovanja, medregionalnega sodelovanja in sodelovanja najbolj oddaljenih regij. Podpora iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje bi morala temeljiti na vzajemnosti in sorazmernosti. Pri sredstvih IPA III, dodeljenih za čezmejno sodelovanje (IPA III-CBC), in sredstvih NDICI, dodeljenih za čezmejno sodelovanje za sosedsko geografsko območje (NDICI-CBC), bi bilo treba podporo iz ESRR dopolniti z vsaj enakovrednimi zneski iz IPA III-CBC in NDICI-CBC, in sicer do najvišjega zneska, določenega v zadevnem pravnem aktu. |
| --- | --- |

(12)

Še naprej je treba podpirati ali, kadar je to ustrezno, vzpostavljati vse vrste sodelovanja s tretjimi državami v sosedstvu Unije, saj je tako sodelovanje pomembno orodje politike regionalnega razvoja in bi moralo koristiti regijam držav članic, ki mejijo na tretje države. V ta namen bi ESRR in instrumenti Unije za zunanje financiranje, Instrument za predpristopno pomoč (IPA III), vzpostavljen z uredbo (Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za predpristopno pomoč (IPA III) (v nadaljnjem besedilu: uredba IPA III), NDICI in Sklep ČDO morali podpirati programe v okviru čezmejnega sodelovanja, transnacionalnega sodelovanja, medregionalnega sodelovanja in sodelovanja najbolj oddaljenih regij. Podpora iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje bi morala temeljiti na vzajemnosti in sorazmernosti. Pri sredstvih IPA III, dodeljenih za čezmejno sodelovanje (IPA III-CBC), in sredstvih NDICI, dodeljenih za čezmejno sodelovanje za sosedsko geografsko območje (NDICI-CBC), bi bilo treba podporo iz ESRR dopolniti z vsaj enakovrednimi zneski iz IPA III-CBC in NDICI-CBC, in sicer do najvišjega zneska, določenega v zadevnem pravnem aktu.

| (13) | Pomoč IPA III naj bi bila usmerjena predvsem na pomoč upravičencem do IPA III za okrepitev demokratičnih institucij in pravne države, reformiranje sodstva in javne uprave, spoštovanje temeljnih pravic ter spodbujanje enakosti spolov, strpnosti, socialnega vključevanja in nediskriminacije ter regionalnega in lokalnega razvoja. S pomočjo IPA III naj bi se še naprej podpirala prizadevanja upravičencev do IPA III za pospeševanje regionalnega, makroregionalnega in čezmejnega sodelovanja ter teritorialnega razvoja, vključno z izvajanjem makroregionalnih strategij Unije. Pomoč IPA III naj bi obravnavala varnost, migracije in upravljanje meja, zagotavljanje dostopa do mednarodne zaščite, izmenjavo ustreznih informacij, krepitev nadzora meja in skupna prizadevanja v boju proti nedovoljenim migracijam in tihotapljenju migrantov. |
| --- | --- |

(13)

Pomoč IPA III naj bi bila usmerjena predvsem na pomoč upravičencem do IPA III za okrepitev demokratičnih institucij in pravne države, reformiranje sodstva in javne uprave, spoštovanje temeljnih pravic ter spodbujanje enakosti spolov, strpnosti, socialnega vključevanja in nediskriminacije ter regionalnega in lokalnega razvoja. S pomočjo IPA III naj bi se še naprej podpirala prizadevanja upravičencev do IPA III za pospeševanje regionalnega, makroregionalnega in čezmejnega sodelovanja ter teritorialnega razvoja, vključno z izvajanjem makroregionalnih strategij Unije. Pomoč IPA III naj bi obravnavala varnost, migracije in upravljanje meja, zagotavljanje dostopa do mednarodne zaščite, izmenjavo ustreznih informacij, krepitev nadzora meja in skupna prizadevanja v boju proti nedovoljenim migracijam in tihotapljenju migrantov.

| (14) | V zvezi s pomočjo NDICI bi Unija morala razviti posebne odnose z državami v svojem sosedstvu, da ustvari območje blaginje in dobrega sosedstva, ki temelji na vrednotah Unije in za katero so značilni tesni in miroljubni odnosi na podlagi sodelovanja. Ta uredba bi zato morala podpirati notranje in zunanje vidike zadevnih makroregionalnih strategij. Navedene pobude so strateško pomembne in nudijo pomembne politične okvire za poglobitev odnosov z državami partnericami in med njimi, na podlagi načel vzajemne odgovornosti ter skupne in deljene odgovornosti. |
| --- | --- |

(14)

V zvezi s pomočjo NDICI bi Unija morala razviti posebne odnose z državami v svojem sosedstvu, da ustvari območje blaginje in dobrega sosedstva, ki temelji na vrednotah Unije in za katero so značilni tesni in miroljubni odnosi na podlagi sodelovanja. Ta uredba bi zato morala podpirati notranje in zunanje vidike zadevnih makroregionalnih strategij. Navedene pobude so strateško pomembne in nudijo pomembne politične okvire za poglobitev odnosov z državami partnericami in med njimi, na podlagi načel vzajemne odgovornosti ter skupne in deljene odgovornosti.

| (15) | Še naprej je treba opazovati vlogo Evropske službe za zunanje delovanje, ustanovljene s Sklepom Sveta 2010/427/EU (12), in vlogo Komisije pri pripravi strateškega načrtovanja in načrtovanja programov Interreg, ki jih podpirata ESRR in NDICI. |
| --- | --- |

(15)

Še naprej je treba opazovati vlogo Evropske službe za zunanje delovanje, ustanovljene s Sklepom Sveta 2010/427/EU (12), in vlogo Komisije pri pripravi strateškega načrtovanja in načrtovanja programov Interreg, ki jih podpirata ESRR in NDICI.

| (16) | Glede na poseben položaj najbolj oddaljenih regij Unije je treba sprejeti ukrepe v zvezi z izboljšanjem pogojev, pod katerimi imajo navedene regije lahko dostop do strukturnih skladov. Nekatere določbe te uredbe bi bilo zato treba prilagoditi posebnostim najbolj oddaljenih regij Unije, da se poenostavi in okrepi njihovo sodelovanje s čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO) ter tretjimi državami, pri čemer je treba upoštevati sporočilo Komisije z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“. To sodelovanje bi se lahko izvedlo v tesnem partnerstvu z organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje. |
| --- | --- |

(16)

Glede na poseben položaj najbolj oddaljenih regij Unije je treba sprejeti ukrepe v zvezi z izboljšanjem pogojev, pod katerimi imajo navedene regije lahko dostop do strukturnih skladov. Nekatere določbe te uredbe bi bilo zato treba prilagoditi posebnostim najbolj oddaljenih regij Unije, da se poenostavi in okrepi njihovo sodelovanje s čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO) ter tretjimi državami, pri čemer je treba upoštevati sporočilo Komisije z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU“. To sodelovanje bi se lahko izvedlo v tesnem partnerstvu z organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje.

| (17) | Ta uredba bi morala določiti možnost sodelovanja ČDO v programih Interreg. Upoštevati bi bilo treba posebnosti in izzive ČDO, da bi bila njihova dostop in sodelovanje čim bolj učinkovita. |
| --- | --- |

(17)

Ta uredba bi morala določiti možnost sodelovanja ČDO v programih Interreg. Upoštevati bi bilo treba posebnosti in izzive ČDO, da bi bila njihova dostop in sodelovanje čim bolj učinkovita.

| (18) | Določiti je treba sredstva, ki se dodelijo za vsakega od različnih sklopov Interreg, vključno z deleži vsake države članice, kar zadeva skupne zneske za čezmejno sodelovanje, transnacionalno sodelovanje, sodelovanje najbolj oddaljenih regij in možnosti, ki jih imajo države članice glede prožnosti med temi sklopi. |
| --- | --- |

(18)

Določiti je treba sredstva, ki se dodelijo za vsakega od različnih sklopov Interreg, vključno z deleži vsake države članice, kar zadeva skupne zneske za čezmejno sodelovanje, transnacionalno sodelovanje, sodelovanje najbolj oddaljenih regij in možnosti, ki jih imajo države članice glede prožnosti med temi sklopi.

| (19) | Za čim bolj učinkovito uporabo podpore iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za organiziranje vračila takšne podpore v primerih, kadar ni mogoče sprejeti programov zunanjega sodelovanja ali kadar je program treba opustiti, tudi v zvezi s tretjimi državami, ki ne prejemajo podpore od nobenega instrumenta Unije za financiranje. Ta mehanizem bi si moral prizadevati za optimalno delovanje programov in čim bolj usklajeno delovanje navedenih instrumentov. |
| --- | --- |

(19)

Za čim bolj učinkovito uporabo podpore iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za organiziranje vračila takšne podpore v primerih, kadar ni mogoče sprejeti programov zunanjega sodelovanja ali kadar je program treba opustiti, tudi v zvezi s tretjimi državami, ki ne prejemajo podpore od nobenega instrumenta Unije za financiranje. Ta mehanizem bi si moral prizadevati za optimalno delovanje programov in čim bolj usklajeno delovanje navedenih instrumentov.

| (20) | ESRR bi moral v okviru Interreg prispevati k specifičnim ciljem v okviru ciljev kohezijske politike. Vendar bi bilo treba seznam specifičnih ciljev v okviru različnih ciljev politike prilagoditi posebnim potrebam Interreg, da se s skupnimi ukrepi v okviru programov Interreg omogočijo ukrepi, kot so tisti v okviru ESS, v skladu s točkami (a) do (l) člena 4(1) Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (13) ((+)). |
| --- | --- |

(20)

ESRR bi moral v okviru Interreg prispevati k specifičnim ciljem v okviru ciljev kohezijske politike. Vendar bi bilo treba seznam specifičnih ciljev v okviru različnih ciljev politike prilagoditi posebnim potrebam Interreg, da se s skupnimi ukrepi v okviru programov Interreg omogočijo ukrepi, kot so tisti v okviru ESS, v skladu s točkami (a) do (l) člena 4(1) Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (13) ((+)).

| (21) | V okviru edinstvenih in posebnih okoliščin v zvezi z otokom Irska in glede na podporo sodelovanju severa in juga v skladu z Velikonočnim sporazumom se mora čezmejni program „PEACE PLUS“ nadaljevati in se opirati na delo prejšnjih programov, tj. programov, ki so se izvajali v obmejnih grofijah Irske in Severne Irske. Zaradi njegovega praktičnega pomena je treba zagotoviti, da ESRR, kadar je navedeni program namenjen podpori miru in spravi, prav tako prispeva k spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne stabilnosti in sodelovanja v zadevnih regijah, zlasti z ukrepi za spodbujanje kohezije med skupnostmi. Glede na posebnosti navedenega programa bi ga bilo treba upravljati na celosten način, pri čemer se prispevek Združenega kraljestva v navedeni program vključi kot zunanji namenski prejemek. Poleg tega se določena pravila glede izbire operacij iz te uredbe ne bi smela uporabljati za tisti del navedenega programa, ki zadeva operacije v podporo miru in spravi. |
| --- | --- |

(21)

V okviru edinstvenih in posebnih okoliščin v zvezi z otokom Irska in glede na podporo sodelovanju severa in juga v skladu z Velikonočnim sporazumom se mora čezmejni program „PEACE PLUS“ nadaljevati in se opirati na delo prejšnjih programov, tj. programov, ki so se izvajali v obmejnih grofijah Irske in Severne Irske. Zaradi njegovega praktičnega pomena je treba zagotoviti, da ESRR, kadar je navedeni program namenjen podpori miru in spravi, prav tako prispeva k spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne stabilnosti in sodelovanja v zadevnih regijah, zlasti z ukrepi za spodbujanje kohezije med skupnostmi. Glede na posebnosti navedenega programa bi ga bilo treba upravljati na celosten način, pri čemer se prispevek Združenega kraljestva v navedeni program vključi kot zunanji namenski prejemek. Poleg tega se določena pravila glede izbire operacij iz te uredbe ne bi smela uporabljati za tisti del navedenega programa, ki zadeva operacije v podporo miru in spravi.

| (22) | S to uredbo bi bilo treba dodati dva specifična cilja Interreg: cilj za podporo krepitvi institucionalnih zmogljivosti, izboljšanju pravnega in upravnega sodelovanja, zlasti v zvezi z izvajanjem sporočila o obmejnih regijah, krepitev sodelovanja med državljani in institucijami, razvoj in usklajevanje makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter krepitev medsebojnega zaupanja, zlasti s spodbujanjem ukrepov v zvezi s projekti povezovanja med ljudmi (people to people action); ter drugi cilj za obravnavo vprašanj sodelovanja v zvezi z varnostjo, varovanjem, upravljanjem mejnih prehodov in migracij. |
| --- | --- |

(22)

S to uredbo bi bilo treba dodati dva specifična cilja Interreg: cilj za podporo krepitvi institucionalnih zmogljivosti, izboljšanju pravnega in upravnega sodelovanja, zlasti v zvezi z izvajanjem sporočila o obmejnih regijah, krepitev sodelovanja med državljani in institucijami, razvoj in usklajevanje makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter krepitev medsebojnega zaupanja, zlasti s spodbujanjem ukrepov v zvezi s projekti povezovanja med ljudmi (people to people action); ter drugi cilj za obravnavo vprašanj sodelovanja v zvezi z varnostjo, varovanjem, upravljanjem mejnih prehodov in migracij.

| (23) | Večji del podpore Unije bi moral biti usmerjen na omejeno število ciljev politike, da bi se učinek Interreg čim bolj povečal. Okrepiti bi bilo treba sinergije med sklopi Interreg in njihovo medsebojno dopolnjevanje. |
| --- | --- |

(23)

Večji del podpore Unije bi moral biti usmerjen na omejeno število ciljev politike, da bi se učinek Interreg čim bolj povečal. Okrepiti bi bilo treba sinergije med sklopi Interreg in njihovo medsebojno dopolnjevanje.

| (24) | Določbe o pripravi, odobritvi in spremembi programov Interreg, kot tudi o teritorialnem razvoju, o izbiri operacij, o spremljanju in vrednotenju, o organih, pristojnih za programe, o reviziji operacij ter o preglednosti in komuniciranju bi bilo treba prilagoditi posebnostim programov Interreg v primerjavi z določbami iz Uredbe (EU) 2021/... ((+)). Te posebne določbe bi morale biti preproste in jasne, da se preprečita čezmerno prenašanje zakonodaje in dodatno upravno breme za države članice in upravičence. |
| --- | --- |

(24)

Določbe o pripravi, odobritvi in spremembi programov Interreg, kot tudi o teritorialnem razvoju, o izbiri operacij, o spremljanju in vrednotenju, o organih, pristojnih za programe, o reviziji operacij ter o preglednosti in komuniciranju bi bilo treba prilagoditi posebnostim programov Interreg v primerjavi z določbami iz Uredbe (EU) 2021/... ((+)). Te posebne določbe bi morale biti preproste in jasne, da se preprečita čezmerno prenašanje zakonodaje in dodatno upravno breme za države članice in upravičence.

| (25) | Določbe iz programskega obdobja 2014–2020 o merilih, da se operacije obravnavajo kot operacije z resnično skupnim sodelovanjem, o partnerstvu v okviru operacije Interreg ter o obveznostih vodilnega partnerja bi bilo treba obdržati. Partnerji Interreg bi morali sodelovati pri razvoju in izvajanju ter pri zagotavljanju osebja ali financiranju ali obojem, v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij pa v dveh razsežnostih sodelovanja od navedenih štirih, saj bi moralo biti enostavneje kombinirati podporo iz ESRR in instrumenta Unije za zunanje financiranje tako na ravni programov kot tudi operacij. |
| --- | --- |

(25)

Določbe iz programskega obdobja 2014–2020 o merilih, da se operacije obravnavajo kot operacije z resnično skupnim sodelovanjem, o partnerstvu v okviru operacije Interreg ter o obveznostih vodilnega partnerja bi bilo treba obdržati. Partnerji Interreg bi morali sodelovati pri razvoju in izvajanju ter pri zagotavljanju osebja ali financiranju ali obojem, v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij pa v dveh razsežnostih sodelovanja od navedenih štirih, saj bi moralo biti enostavneje kombinirati podporo iz ESRR in instrumenta Unije za zunanje financiranje tako na ravni programov kot tudi operacij.

| (26) | V okviru programov čezmejnega sodelovanja so projekti povezovanja med ljudmi in projekti manjšega obsega pomembni in uspešni instrumenti z veliko evropsko dodano vrednostjo, saj odpravljajo meje in čezmejne ovire, spodbujajo stike med lokalnimi prebivalci ter tako povezujejo obmejne regije in njihove prebivalce. Ti projekti so se do zdaj podpirali iz skladov za male projekte ali podobnih instrumentov, čeprav niso bili nikoli predmet posebnih določb, zaradi česar bi bilo treba pojasniti pravila, ki urejajo te sklade. Da se ohranijo dodana vrednost in prednosti projektov povezovanja med ljudmi in projektov manjšega obsega, tudi glede na lokalni in regionalni razvoj, ter da se poenostavi upravljanje financiranja malih projektov, ki ga izvajajo končni prejemniki, ki pogosto nimajo izkušenj z vlaganjem prošenj za sredstva Unije, bi pod določenim pragom morala biti obvezna uporaba poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov. |
| --- | --- |

(26)

V okviru programov čezmejnega sodelovanja so projekti povezovanja med ljudmi in projekti manjšega obsega pomembni in uspešni instrumenti z veliko evropsko dodano vrednostjo, saj odpravljajo meje in čezmejne ovire, spodbujajo stike med lokalnimi prebivalci ter tako povezujejo obmejne regije in njihove prebivalce. Ti projekti so se do zdaj podpirali iz skladov za male projekte ali podobnih instrumentov, čeprav niso bili nikoli predmet posebnih določb, zaradi česar bi bilo treba pojasniti pravila, ki urejajo te sklade. Da se ohranijo dodana vrednost in prednosti projektov povezovanja med ljudmi in projektov manjšega obsega, tudi glede na lokalni in regionalni razvoj, ter da se poenostavi upravljanje financiranja malih projektov, ki ga izvajajo končni prejemniki, ki pogosto nimajo izkušenj z vlaganjem prošenj za sredstva Unije, bi pod določenim pragom morala biti obvezna uporaba poenostavljenih možnosti obračunavanja stroškov in pavšalnih zneskov.

| (27) | Zaradi vključenosti več kot ene države članice in posledično višjih administrativnih stroškov, med drugim za regionalne kontaktne točke, imenovane tudi antene, ki so pomembne kontaktne točke za predlagatelje in izvajalce projektov in je torej prek njih mogoče neposredno dostopati do skupnega sekretariata oz. zadevnega organa –, zlasti pa za nadzor in prevajanje, bi morala biti zgornja meja za izdatke tehnične pomoči višja kot pri cilju „naložbe za delovna mesta in rast“. Da se višji administrativni stroški izravnajo, bi bilo treba države članice spodbujati, da, kadar je mogoče, zmanjšajo upravno breme v zvezi z izvajanjem skupnih projektov. Poleg tega bi programi Interreg z omejeno podporo Unije ali zunanji čezmejni programi Interreg morali prejeti določen minimalni znesek za tehnično pomoč, da bi bilo na voljo dovolj sredstev za učinkovite ukrepe tehnične pomoči, tudi za regionalne podružnice skupnih sekretariatov in kontaktne točke, ki so bile vzpostavljene, da bi bile bliže morebitnim upravičencem in partnerjem. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi vključenosti več kot ene države članice in posledično višjih administrativnih stroškov, med drugim za regionalne kontaktne točke, imenovane tudi antene, ki so pomembne kontaktne točke za predlagatelje in izvajalce projektov in je torej prek njih mogoče neposredno dostopati do skupnega sekretariata oz. zadevnega organa –, zlasti pa za nadzor in prevajanje, bi morala biti zgornja meja za izdatke tehnične pomoči višja kot pri cilju „naložbe za delovna mesta in rast“. Da se višji administrativni stroški izravnajo, bi bilo treba države članice spodbujati, da, kadar je mogoče, zmanjšajo upravno breme v zvezi z izvajanjem skupnih projektov. Poleg tega bi programi Interreg z omejeno podporo Unije ali zunanji čezmejni programi Interreg morali prejeti določen minimalni znesek za tehnično pomoč, da bi bilo na voljo dovolj sredstev za učinkovite ukrepe tehnične pomoči, tudi za regionalne podružnice skupnih sekretariatov in kontaktne točke, ki so bile vzpostavljene, da bi bile bliže morebitnim upravičencem in partnerjem.

| (28) | Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (14) bi bilo treba to uredbo oceniti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi zahtevami za spremljanje, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskega financiranja. |
| --- | --- |

(28)

Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (14) bi bilo treba to uredbo oceniti na podlagi informacij, zbranih s posebnimi zahtevami za spremljanje, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskega financiranja.

| (29) | Izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2014–2020, kažejo, da bi bilo treba nadaljevati s sistemom, ki uvaja jasno hierarhijo pravil o upravičenosti izdatkov, ter ohraniti načelo pravil o upravičenosti izdatkov na ravni Unije in za program Interreg v celoti, da bi se izognili vsakršnim nasprotjem ali nedoslednostim med različnimi uredbami ter med pravom Unije in nacionalnim pravom. Dodatna pravila, ki jih sprejme ena država članica in ki bi veljala le za upravičence v tej državi članici, bi bilo treba omejiti na najmanjši možni obseg. V to uredbo bi bilo treba zlasti vključiti Delegirano uredbo Komisijo (EU) št. 481/2014 (15), sprejeto za programsko obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

(29)

Izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2014–2020, kažejo, da bi bilo treba nadaljevati s sistemom, ki uvaja jasno hierarhijo pravil o upravičenosti izdatkov, ter ohraniti načelo pravil o upravičenosti izdatkov na ravni Unije in za program Interreg v celoti, da bi se izognili vsakršnim nasprotjem ali nedoslednostim med različnimi uredbami ter med pravom Unije in nacionalnim pravom. Dodatna pravila, ki jih sprejme ena država članica in ki bi veljala le za upravičence v tej državi članici, bi bilo treba omejiti na najmanjši možni obseg. V to uredbo bi bilo treba zlasti vključiti Delegirano uredbo Komisijo (EU) št. 481/2014 (15), sprejeto za programsko obdobje 2014–2020.

| (30) | Države članice bi bilo treba spodbuditi, da prenesejo naloge organa upravljanja na EZTS ali da tako združenje, tako kot druge čezmejne pravne subjekte, zadolžijo za upravljanje podprograma, celostne teritorialne naložbe ali enega ali več skladov za male projekte ali da deluje kot edini partner. V tem oziru bi bilo treba na podlagi prava ene od sodelujočih držav ustanoviti čezmejni pravni subjekt, vključno z evroregijami, ki je pravna oseba, omogočiti pa bi bilo treba tudi sodelovanje regionalnih in lokalnih organov iz vseh sodelujočih držav. |
| --- | --- |

(30)

Države članice bi bilo treba spodbuditi, da prenesejo naloge organa upravljanja na EZTS ali da tako združenje, tako kot druge čezmejne pravne subjekte, zadolžijo za upravljanje podprograma, celostne teritorialne naložbe ali enega ali več skladov za male projekte ali da deluje kot edini partner. V tem oziru bi bilo treba na podlagi prava ene od sodelujočih držav ustanoviti čezmejni pravni subjekt, vključno z evroregijami, ki je pravna oseba, omogočiti pa bi bilo treba tudi sodelovanje regionalnih in lokalnih organov iz vseh sodelujočih držav.

| (31) | Da bi se nadaljevala plačilna veriga, določena za programsko obdobje 2014–2020, tj. od Komisije prek organa za potrjevanje do vodilnega partnerja, bi bilo treba to plačilno verigo še naprej izvajati v okviru računovodske službe. Podpora Unije se izplača vodilnemu partnerju, razen če bi se s tem podvojili stroški za preračunavanje v eure in nato nazaj v drugo valuto ali obratno med vodilnim partnerjem in drugimi partnerji. Če ni določeno drugače, bi moral vodilni partner zagotoviti, da drugi partnerji v celoti in v časovnem okviru, o katerem se dogovorijo vsi partnerji, ter v skladu z enakim postopkom, kot velja za vodilnega partnerja, prejmejo celotni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije. |
| --- | --- |

(31)

Da bi se nadaljevala plačilna veriga, določena za programsko obdobje 2014–2020, tj. od Komisije prek organa za potrjevanje do vodilnega partnerja, bi bilo treba to plačilno verigo še naprej izvajati v okviru računovodske službe. Podpora Unije se izplača vodilnemu partnerju, razen če bi se s tem podvojili stroški za preračunavanje v eure in nato nazaj v drugo valuto ali obratno med vodilnim partnerjem in drugimi partnerji. Če ni določeno drugače, bi moral vodilni partner zagotoviti, da drugi partnerji v celoti in v časovnem okviru, o katerem se dogovorijo vsi partnerji, ter v skladu z enakim postopkom, kot velja za vodilnega partnerja, prejmejo celotni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije.

| (32) | Na podlagi člena 63(9) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) morajo pravila za posamezni sektor upoštevati potrebe programov Interreg, zlasti glede revizijske funkcije. Določbe glede letnega revizijskega mnenja, letnega poročila o nadzoru in revizij operacij bi bilo zato treba poenostaviti in prilagoditi za tiste programe, ki vključujejo več kot eno državo članico. |
| --- | --- |

(32)

Na podlagi člena 63(9) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (16) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) morajo pravila za posamezni sektor upoštevati potrebe programov Interreg, zlasti glede revizijske funkcije. Določbe glede letnega revizijskega mnenja, letnega poročila o nadzoru in revizij operacij bi bilo zato treba poenostaviti in prilagoditi za tiste programe, ki vključujejo več kot eno državo članico.

| (33) | Določiti bi bilo treba jasno verigo finančne odgovornosti za primer izterjave ob nepravilnostih, ki sega od edinega partnerja ali drugih partnerjev prek vodilnega partnerja in organa upravljanja do Komisije. Sprejeti bi bilo treba določbe o odgovornosti držav članic, tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, kadar izterjava od edinega, drugega ali vodilnega partnerja ni uspešna, kar pomeni, da država članica organu upravljanja povrne zadevna sredstva. Zato v okviru programov Interreg na ravni upravičencev ni prostora za neizterljive zneske. Vendar pa je treba pravila pojasniti, če država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja ne bi povrnila sredstev. Prav tako je treba razjasniti obveznosti vodilnega partnerja glede izterjave. |
| --- | --- |

(33)

Določiti bi bilo treba jasno verigo finančne odgovornosti za primer izterjave ob nepravilnostih, ki sega od edinega partnerja ali drugih partnerjev prek vodilnega partnerja in organa upravljanja do Komisije. Sprejeti bi bilo treba določbe o odgovornosti držav članic, tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, kadar izterjava od edinega, drugega ali vodilnega partnerja ni uspešna, kar pomeni, da država članica organu upravljanja povrne zadevna sredstva. Zato v okviru programov Interreg na ravni upravičencev ni prostora za neizterljive zneske. Vendar pa je treba pravila pojasniti, če država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja ne bi povrnila sredstev. Prav tako je treba razjasniti obveznosti vodilnega partnerja glede izterjave.

| (34) | Da bi se v sodelujočih državah članicah, tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO lahko uporabljal večinoma skupen sklop pravil, bi morala ta uredba veljati tudi za udeležbo tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, razen če so v posebnem poglavju te uredbe določena posebna pravila. V tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO se lahko vzpostavijo organi, ki so primerljivi organom, pristojnim za program Interreg. Začetni datum za upravičenost izdatkov bi moral biti povezan s podpisom sporazuma o financiranju z zadevno tretjo državo, partnersko državo ali ČDO. Javna naročila za upravičence v tretji državi, partnerski državi ali ČDO bi morala potekati po pravilih o zunanjih javnih naročilih v skladu s finančno uredbo. Določiti bi bilo treba postopke za sklenitev sporazumov o financiranju z vsako od tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, pa tudi sporazumov med organom upravljanja in vsako tretjo državo, partnersko državo ali ČDO v zvezi s podporo iz instrumenta Unije za zunanje financiranje ali v primeru prerazporeditve dodatnega prispevka iz tretje države, partnerske države ali ČDO v program Interreg, razen ko gre za nacionalno sofinanciranje. |
| --- | --- |

(34)

Da bi se v sodelujočih državah članicah, tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO lahko uporabljal večinoma skupen sklop pravil, bi morala ta uredba veljati tudi za udeležbo tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, razen če so v posebnem poglavju te uredbe določena posebna pravila. V tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO se lahko vzpostavijo organi, ki so primerljivi organom, pristojnim za program Interreg. Začetni datum za upravičenost izdatkov bi moral biti povezan s podpisom sporazuma o financiranju z zadevno tretjo državo, partnersko državo ali ČDO. Javna naročila za upravičence v tretji državi, partnerski državi ali ČDO bi morala potekati po pravilih o zunanjih javnih naročilih v skladu s finančno uredbo. Določiti bi bilo treba postopke za sklenitev sporazumov o financiranju z vsako od tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO, pa tudi sporazumov med organom upravljanja in vsako tretjo državo, partnersko državo ali ČDO v zvezi s podporo iz instrumenta Unije za zunanje financiranje ali v primeru prerazporeditve dodatnega prispevka iz tretje države, partnerske države ali ČDO v program Interreg, razen ko gre za nacionalno sofinanciranje.

| (35) | Čeprav bi se programi Interreg v sodelovanju s tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO morali izvajati v okviru deljenega upravljanja, pa bi moralo biti mogoče, da se lahko sodelovanje najbolj oddaljenih regij izvaja v okviru posrednega upravljanja. Določiti bi bilo treba posebna pravila o tem, kako te programe izvajati v celoti ali delno v okviru posrednega upravljanja. |
| --- | --- |

(35)

Čeprav bi se programi Interreg v sodelovanju s tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO morali izvajati v okviru deljenega upravljanja, pa bi moralo biti mogoče, da se lahko sodelovanje najbolj oddaljenih regij izvaja v okviru posrednega upravljanja. Določiti bi bilo treba posebna pravila o tem, kako te programe izvajati v celoti ali delno v okviru posrednega upravljanja.

| (36) | Izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2014–2020, z velikimi infrastrukturnimi projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja v okviru evropskega instrumenta sosedstva, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17), kažejo, da bi bilo treba postopke poenostaviti. Vendar bi Komisija morala obdržati nekatere pravice v zvezi z izbiro teh projektov. |
| --- | --- |

(36)

Izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2014–2020, z velikimi infrastrukturnimi projekti v okviru programov čezmejnega sodelovanja v okviru evropskega instrumenta sosedstva, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17), kažejo, da bi bilo treba postopke poenostaviti. Vendar bi Komisija morala obdržati nekatere pravice v zvezi z izbiro teh projektov.

| (37) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje in spremembo seznamov programskih območij Interreg, ki prejmejo podporo in seznama skupnega zneska podpore Unije za vsak program Interreg. Na Komisijo bi bilo prav tako treba prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje večletnih strateških dokumentov za programe Interreg, ki so podprti z zunanjimi čezmejnimi instrumenti Unije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18). Čeprav so ti akti splošne narave, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek, saj se določbe z njimi izvajajo le na tehnični ravni. Kadar je primerno, bi morali večletni strateški dokumenti za programe Interreg, ki so podprti z zunanjimi čezmejnimi instrumenti Unije, upoštevati postopek, določen v uredbi IPA III in v Uredbi (EU) ... ((+)). |
| --- | --- |

(37)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje in spremembo seznamov programskih območij Interreg, ki prejmejo podporo in seznama skupnega zneska podpore Unije za vsak program Interreg. Na Komisijo bi bilo prav tako treba prenesti izvedbena pooblastila za sprejemanje večletnih strateških dokumentov za programe Interreg, ki so podprti z zunanjimi čezmejnimi instrumenti Unije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (18). Čeprav so ti akti splošne narave, bi bilo treba uporabiti svetovalni postopek, saj se določbe z njimi izvajajo le na tehnični ravni. Kadar je primerno, bi morali večletni strateški dokumenti za programe Interreg, ki so podprti z zunanjimi čezmejnimi instrumenti Unije, upoštevati postopek, določen v uredbi IPA III in v Uredbi (EU) ... ((+)).

| (38) | Za zagotovitev enotnih pogojev za odobritev programov Interreg in njihovih sprememb bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Kadar je primerno, bi morali zunanji čezmejni programi Interreg upoštevati postopke v odboru iz uredbe IPA III in Uredbe (EU) 2021/...(+) v zvezi s prvim sklepom o odobritvi navedenih programov. |
| --- | --- |

(38)

Za zagotovitev enotnih pogojev za odobritev programov Interreg in njihovih sprememb bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Kadar je primerno, bi morali zunanji čezmejni programi Interreg upoštevati postopke v odboru iz uredbe IPA III in Uredbe (EU) 2021/...(+) v zvezi s prvim sklepom o odobritvi navedenih programov.

| (39) | Zaradi dopolnitve ali spremembe nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo Priloge. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov, Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi dopolnitve ali spremembe nekaterih nebistvenih elementov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo Priloge. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov, Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (40) | Da bi se ta uredba sprejela po začetku programskega obdobja in ob upoštevanju dejstva, da bi bilo treba Interreg izvajati usklajeno, ter da bi se omogočilo njegovo takojšnje izvajanje, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(40)

Da bi se ta uredba sprejela po začetku programskega obdobja in ob upoštevanju dejstva, da bi bilo treba Interreg izvajati usklajeno, ter da bi se omogočilo njegovo takojšnje izvajanje, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| (41) | Ker cilja te uredbe, in sicer spodbujanja sodelovanja med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(41)

Ker cilja te uredbe, in sicer spodbujanja sodelovanja med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

KAZALO

| POGLAVJE I | SPLOŠNE DOLOČBE |
| --- | --- |

POGLAVJE I

| ODDELEK I | PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN SKLOPI PROGRAMOV INTERREG |
| --- | --- |

ODDELEK I

| Člen 1 | Predmet urejanja in področje uporabe |
| --- | --- |

Člen 1

| Člen 2 | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

Člen 2

| Člen 3 | Sklopi Interreg |
| --- | --- |

Člen 3

| ODDELEK II | GEOGRAFSKA POKRITOST |
| --- | --- |

ODDELEK II

| Člen 4 | Geografska pokritost čezmejnega sodelovanja |
| --- | --- |

Člen 4

| Člen 5 | Geografska pokritost transnacionalnega sodelovanja |
| --- | --- |

Člen 5

| Člen 6 | Geografska pokritost medregionalnega sodelovanja |
| --- | --- |

Člen 6

| Člen 7 | Geografska pokritost sodelovanja najbolj oddaljenih regij |
| --- | --- |

Člen 7

| Člen 8 | Seznam programskih območij Interreg, ki prejmejo podporo |
| --- | --- |

Člen 8

| ODDELEK III | SREDSTVA IN STOPNJE SOFINANCIRANJA |
| --- | --- |

ODDELEK III

| Člen 9 | Sredstva ESRR za programe Interreg |
| --- | --- |

Člen 9

| Člen 10 | Določbe, veljavne za vse sklade |
| --- | --- |

Člen 10

| Člen 11 | Seznam sredstev za programe Interreg |
| --- | --- |

Člen 11

| Člen 12 | Vračilo sredstev in opustitev sodelovanja |
| --- | --- |

Člen 12

| Člen 13 | Stopnje sofinanciranja |
| --- | --- |

Člen 13

| POGLAVJE II | SPECIFIČNI CILJI INTERREG IN TEMATSKA KONCENTRACIJA |
| --- | --- |

POGLAVJE II

| Člen 14 | Specifični cilji Interreg |
| --- | --- |

Člen 14

| Člen 15 | Tematska koncentracija |
| --- | --- |

Člen 15

| POGLAVJE III | NAČRTOVANJE PROGRAMOV |
| --- | --- |

POGLAVJE III

| ODDELEK I | PRIPRAVA, ODOBRITEV IN SPREMEMBA PROGRAMOV INTERREG |
| --- | --- |

ODDELEK I

| Člen 16 | Priprava in predložitev programov Interreg |
| --- | --- |

Člen 16

| Člen 17 | Vsebina programov Interreg |
| --- | --- |

Člen 17

| Člen 18 | Odobritev programov Interreg |
| --- | --- |

Člen 18

| Člen 19 | Sprememba programov Interreg |
| --- | --- |

Člen 19

| ODDELEK II | TERITORIALNI RAZVOJ |
| --- | --- |

ODDELEK II

| Člen 20 | Celostni teritorialni razvoj |
| --- | --- |

Člen 20

| Člen 21 | Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost |
| --- | --- |

Člen 21

| ODDELEK III | OPERACIJE IN SKLADI ZA MALE PROJEKTE |
| --- | --- |

ODDELEK III

| Člen 22 | Izbor operacij Interreg |
| --- | --- |

Člen 22

| Člen 23 | Partnerstvo znotraj operacij Interreg |
| --- | --- |

Člen 23

| Člen 24 | Podpora za projekte z omejenim finančnim obsegom |
| --- | --- |

Člen 24

| Člen 25 | Skladi za male projekte |
| --- | --- |

Člen 25

| Člen 26 | Naloge vodilnega partnerja |
| --- | --- |

Člen 26

| ODDELEK IV | TEHNIČNA POMOČ |
| --- | --- |

ODDELEK IV

| Člen 27 | Tehnična pomoč |
| --- | --- |

Člen 27

| POGLAVJE IV | SPREMLJANJE, VREDNOTENJE IN KOMUNICIRANJE |
| --- | --- |

POGLAVJE IV

| ODDELEK I | SPREMLJANJE |
| --- | --- |

ODDELEK I

| Člen 28 | Odbor za spremljanje |
| --- | --- |

Člen 28

| Člen 29 | Sestava odbora za spremljanje |
| --- | --- |

Člen 29

| Člen 30 | Naloge odbora za spremljanje |
| --- | --- |

Člen 30

| Člen 31 | Pregled |
| --- | --- |

Člen 31

| Člen 32 | Posredovanje podatkov |
| --- | --- |

Člen 32

| Člen 33 | Končno poročilo o smotrnosti |
| --- | --- |

Člen 33

| Člen 34 | Kazalniki za programe Interreg |
| --- | --- |

Člen 34

| ODDELEK II | VREDNOTENJE IN KOMUNICIRANJE |
| --- | --- |

ODDELEK II

| Člen 35 | Vrednotenje v programskem obdobju |
| --- | --- |

Člen 35

| Člen 36 | Odgovornost organov upravljanja in partnerjev glede preglednosti in komuniciranja |
| --- | --- |

Člen 36

| POGLAVJE V | UPRAVIČENOST |
| --- | --- |

POGLAVJE V

| Člen 37 | Pravila o upravičenosti izdatkov |
| --- | --- |

Člen 37

| Člen 38 | Splošne določbe o upravičenosti kategorij stroškov |
| --- | --- |

Člen 38

| Člen 39 | Stroški osebja |
| --- | --- |

Člen 39

| Člen 40 | Pisarniški in administrativni stroški |
| --- | --- |

Člen 40

| Člen 41 | Potni in namestitveni stroški |
| --- | --- |

Člen 41

| Člen 42 | Stroški zunanjih strokovnjakov in storitev |
| --- | --- |

Člen 42

| Člen 43 | Stroški opreme |
| --- | --- |

Člen 43

| Člen 44 | Stroški za infrastrukturo in gradnje |
| --- | --- |

Člen 44

| POGLAVJE VI | ORGANI, PRISTOJNI ZA PROGRAM INTERREG, UPRAVLJANJE, NADZOR IN REVIZIJA |
| --- | --- |

POGLAVJE VI

| Člen 45 | Organi, pristojni za program Interreg |
| --- | --- |

Člen 45

| Člen 46 | Naloge organa upravljanja |
| --- | --- |

Člen 46

| Člen 47 | Računovodska funkcija |
| --- | --- |

Člen 47

| Člen 48 | Naloge revizijskega organa |
| --- | --- |

Člen 48

| Člen 49 | Revizije operacij |
| --- | --- |

Člen 49

| POGLAVJE VII | FINANČNO UPRAVLJANJE |
| --- | --- |

POGLAVJE VII

| Člen 50 | Proračunske obveznosti |
| --- | --- |

Člen 50

| Člen 51 | Plačila in predfinanciranje |
| --- | --- |

Člen 51

| Člen 52 | Izterjave |
| --- | --- |

Člen 52

| POGLAVJE VIII | SODELOVANJE TRETJIH DRŽAV ALI PARTNERSKIH DRŽAV, ČDO ALI ORGANIZACIJ ZA REGIONALNO POVEZOVANJE IN SODELOVANJE V PROGRAMIH INTERREG V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA |
| --- | --- |

POGLAVJE VIII

| Člen 53 | Veljavne določbe |
| --- | --- |

Člen 53

| Člen 54 | Organi, pristojni za program Interreg, in njihove naloge |
| --- | --- |

Člen 54

| Člen 55 | Metode upravljanja |
| --- | --- |

Člen 55

| Člen 56 | Upravičenost |
| --- | --- |

Člen 56

| Člen 57 | Veliki infrastrukturni projekti |
| --- | --- |

Člen 57

| Člen 58 | Javna naročila |
| --- | --- |

Člen 58

| Člen 59 | Sklenitev sporazumov o financiranju v okviru deljenega upravljanja |
| --- | --- |

Člen 59

| Člen 60 | Prispevek tretje države, partnerske države ali ČDO, razen sofinanciranja |
| --- | --- |

Člen 60

| POGLAVJE IX | POSEBNE DOLOČBE ZA POSREDNO UPRAVLJANJE |
| --- | --- |

POGLAVJE IX

| Člen 61 | Sodelovanje najbolj oddaljenih regij |
| --- | --- |

Člen 61

| POGLAVJE X | KONČNE DOLOČBE |
| --- | --- |

POGLAVJE X

| Člen 62 | Izvajanje prenosa pooblastila |
| --- | --- |

Člen 62

| Člen 63 | Postopek v odboru |
| --- | --- |

Člen 63

| Člen 64 | Prehodne določbe |
| --- | --- |

Člen 64

| Člen 65 | Začetek veljavnosti |
| --- | --- |

Člen 65

| PRILOGA | PREDLOGA ZA PROGRAME INTERREG |
| --- | --- |

PRILOGA

| Zemljevid | Zemljevid programskega območja |
| --- | --- |

Zemljevid

| Dodatek 1 | Prispevek Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj |
| --- | --- |

Dodatek 1

| Dodatek 2 | Prispevek Unije, temelječ na financiranju, ki ni povezano s stroški |
| --- | --- |

Dodatek 2

| Dodatek 3 | Seznam načrtovanih operacij strateškega pomena s časovnim načrtom |
| --- | --- |

Dodatek 3

Poglavje I

Splošne določbe

Oddelek I

Predmet urejanja, področje uporabe in sklopi Interreg

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba določa pravila za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) z namenom spodbujanja sodelovanja med državami članicami in njihovimi regijami znotraj Unije in med državami članicami, njihovimi regijami in tretjimi državami, partnerskimi državami, drugimi ozemlji ali čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO) ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje.

Ta uredba vsebuje tudi določbe, potrebne za zagotovitev učinkovitega načrtovanja, vključno s tehnično pomočjo, spremljanjem, vrednotenjem, komuniciranjem, upravičenostjo, upravljanjem in nadzorom ter finančnim upravljanjem programov v okviru Interreg (v nadaljnjem besedilu: programi Interreg), ki ga podpira Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR).

V zvezi s podporo za programe Interreg iz „Instrumenta za predpristopno pomoč“ (IPA III), „Instrumenta za sosedstvo, razvoj in mednarodno sodelovanje“ (NDICI) in financiranja za vse ČDO v okviru programa za obdobje 2021–2027, vzpostavljenega s Sklepom (EU) 2013/755/EU, (v nadaljnjem besedilu skupaj: instrumenti Unije za zunanje financiranje), ta uredba določa dodatne specifične cilje ter vključitev navedenih sredstev v programe Interreg, merila upravičenosti za tretje države, partnerske države ter ČDO in njihove regije ter nekatera posebna pravila izvajanja.

V zvezi s podporo za programe Interreg iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje (v nadaljnjem besedilu skupaj: skladi Interreg) ta uredba določa specifične cilje za Interreg, pa tudi organizacijo Interreg, merila za upravičenost držav članic, tretjih držav, partnerskih držav ter ČDO in njihovih regij, finančne vire in merila za njihovo dodelitev.

Uredba (EU) 2021/... ((+)) in Uredba (EU) 2021/... ((++)) se uporabljata za programe Interreg, razen kadar ni izrecno drugače določeno v skladu z navedenima uredbama in s to uredbo ali kadar se Uredba (EU) 2021/... ((+))lahko uporablja samo za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (EU) 2021/... ((+)). Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve:

| (1) | „upravičenec do IPA III“ pomeni državo ali ozemlje, ki je navedena v ustrezni prilogi uredbi IPA III; |
| --- | --- |

(1)

„upravičenec do IPA III“ pomeni državo ali ozemlje, ki je navedena v ustrezni prilogi uredbi IPA III;

| (2) | „tretja država“ pomeni državo, ki ni država članica in ne prejema podpore iz skladov Interreg ali ki prispeva k splošnemu proračunu Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun Unije) v obliki zunanjih namenskih prejemkov; |
| --- | --- |

(2)

„tretja država“ pomeni državo, ki ni država članica in ne prejema podpore iz skladov Interreg ali ki prispeva k splošnemu proračunu Unije (v nadaljnjem besedilu: proračun Unije) v obliki zunanjih namenskih prejemkov;

| (3) | „partnerska država“ pomeni upravičenca do IPA III ali državo ali ozemlje, ki je za programa Interreg A in B zajeto v pojmu „sosedsko območje“ iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/... ((+++)), ali Rusko federacijo, za programa Interreg C in D pa državo ali ozemlje, zajeto v katerem koli geografskem območju v okviru NDICI ter ki prejema podporo iz instrumentov Unije za zunanje financiranje; |
| --- | --- |

(3)

„partnerska država“ pomeni upravičenca do IPA III ali državo ali ozemlje, ki je za programa Interreg A in B zajeto v pojmu „sosedsko območje“ iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/... ((+++)), ali Rusko federacijo, za programa Interreg C in D pa državo ali ozemlje, zajeto v katerem koli geografskem območju v okviru NDICI ter ki prejema podporo iz instrumentov Unije za zunanje financiranje;

| (4) | „čezmejni pravni subjekt“ pomeni pravni subjekt, ustanovljen na podlagi prava ene od sodelujočih držav v programu Interreg, pod pogojem, da so ga ustanovili teritorialni organi ali drugi organi iz vsaj dveh sodelujočih držav; |
| --- | --- |

(4)

„čezmejni pravni subjekt“ pomeni pravni subjekt, ustanovljen na podlagi prava ene od sodelujočih držav v programu Interreg, pod pogojem, da so ga ustanovili teritorialni organi ali drugi organi iz vsaj dveh sodelujočih držav;

| (5) | „organizacija za regionalno povezovanje in sodelovanje“ pomeni – v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij – skupino tretjih držav ali regij na istem geografskem območju, ki si prizadevajo za tesnejše sodelovanje na področjih skupnega interesa, del te skupine pa so lahko tudi države članice. |
| --- | --- |

(5)

„organizacija za regionalno povezovanje in sodelovanje“ pomeni – v okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij – skupino tretjih držav ali regij na istem geografskem območju, ki si prizadevajo za tesnejše sodelovanje na področjih skupnega interesa, del te skupine pa so lahko tudi države članice.

Kadar se Uredba (EU) 2021/... ((+)) nanaša na „državo članico“, se to za namene te uredbe razume kot „država članica, ki gosti organ upravljanja“, in kadar se navedena uredba nanaša na „vsako državo članico“ ali „države članice“, se to za namene te uredbe razume kot „države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ter ČDO, ki sodelujejo v določenem programu Interreg“.

Kadar se Uredba (EU) 2021/... ((+)) nanaša na „sklade“, kot so navedeni v točki (a) člena 1(1) navedene uredbe, ali na Uredbo (EU) 2021/... ((++)), se to za namene te uredbe razume, kot da je zajet tudi ustrezen instrument Unije za zunanje financiranje.

Člen 3

Sklopi Interreg

ESRR in, kadar je primerno, instrumenti Unije za zunanje financiranje podpirajo v okviru Interreg naslednje sklope:

| (1) | čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami za spodbujanje celostnega in usklajenega regionalnega razvoja med sosednjimi regijami ob kopenski in morski meji (Interreg A):






  (a) | notranje čezmejno sodelovanje med sosednjimi obmejnimi regijami dveh ali več držav članic ali med sosednjimi obmejnimi regijami vsaj ene države članice in ene ali več tretjih držav, kot je navedeno v členu 4(2); ali |
| --- | --- | --- |

(1)

čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami za spodbujanje celostnega in usklajenega regionalnega razvoja med sosednjimi regijami ob kopenski in morski meji (Interreg A):

(a)

notranje čezmejno sodelovanje med sosednjimi obmejnimi regijami dveh ali več držav članic ali med sosednjimi obmejnimi regijami vsaj ene države članice in ene ali več tretjih držav, kot je navedeno v členu 4(2); ali

| (b) | zunanje čezmejno sodelovanje med sosednjimi obmejnimi regijami, pri čemer sodeluje vsaj ena država članica in eno ali več od naslednjega:






  (i) | upravičenci do IPA III; |
| --- | --- | --- |

(b)

zunanje čezmejno sodelovanje med sosednjimi obmejnimi regijami, pri čemer sodeluje vsaj ena država članica in eno ali več od naslednjega:

(i)

upravičenci do IPA III;

| (ii) | partnerske države, ki jih podpira NDICI, ali |
| --- | --- |

(ii)

partnerske države, ki jih podpira NDICI, ali

| (iii) | Ruska federacija, ki jo za omogočanje njene udeležbe v čezmejnem sodelovanju prav tako podpira NDICI; |
| --- | --- |

(iii)

Ruska federacija, ki jo za omogočanje njene udeležbe v čezmejnem sodelovanju prav tako podpira NDICI;

| (2) | transnacionalno sodelovanje na širših transnacionalnih območjih ali okoli morskih bazenov, v katero so vključeni nacionalni, regionalni in lokalni partnerji v programu v državah članicah, tretjih državah in partnerskih državah in ČDO, z namenom večjega teritorialnega povezovanja (Interreg B); |
| --- | --- |

(2)

transnacionalno sodelovanje na širših transnacionalnih območjih ali okoli morskih bazenov, v katero so vključeni nacionalni, regionalni in lokalni partnerji v programu v državah članicah, tretjih državah in partnerskih državah in ČDO, z namenom večjega teritorialnega povezovanja (Interreg B);

| (3) | medregionalno sodelovanje za večjo uspešnost kohezijske politike (Interreg C) s spodbujanjem:






  (a) | izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti – pri čemer je poudarek na ciljih politike iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/...(+) in na specifičnem cilju Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“ – v zvezi z ugotavljanjem, razširjanjem in prenosom dobrih praks v politike regionalnega razvoja, vključno s programi za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ (v nadaljnjem besedilu: program Interreg Europe); |
| --- | --- | --- |

(3)

medregionalno sodelovanje za večjo uspešnost kohezijske politike (Interreg C) s spodbujanjem:

(a)

izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti – pri čemer je poudarek na ciljih politike iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/...(+) in na specifičnem cilju Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“ – v zvezi z ugotavljanjem, razširjanjem in prenosom dobrih praks v politike regionalnega razvoja, vključno s programi za cilj „naložbe za delovna mesta in rast“ (v nadaljnjem besedilu: program Interreg Europe);

| (b) | izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti v zvezi z odkrivanjem, prenosom in kapitalizacijo dobrih praks na področju integriranega in trajnostnega urbanega razvoja, in to ob upoštevanju povezav med mestnimi in podeželskimi območji, ob podpiranju ukrepov, oblikovanih v okviru člena 11 Uredbe (EU) 2021/...(+), in hkrati ob usklajenem dopolnjevanju pobude iz člena 12 navedene uredbe (v nadaljnjem besedilu: program URBACT); |
| --- | --- |

(b)

izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitve zmogljivosti v zvezi z odkrivanjem, prenosom in kapitalizacijo dobrih praks na področju integriranega in trajnostnega urbanega razvoja, in to ob upoštevanju povezav med mestnimi in podeželskimi območji, ob podpiranju ukrepov, oblikovanih v okviru člena 11 Uredbe (EU) 2021/...(+), in hkrati ob usklajenem dopolnjevanju pobude iz člena 12 navedene uredbe (v nadaljnjem besedilu: program URBACT);

| (c) | izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitev zmogljivosti z namenom (v nadaljnjem besedilu: program INTERACT):






  (i) | uskladitve in poenostavitve izvajanja programov Interreg ter prispevanja h kapitalizaciji njihovih rezultatov; |
| --- | --- | --- |

(c)

izmenjave izkušenj, inovativnih pristopov in krepitev zmogljivosti z namenom (v nadaljnjem besedilu: program INTERACT):

(i)

uskladitve in poenostavitve izvajanja programov Interreg ter prispevanja h kapitalizaciji njihovih rezultatov;

| (ii) | uskladitve in poenostavitve možnih ukrepov sodelovanja iz točke (d)(vii) odstavka 3 člena 22 Uredbe (EU) 2021/... ((+)); |
| --- | --- |

(ii)

uskladitve in poenostavitve možnih ukrepov sodelovanja iz točke (d)(vii) odstavka 3 člena 22 Uredbe (EU) 2021/... ((+));

| (iii) | podpore vzpostavitve, delovanja in uporabe evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (EZTS); |
| --- | --- |

(iii)

podpore vzpostavitve, delovanja in uporabe evropskih združenj za teritorialno sodelovanje (EZTS);

| (d) | analize razvojnih trendov v zvezi s cilji teritorialne kohezije (v nadaljnjem besedilu: program ESPON); |
| --- | --- |

(d)

analize razvojnih trendov v zvezi s cilji teritorialne kohezije (v nadaljnjem besedilu: program ESPON);

| (4) | sodelovanje najbolj oddaljenih regij med seboj in z eno ali več izmed njihovih sosednjih tretjih ali partnerskih držav oziroma ČDO ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje za olajšanje njihovega regionalnega povezovanja in usklajenega razvoja v soseščini (Interreg D). |
| --- | --- |

(4)

sodelovanje najbolj oddaljenih regij med seboj in z eno ali več izmed njihovih sosednjih tretjih ali partnerskih držav oziroma ČDO ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje za olajšanje njihovega regionalnega povezovanja in usklajenega razvoja v soseščini (Interreg D).

Oddelek II

Oddelek II

Geografska pokritost

Geografska pokritost

Člen 4

Geografska pokritost čezmejnega sodelovanja

1.   ESRR v okviru čezmejnega sodelovanja podpira regije Unije na ravni NUTS 3 na vseh notranjih in zunanjih kopenskih mejah s tretjimi državami ali partnerskimi državami ter vse regije Unije na ravni NUTS 3 na morskih mejah, ki so med seboj oddaljene največ 150 km morja, in sicer brez poseganja v morebitne potrebne prilagoditve za zagotovitev skladnosti in neprekinjenosti območij, ki jih zajema program sodelovanja, in tam, kjer čezmejni odnosi lahko učinkovito potekajo.

2.   Programi Interreg za notranje čezmejno sodelovanje lahko zajemajo regije na Norveškem, v Švici in v Združenem kraljestvu, ki so enakovredne regijam na ravni NUTS 3, kakor tudi Andoro, Lihtenštajn, Monako in San Marino.

3.   V okviru zunanjega čezmejnega sodelovanja regije na ravni NUTS 3 zadevne partnerske države ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja vzdolž vseh kopenskih in morskih meja med državami članicami in partnerskimi državami, ki izpolnjujejo pogoje v okviru IPA III ali NDICI, podpira IPA III ali NDICI, brez poseganja v morebitne prilagoditve, potrebne za zagotovitev skladnosti in neprekinjenosti območij, ki jih zajema program sodelovanja.

Člen 5

Geografska pokritost transnacionalnega sodelovanja

1.   ESRR v okviru transnacionalnega sodelovanja podpira regije Unije na ravni NUTS 2, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, ki zajemajo večja transnacionalna ozemlja, pri čemer se po potrebi upoštevajo makroregionalne strategije ali strategije za morske bazene.

2.   Na zahtevo zadevne države članice oz. zadevnih držav članic, ki predložijo program za transnacionalno sodelovanje, lahko navedeni program vključuje tudi eno ali več najbolj oddaljenih regij iz zadevne države članice oz. zadevnih držav članic.

3.   Programi za transnacionalno sodelovanje lahko zajemajo naslednja ozemlja, ne glede na to, ali so podprta iz proračuna Unije:

| (a) | regije Islandije, Norveške, Švice in Združenega kraljestva ter Andoro, Lihtenštajn, Monako in San Marino; |
| --- | --- |

(a)

regije Islandije, Norveške, Švice in Združenega kraljestva ter Andoro, Lihtenštajn, Monako in San Marino;

| (b) | ČDO; |
| --- | --- |

(b)

ČDO;

| (c) | Ferske otoke; |
| --- | --- |

(c)

Ferske otoke;

| (d) | regije partnerskih držav v okviru IPA III ali NDICI. |
| --- | --- |

(d)

regije partnerskih držav v okviru IPA III ali NDICI.

4.   Regije, tretje države, partnerske države ali ČDO iz odstavka 3 so regije na ravni NUTS 2 ali, če klasifikacija NUTS ni na voljo, enakovredna območja.

Člen 6

Geografska pokritost medregionalnega sodelovanja

1.   Kar zadeva medregionalno sodelovanje, ESRR podpira celotno ozemlje Unije, vključno z najbolj oddaljenimi regijami.

2.   Programi medregionalnega sodelovanja lahko zajemajo celotno ozemlje tretjih držav, partnerskih držav in drugih ozemelj ali njegov del ali ČDO iz členov 4, 5 in 7, ne glede na to, ali so podprta iz instrumentov Unije za zunanje financiranje.

Člen 7

Geografska pokritost sodelovanja najbolj oddaljenih regij

1.   V okviru sodelovanja najbolj oddaljenih regij se iz ESRR podpirajo vse regije iz prvega odstavka člena 349 PDEU.

2.   Programi Interreg za najbolj oddaljene regije lahko zajemajo partnerske države ali njihove dele, ki jih podpira NDICI, ali ČDO, ki jih podpira program čezmorskih držav in ozemelj (OCTP), ali oboje.

Člen 8

Seznam programskih območij Interreg, ki prejmejo podporo

1.   Komisija za namene členov 4 do 7 sprejme izvedbene akte, ki določajo seznam programskih območij Interreg, ki prejmejo podporo, razčlenjen na posamezne sklope in posamezne programe Interreg. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 63(2).

Zunanji čezmejni programi se navedejo kot „programi Interreg A IPA III-CBC“ (IPA III-CBC) ali „ programi Interreg NEXT CBC“ (NDICI-CBC).

2.   Izvedbeni akt iz prvega pododstavka odstavka 1 vsebuje tudi seznam tistih regij na ravni NUTS 3 v Uniji, ki se upoštevajo za dodelitev sredstev ESRR za čezmejno sodelovanje na vseh notranjih mejah in na tistih zunanjih mejah, ki jih zajemajo instrumenti Unije za zunanje financiranje.

3.   Regije tretjih ali partnerskih držav ali ozemlja zunaj Unije, ki ne prejemajo podpore iz ESRR ali iz instrumenta Unije za zunanje financiranje ali ki prispevajo k proračunu Unije v obliki zunanjih namenskih prejemkov, so prav tako navedeni v seznamu iz drugega pododstavka odstavka 1.

Oddelek III

Oddelek III

Sredstva in stopnje sofinanciranja

Sredstva in stopnje sofinanciranja

Člen 9

Sredstva ESRR za programe Interreg

1.   Sredstva ESRR za programe Interreg znašajo 8 050 000 000 EUR v cenah za leto 2018 iz skupnih sredstev, ki so na voljo za prevzem proračunskih obveznosti iz ESRR, ESS+ in Kohezijskega sklada za programsko obdobje 2021–2027 in so določena v členu 109(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

2.   Sredstva iz odstavka 1 se dodelijo na naslednji način:

| (a) | 72,2 % (tj. skupaj 5 812 790 000 EUR) za kopensko in pomorsko čezmejno sodelovanje (sklop A); |
| --- | --- |

(a)

72,2 % (tj. skupaj 5 812 790 000 EUR) za kopensko in pomorsko čezmejno sodelovanje (sklop A);

| (b) | 18,2 % (tj. skupaj 1 466 000 000 EUR) za transnacionalno sodelovanje (sklop B); |
| --- | --- |

(b)

18,2 % (tj. skupaj 1 466 000 000 EUR) za transnacionalno sodelovanje (sklop B);

| (c) | 6,1 % (tj. skupaj 490 000 000 EUR) za medregionalno sodelovanje (sklop C); |
| --- | --- |

(c)

6,1 % (tj. skupaj 490 000 000 EUR) za medregionalno sodelovanje (sklop C);

| (d) | 3,5 % (tj. skupaj 281 210 000 EUR) za sodelovanje najbolj oddaljenih regij (sklop D). |
| --- | --- |

(d)

3,5 % (tj. skupaj 281 210 000 EUR) za sodelovanje najbolj oddaljenih regij (sklop D).

3.   Komisija vsaki posamezni državi članici sporoči njen delež skupnih zneskov za sklope A, B in D, izračunan na podlagi metodologije iz točke 8 Priloge XXIV Uredbe (EU) 2021/... ((+)), in sicer za vsako leto posebej.

4.   Vsaka država članica lahko prerazporedi največ 15 % svojih dodeljenih finančnih sredstev za vsakega od sklopov A, B in D, in sicer iz enega od navedenih sklopov v enega ali več drugih sklopov.

5.   Na podlagi zneskov, sporočenih na podlagi odstavka 3, vsaka država članica Komisijo obvesti o tem, ali in kako je uporabila možnost prerazporeditve iz odstavka 4 ter kako je svoj delež razporedila med programe Interreg, v katerih sodeluje.

Člen 10

Določbe, veljavne za vse sklade

1.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih so določeni večletni strateški dokumenti v zvezi z zunanjimi čezmejnimi in transnacionalnimi programi sodelovanja, ki jih podpirata ESRR in NDICI ali ESSR in IPA III. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 63(2) te uredbe in, kadar je primerno, ob ustreznem upoštevanju postopka, določenega v uredbi IPA III.

V zvezi s programi Interreg, ki jih podpirata ESRR in NDICI, izvedbeni akt določi elemente iz člena 14(2) Uredbe (EU) 2021/... ((++)).

V zvezi s programi Interreg, ki jih podpirata ESRR in IPA III, izvedbeni akt zajema po potrebi tudi udeležbo upravičencev do IPA III ali partnerskih držav v programih Interreg C in D.

2.   Prispevek iz ESRR za zunanje čezmejne programe Interreg, ki prejemajo tudi finančna sredstva v okviru IPA III-CBC ali finančna sredstva v okviru NDICI-CBC, določijo Komisija in zadevne države članice. Prispevek iz ESRR, določen za vsako državo članico, se naknadno ne prerazporeja med zadevnimi državami članicami.

Ustrezni prispevki iz IPA III in NDICI za programe Interreg B, C in D upoštevajo sestavo partnerstva programa s strani držav članic, upravičencev do IPA in partnerskih držav. Navedeni prispevki se določijo v večletnih strateških dokumentih iz prvega pododstavka odstavka 1.

3.   Podpora iz ESRR se dodeli posameznim zunanjim čezmejnim programom, pod pogojem, da v okviru zadevnega dokumenta strateškega načrtovanja najmanj enakovredne zneske zagotovita IPA III-CBC in NDICI-CBC iz ustreznega večletnega strateškega dokumenta. Navedeni prispevek je omejen z največjim zneskom iz uredbe IPA III ali Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

Vendar, če revizija zadevnih dokumentov strateškega načrtovanja v okviru IPA III ali NDICI povzroči zmanjšanje enakovrednega zneska za preostala leta, ima vsaka zadevna država članica naslednje možnosti:

| (a) | zahtevati mehanizem iz člena 12(3), |
| --- | --- |

(a)

zahtevati mehanizem iz člena 12(3),

| (b) | nadaljevati program Interreg s preostalo podporo iz ESRR in IPA III-CBC ali NDICI-CBC ali |
| --- | --- |

(b)

nadaljevati program Interreg s preostalo podporo iz ESRR in IPA III-CBC ali NDICI-CBC ali

| (c) | združiti možnosti iz točk (a) in (b) tega pododstavka. |
| --- | --- |

(c)

združiti možnosti iz točk (a) in (b) tega pododstavka.

4.   Letna odobrena proračunska sredstva za podporo zunanjim čezmejnim programom Interreg iz ESRR, IPA III-CBC ali NDICI-CBC se vnesejo v ustrezne proračunske vrstice za proračunsko leto 2021.

5.   Kadar je Komisija vključila posebna dodeljena finančna sredstva za pomoč partnerskim državam ali regijam v skladu z Uredbo (EU) 2021/... ((+)) in ČDO v skladu s Sklepom 2013/755/EU ali obema pri krepitvi njihovega sodelovanja s sosednjimi najbolj oddaljenimi regijami Unije v skladu s členom 33(2) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) ali členom 87 Sklepa 2013/755/EU ali v skladu z obema aktoma, lahko ESRR po potrebi prav tako prispeva v skladu s to uredbo in na podlagi vzajemnosti in sorazmernosti glede ravni financiranja iz NDICI ali OCTP ali obeh, za ukrepe, ki jih izvaja partnerska država ali regija ali kateri koli drug subjekt v skladu z Uredbo (EU) 2021/... ((+)), država, ozemlje ali kateri koli drug subjekt v skladu s Sklepom 2013/755/EU ali najbolj oddaljena regija Unije v okviru predvsem enega ali več skupnih programov Interreg B, C ali D ali v okviru ukrepov sodelovanja iz člena 59 te uredbe, ki so vzpostavljeni in se izvajajo v skladu s to uredbo.

Člen 11

Seznam sredstev za programe Interreg

1.   Komisija na podlagi informacij, ki jih države članice zagotovijo na podlagi člena 9(5), sprejme izvedbene akte, v katerih so navedeni vsi programi Interreg, za vsak program pa je naveden tudi skupni znesek celotne podpore iz ESRR ter, kadar je primerno, celotna podpora iz vsakega instrumenta Unije za zunanje financiranje. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 63(2).

2.   V navedenih izvedbenih aktih so navedeni tudi zneski, prerazporejeni na podlagi člena 9(4) in razčlenjeni po državah članicah.

Člen 12

Vračilo sredstev in opustitev sodelovanja

1.   Če za leto 2022 ali 2023 ni bil Komisiji do 31. marca zadevnega leta predložen zunanji čezmejni program, se letni prispevek iz ESRR za ta program, ki ni bil prerazporejen v drug program, predložen v isti kategoriji zunanjih čezmejnih programov Interreg, dodeli notranjim čezmejnim programom Interreg, v katerih sodeluje zadevna država članica.

2.   Če do 31. marca 2024 še vedno obstajajo zunanji čezmejni programi Interreg, ki niso bili predloženi Komisiji, se prispevek iz ESRR iz člena 9(5) za te programe za preostala leta do leta 2027, ki ni bil prerazporejen v drug program Interreg, ki ga prav tako podpira IPA III-CBC oziroma NDICI-CBC, dodeli notranjim čezmejnim programom Interreg, v katerih sodeluje zadevna država članica.

3.   Kateri koli zunanji čezmejni program Interreg, ki ga je Komisija že odobrila, se v skladu z veljavnimi pravili in postopki opusti ali se mu dodelijo nižja sredstva, zlasti če:

| (a) | nobena od partnerskih držav iz zadevnega programa Interreg ni podpisala zadevnega sporazuma o financiranju do rokov, določenih v skladu s členom 59; ali |
| --- | --- |

(a)

nobena od partnerskih držav iz zadevnega programa Interreg ni podpisala zadevnega sporazuma o financiranju do rokov, določenih v skladu s členom 59; ali

| (b) | programa Interreg ni mogoče izvesti po načrtih zaradi težav v odnosih med sodelujočimi državami. |
| --- | --- |

(b)

programa Interreg ni mogoče izvesti po načrtih zaradi težav v odnosih med sodelujočimi državami.

V takem primeru se prispevek iz ESRR iz odstavka 1, ki ustreza višini letnih obrokov, za katere še niso bile prevzete obveznosti, ali višini letnih obrokov, za katere so bile pravice prevzete ali v istem proračunskem letu v celoti ali deloma odvzete, in ki ni bil prerazporejen v drug program Interreg, ki ga prav tako podpira IPA III-CBC oziroma NDICI-CBC, dodeli notranjim čezmejnim programom Interreg, v katerih sodeluje zadevna država članica.

4.   V zvezi s programom Interreg B, ki ga je Komisija že odobrila, se sodelovanje partnerske države ali ČDO opusti, če je izpolnjen eden od pogojev iz točke (a) ali (b) prvega pododstavka odstavka 3.

Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, preostale sodelujoče partnerske države zahtevajo:

| (a) | opustitev programa Interreg, zlasti kadar glavnih skupnih razvojnih izzivov ni mogoče doseči brez sodelovanja zadevne partnerske države ali ČDO; |
| --- | --- |

(a)

opustitev programa Interreg, zlasti kadar glavnih skupnih razvojnih izzivov ni mogoče doseči brez sodelovanja zadevne partnerske države ali ČDO;

| (b) | zmanjšanje sredstev, dodeljenih programu Interreg, v skladu z veljavnimi pravili in postopki; ali |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje sredstev, dodeljenih programu Interreg, v skladu z veljavnimi pravili in postopki; ali

| (c) | nadaljnje izvajanje programa Interreg brez sodelovanja zadevne partnerske države ali ČDO. |
| --- | --- |

(c)

nadaljnje izvajanje programa Interreg brez sodelovanja zadevne partnerske države ali ČDO.

Kadar se dodelitev sredstev za program Interreg zmanjša na podlagi točke (b), se prispevek iz ESRR, ki ustreza višini letnih obrokov, za katere še niso bile prevzete obveznosti, dodeli drugemu programu Interreg B, pri katerem sodeluje ena ali več zadevnih držav članic, ali, če država članica sodeluje samo pri enem programu Interreg B, enemu ali več notranjim čezmejnim programom Interreg, pri katerih sodeluje zadevna država članica.

5.   Prispevek iz IPA III, NDICI ali OCTP, znižan na podlagi tega člena, se uporablja v skladu z uredbo IPA III, Uredbo (EU) 2021/... ((+)) oziroma Sklepom 2013/755/EU.

6.   Kadar tretja država, partnerska država ali ČDO, ki prispeva k programu Interreg z nacionalnimi sredstvi, ki ne predstavljajo nacionalnega sofinanciranja podpore iz ESRR ali iz instrumenta Unije za zunanje financiranje, zmanjša prispevek med izvajanjem programa Interreg, bodisi v celoti ali v zvezi s skupnimi operacijami, ki so bile že izbrane in so prejele dokument iz člena 22(6), sodelujoča država članica ali sodelujoče države članice zahtevajo eno od možnosti iz drugega pododstavka odstavka 4 tega člena.

Člen 13

Stopnje sofinanciranja

1.   Stopnja sofinanciranja na ravni posameznega programa Interreg ne sme presegati 80 %.

2.   Ne glede na odstavek 1 tega člena navedena stopnja sofinanciranja za programe Interreg D ne sme presegati 85 %, razen če je višji odstotek določen v Sklepu 2013/755/EU ali katerem koli aktu, sprejetem na podlagi navedenega sklepa ali, kadar je primerno, na podlagi Uredbe (EU) 2021/... ((+)) ali drug ega akta, sprejetega na podlagi navedene uredbe.

3.   Kadar so programi Interreg podprti z ESRR in IPA III-CBC ter kadar sredstva iz ESRR znašajo 50 % ali manj skupnih dodeljenih sredstev Unije, se lahko v uredbi IPA III ali katerem koli aktu, sprejetem na podlagi navedene uredbe, določi višji odstotek.

4.   Kadar so programi Interreg podprti z ESRR in bodisi samo z NDICI bodisi z NDICI in IPA III ter kadar sredstva iz ESRR znašajo 50 % ali manj skupnih dodeljenih sredstev Unije, se lahko v Uredbi (EU) 2021/... ((+)) ali katerem koli aktu, sprejetem na podlagi navedene uredbe, določi višji odstotek.

Poglavje II

Specifični cilji Interreg in tematska koncentracija

Specifični cilji Interreg in tematska koncentracija

Člen 14

Specifični cilji Interreg

1.   ESRR v okviru svojega obsega delovanja, kot je določeno v členu 5 Uredbe (EU) 2021/... ((+)), in, kadar je primerno, instrumenti Unije za zunanje financiranje prispevajo k uresničevanju ciljev politike, kot je določeno v členu 5(1) Uredbe (EU) 2021/... ((++)), prek skupnih ukrepov v okviru programov Interreg.

2.   ESRR v primeru čezmejnega programa PEACE PLUS, v okviru katerega podpira mir in spravo, kot specifični cilj v okviru cilja politike 4 prispeva tudi k spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne stabilnosti v zadevnih regijah, zlasti z ukrepi za spodbujanje kohezije med skupnostmi. Navedeni specifični cilj podpira ločena prednostna naloga.

3.   ESRR in, kadar je primerno, instrumenti Unije za zunanje financiranje poleg k specifičnim ciljem za ESRR, kot je določeno v členu 3 Uredbe (EU) 2021/... ((+)), s skupnimi ukrepi v okviru programov Interreg prispevajo tudi k specifičnim ciljem iz točk (a) do (l) člena 4(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+++)).

4.   ESRR in, kadar je primerno, instrumenti Unije za zunanje financiranje lahko v okviru programov Interreg podpirajo tudi specifični cilj Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“, z enim ali več od naslednjih ukrepov:

| (a) | krepitev institucionalne zmogljivosti javnih organov, zlasti tistih, ki so pristojni za upravljanje določenega ozemlja, in deležnikov (za vse sklope); |
| --- | --- |

(a)

krepitev institucionalne zmogljivosti javnih organov, zlasti tistih, ki so pristojni za upravljanje določenega ozemlja, in deležnikov (za vse sklope);

| (b) | krepitev učinkovite javne uprave s spodbujanjem pravnega in upravnega sodelovanja ter sodelovanja med državljani, akterji civilne družbe in institucijami, zlasti z namenom, da se odpravijo pravne in druge ovire v obmejnih regijah (za sklope A, C, D in, kadar je primerno, sklop B); |
| --- | --- |

(b)

krepitev učinkovite javne uprave s spodbujanjem pravnega in upravnega sodelovanja ter sodelovanja med državljani, akterji civilne družbe in institucijami, zlasti z namenom, da se odpravijo pravne in druge ovire v obmejnih regijah (za sklope A, C, D in, kadar je primerno, sklop B);

| (c) | krepitev medsebojnega zaupanja, zlasti s spodbujanjem ukrepov v zvezi s projekti povezovanja med ljudmi (za sklopa A in D ter, kadar je primerno, sklop B); |
| --- | --- |

(c)

krepitev medsebojnega zaupanja, zlasti s spodbujanjem ukrepov v zvezi s projekti povezovanja med ljudmi (za sklopa A in D ter, kadar je primerno, sklop B);

| (d) | krepitev institucionalne zmogljivosti javnih organov in deležnikov za izvajanje makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter drugih teritorialnih strategij (vsi sklopi); |
| --- | --- |

(d)

krepitev institucionalne zmogljivosti javnih organov in deležnikov za izvajanje makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter drugih teritorialnih strategij (vsi sklopi);

| (e) | krepitev trajnostne demokracije ter podpora akterjev civilne družbe in njihove vloge pri procesih reform in demokratičnih tranzicijah (vsi sklopi, ki vključujejo tretje države, partnerske države ali ČDO); in |
| --- | --- |

(e)

krepitev trajnostne demokracije ter podpora akterjev civilne družbe in njihove vloge pri procesih reform in demokratičnih tranzicijah (vsi sklopi, ki vključujejo tretje države, partnerske države ali ČDO); in

| (f) | drugi ukrepi za podporo boljšega upravljanja sodelovanja (vsi sklopi). |
| --- | --- |

(f)

drugi ukrepi za podporo boljšega upravljanja sodelovanja (vsi sklopi).

5.   ESRR in, kadar je primerno, instrumenti Unije za zunanje financiranje lahko v okviru programov Interreg prispevajo tudi k specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“, zlasti z ukrepi na področju upravljanja mejnih prehodov, mobilnosti in upravljanja migracij, vključno z zaščito ter ekonomskim in socialnim vključevanjem državljanov tretjih držav, na primer migrantov in upravičencev do mednarodne zaščite.

Člen 15

Tematska koncentracija

1.   Vsaj 60 % prispevka iz ESRR in, kadar je primerno, instrumentov Unije za zunanje financiranje, dodeljenih za vsak program Interreg A, B in D, se nameni cilju politike 2 in največ dvema drugima ciljema politike iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

V okviru programov Interreg A vzdolž notranjih kopenskih meja se najmanj 60 % dodeljenega prispevka iz ESRR nameni ciljema politike 2 in 4 ter največ dvema drugima ciljema politike iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

2.   Do 20 % prispevka iz ESRR in, kadar je primerno, instrumentov Unije za zunanje financiranje, dodeljenih za vsak program Interreg A, B in D, se lahko dodeli specifičnemu cilju Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“, specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“ pa se lahko dodeli do 5 %.

3.   Kadar program Interreg B podpira makroregionalno strategijo ali strategijo za morske bazene, najmanj 80 % prispevka iz ESRR in, kadar je primerno, del sredstev iz instrumentov Unije za zunanje financiranje v okviru prednostnih nalog, ki niso povezane s tehnično pomočjo, prispeva k ciljem navedene strategije.

4.   Vsi cilji politike iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) in specifičnega cilja Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“ se lahko izberejo za programa Interreg Europe in URBACT. V okviru programov INTERACT in ESPON se skupni prispevki iz ESRR in, kadar je primerno, instrumentov Unije za zunanje financiranje dodelijo za specifični cilj Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“.

Poglavje III

Načrtovanje programov

Načrtovanje programov

Oddelek I

Oddelek I

Priprava, odobritev in sprememba programov Interreg

Priprava, odobritev in sprememba programov Interreg

Člen 16

Priprava in predložitev programov Interreg

1.   Cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg) se izvaja s programi Interreg v okviru deljenega upravljanja, razen s programi Interreg D, ki se lahko kot celota ali delno izvajajo v okviru posrednega upravljanja v soglasju z zadevno državo članico oziroma zadevnimi državami članicami, po posvetovanju z deležniki.

2.   Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države, ČDO ali organizacije za regionalno povezovanje in sodelovanje pripravijo program Interreg v skladu s predlogo iz Priloge za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

3.   Sodelujoče države članice pripravijo program Interreg v sodelovanju s partnerji v programu iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/... ((+)). Države članice in partnerji v programu pri pripravi programov Interreg B, ki zajemajo makroregionalne strategije ali strategije za morske bazene, upoštevajo tematske prednostne naloge ustreznih makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter se posvetujejo z ustreznimi akterji, pa tudi zagotovijo, da se ti akterji na ravni makroregije in morskih bazenov sestanejo na začetku programskega obdobja v skladu z navedenim členom.

Sodelujoče tretje države, partnerske države ali ČDO bi morali, kadar je primerno, vključiti tudi partnerje v programu, vključno z organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje, ki so enakovredni tistim iz navedenega člena.

4.   Država članica, ki gosti prihodnji organ upravljanja, program Interreg predloži Komisiji do ... [devet mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe] v imenu vseh sodelujočih držav članic in, kadar je primerno, tretjih držav, partnerskih držav, ČDO ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje.

Kadar pa program Interreg zajema podporo iz instrumenta Unije za zunanje financiranje, država članica, ki gosti prihodnji organ upravljanja, Komisiji predloži Interreg program sicer najpozneje devet mesecev po datumu, ko je Komisija sprejela zadevni večletni strateški dokument iz člena 10(1) ali v skladu z ustreznim temeljnim zakonodajnim aktom tega instrumenta Unije za zunanje financiranje.

5.   Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO pisno potrdijo, da se strinjajo z vsebino programa Interreg, preden se ta predloži Komisiji. S tem se vse sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO tudi zavežejo, da bodo zagotovile potrebno sofinanciranje za izvajanje programa Interreg, tretje države, partnerske države ali ČDO pa se, kadar je primerno, zavežejo, da bodo zagotovile finančni prispevek.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se zadevne države članice v primeru programov Interreg, ki se nanašajo na najbolj oddaljene regije, tretje države, partnerske države ali ČDO, posvetujejo z zadevnimi tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO, preden programe Interreg predložijo Komisiji. V tem primeru se lahko sporazumi v zvezi z vsebino programov Interreg in morebitnim finančnim prispevkom tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO navedejo v uradno potrjenem zapisniku posvetovalnih sestankov z zadevnimi tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO ali posvetovanj v okviru organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 62, s katerimi posodobi Prilogo zaradi upoštevanja sprememb nebistvenih elementov Priloge, do katerih pride v programskem obdobju.

Člen 17

Vsebina programov Interreg

1.   V vsakem programu Interreg se določi skupna strategija za prispevek programa k uresničevanju ciljev politik iz člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) in, kadar je ustrezno, specifičnih ciljev Interreg iz člena 14(4) in (5) te uredbe ter način sporočanja njegovih rezultatov.

2.   Vsak program Interreg je sestavljen iz prednostnih nalog.

Vsaka prednostna naloga ustreza enemu cilju politike ali, kadar je primerno, enemu oziroma obema specifičnima ciljema Interreg in je sestavljena iz enega ali več specifičnih ciljev. Več kot ena prednostna naloga lahko ustreza istemu cilju politike ali specifičnemu cilju Interreg.

3.   V vsakem programu Interreg je navedeno naslednje:

| (a) | programsko območje, vključno, kadar je le mogoče, z zemljevidom območja kot ločenim dokumentom; |
| --- | --- |

(a)

programsko območje, vključno, kadar je le mogoče, z zemljevidom območja kot ločenim dokumentom;

| (b) | povzetek glavnih skupnih izzivov, pri čemer se upošteva naslednje:






  (i) | gospodarska, socialna in teritorialna neskladja in neenakosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

povzetek glavnih skupnih izzivov, pri čemer se upošteva naslednje:

(i)

gospodarska, socialna in teritorialna neskladja in neenakosti;

| (ii) | skupne naložbene potrebe ter medsebojno dopolnjevanje in sinergije z drugimi programi in instrumenti financiranja; |
| --- | --- |

(ii)

skupne naložbene potrebe ter medsebojno dopolnjevanje in sinergije z drugimi programi in instrumenti financiranja;

| (iii) | spoznanja iz izkušenj v preteklosti; |
| --- | --- |

(iii)

spoznanja iz izkušenj v preteklosti;

| (iv) | makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, kadar ena ali več strategij v celoti ali deloma pokrivajo programsko območje; |
| --- | --- |

(iv)

makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, kadar ena ali več strategij v celoti ali deloma pokrivajo programsko območje;

| (c) | utemeljitev izbranih ciljev politike in specifičnih ciljev programa Interreg, ustreznih prednostnih nalog, specifičnih ciljev ali ukrepov v sklopu specifičnih ciljev Interreg in oblik podpore, pri čemer se po potrebi pojasnijo manjkajoče povezave v čezmejni infrastrukturi; |
| --- | --- |

(c)

utemeljitev izbranih ciljev politike in specifičnih ciljev programa Interreg, ustreznih prednostnih nalog, specifičnih ciljev ali ukrepov v sklopu specifičnih ciljev Interreg in oblik podpore, pri čemer se po potrebi pojasnijo manjkajoče povezave v čezmejni infrastrukturi;

| (d) | specifični cilji ali ukrepi v sklopu specifičnih ciljev Interreg za vsako prednostno nalogo; |
| --- | --- |

(d)

specifični cilji ali ukrepi v sklopu specifičnih ciljev Interreg za vsako prednostno nalogo;

| (e) | za vsak specifični cilj ali vsak ukrep v sklopu specifičnih ciljev Interreg:






  (i) | povezane vrste ukrepov ter njihov pričakovani prispevek k navedenim specifičnim ciljem ali ukrepom v sklopu specifičnih ciljev Interreg in, kadar je primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene; |
| --- | --- | --- |

(e)

za vsak specifični cilj ali vsak ukrep v sklopu specifičnih ciljev Interreg:

(i)

povezane vrste ukrepov ter njihov pričakovani prispevek k navedenim specifičnim ciljem ali ukrepom v sklopu specifičnih ciljev Interreg in, kadar je primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene;

| (ii) | kazalniki učinka in kazalniki rezultatov, z ustreznimi mejniki in cilji; |
| --- | --- |

(ii)

kazalniki učinka in kazalniki rezultatov, z ustreznimi mejniki in cilji;

| (iii) | glavne ciljne skupine; |
| --- | --- |

(iii)

glavne ciljne skupine;

| (iv) | navedba posebnih ciljnih območij, vključno z načrtovano uporabo celostnih teritorialnih naložb, lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, ali drugimi teritorialnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(iv)

navedba posebnih ciljnih območij, vključno z načrtovano uporabo celostnih teritorialnih naložb, lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, ali drugimi teritorialnimi instrumenti;

| (v) | načrtovana uporaba finančnih instrumentov; in |
| --- | --- |

(v)

načrtovana uporaba finančnih instrumentov; in

| (vi) | okvirna razčlenitev načrtovanih virov po vrsti ukrepa; |
| --- | --- |

(vi)

okvirna razčlenitev načrtovanih virov po vrsti ukrepa;

| (f) | finančni načrt z naslednjima tabelama, brez delitve po sodelujočih državah članicah, tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO, razen če je določeno drugače:






  (i) | tabela, ki za vsako leto določa skupna dodeljena finančna sredstva za ESRR in, kadar je primerno, za posamezni instrument Unije za zunanje financiranje za celotno programsko obdobje; |
| --- | --- | --- |

(f)

finančni načrt z naslednjima tabelama, brez delitve po sodelujočih državah članicah, tretjih državah, partnerskih državah ali ČDO, razen če je določeno drugače:

(i)

tabela, ki za vsako leto določa skupna dodeljena finančna sredstva za ESRR in, kadar je primerno, za posamezni instrument Unije za zunanje financiranje za celotno programsko obdobje;

| (ii) | tabela, ki za vsako prednostno nalogo, določa skupna dodeljena finančna sredstva za ESRR in, kadar je primerno, za vsak instrument Unije za zunanje financiranje po prednostnih nalogah in glede na nacionalno sofinanciranje ter glede na to, ali je nacionalno sofinanciranje sestavljeno iz javnega in zasebnega sofinanciranja; |
| --- | --- |

(ii)

tabela, ki za vsako prednostno nalogo, določa skupna dodeljena finančna sredstva za ESRR in, kadar je primerno, za vsak instrument Unije za zunanje financiranje po prednostnih nalogah in glede na nacionalno sofinanciranje ter glede na to, ali je nacionalno sofinanciranje sestavljeno iz javnega in zasebnega sofinanciranja;

| (g) | ukrepi, sprejeti za vključitev ustreznih partnerjev v programu iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) v pripravo programa Interreg, ter vloga teh partnerjev v programu pri izvajanju, spremljanju in vrednotenju navedenega programa; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi, sprejeti za vključitev ustreznih partnerjev v programu iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) v pripravo programa Interreg, ter vloga teh partnerjev v programu pri izvajanju, spremljanju in vrednotenju navedenega programa;

| (h) | načrtovani pristop h komuniciranju in prepoznavnosti v zvezi s programom Interreg prek opredelitve ciljev, ciljnega občinstva, komunikacijskih poti, vključno s pojavljanjem v družbenih medijih, kadar je to ustrezno, ter načrtovanega proračuna in ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje; in |
| --- | --- |

(h)

načrtovani pristop h komuniciranju in prepoznavnosti v zvezi s programom Interreg prek opredelitve ciljev, ciljnega občinstva, komunikacijskih poti, vključno s pojavljanjem v družbenih medijih, kadar je to ustrezno, ter načrtovanega proračuna in ustreznih kazalnikov za spremljanje in vrednotenje; in

| (i) | navedba podpore za projekte manjšega obsega, vključno z malimi projekti v okviru skladov za male projekte. |
| --- | --- |

(i)

navedba podpore za projekte manjšega obsega, vključno z malimi projekti v okviru skladov za male projekte.

Ko država članica predloži program, zagotovi, da mu je v informativne namene priložen seznam načrtovanih operacij strateškega pomena in časovni razpored.

4.   Glede informacij iz odstavka 3 za tabele iz točke (f) navedenega odstavka in kar zadeva podporo iz instrumentov Unije za zunanje financiranje, so te finančne dodelitve določene, kot sledi:

| (a) | za programe Interreg A, ki jih podpirata IPA III in NDICI, kot enoten znesek (v nadaljnjem besedilu: IPA III-CBC ali NEXT CBC), ki združuje prispevek iz razdelka 2 „Kohezija in vrednote“, podrazdelek za „ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo“, in razdelka 6 „Sosedstvo in svet“; |
| --- | --- |

(a)

za programe Interreg A, ki jih podpirata IPA III in NDICI, kot enoten znesek (v nadaljnjem besedilu: IPA III-CBC ali NEXT CBC), ki združuje prispevek iz razdelka 2 „Kohezija in vrednote“, podrazdelek za „ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo“, in razdelka 6 „Sosedstvo in svet“;

| (b) | za programe Interreg B in C, ki jih podpirajo IPA III, NDICI ali OCTP, kot enoten znesek (v nadaljnjem besedilu: skladi Interreg), ki združuje prispevke iz razdelka 2 in razdelka 6, ali kot razčlenitev po instrumentih financiranja „ESRR“, „IPA III“, „NDICI“ in „OCTP“, v skladu z izbiro partnerjev v programu; |
| --- | --- |

(b)

za programe Interreg B in C, ki jih podpirajo IPA III, NDICI ali OCTP, kot enoten znesek (v nadaljnjem besedilu: skladi Interreg), ki združuje prispevke iz razdelka 2 in razdelka 6, ali kot razčlenitev po instrumentih financiranja „ESRR“, „IPA III“, „NDICI“ in „OCTP“, v skladu z izbiro partnerjev v programu;

| (c) | za programe Interreg B, ki jih podpira OCTP, kot razčlenitev po instrumentih financiranja (ESRR in OCTP); |
| --- | --- |

(c)

za programe Interreg B, ki jih podpira OCTP, kot razčlenitev po instrumentih financiranja (ESRR in OCTP);

| (d) | za programe Interreg D, ki jih podpirata NDICI in OCTP, kot razčlenitev po instrumentih financiranja (ESRR, NDICI in OCTP, kot je primerno). |
| --- | --- |

(d)

za programe Interreg D, ki jih podpirata NDICI in OCTP, kot razčlenitev po instrumentih financiranja (ESRR, NDICI in OCTP, kot je primerno).

5.   V zvezi s točko (e)(vi) prvega pododstavka odstavka 3 tega člena vrste ukrepa temeljijo na nomenklaturi iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/... ((+)).

6.   Program Interreg:

| (a) | določa organe, pristojne za programe, in organ, na katerega se bodo vršila plačila s strani Komisije; |
| --- | --- |

(a)

določa organe, pristojne za programe, in organ, na katerega se bodo vršila plačila s strani Komisije;

| (b) | določa postopek za ustanovitev skupnega sekretariata; |
| --- | --- |

(b)

določa postopek za ustanovitev skupnega sekretariata;

| (c) | navaja porazdelitev odgovornosti med sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO za primer, da organ upravljanja ali Komisija naloži finančne popravke. |
| --- | --- |

(c)

navaja porazdelitev odgovornosti med sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO za primer, da organ upravljanja ali Komisija naloži finančne popravke.

7.   Organ upravljanja Komisiji pošlje vse spremembe informacij iz točke (a) ali (b) odstavka 6, ne da bi bila potrebna sprememba programa.

8.   V zvezi s sprejetjem programa Interreg A, B ali D, kadar program A zajema dolge meje z raznovrstnimi razvojnimi izzivi in potrebami, lahko države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, opredelijo podprogramska območja.

9.   Z odstopanjem od odstavka 3 se vsebina programov Interreg C prilagodi specifični naravi teh programov Interreg, zlasti naslednje:

| (a) | informacije iz točke (a) odstavka 3 se ne zahtevajo; |
| --- | --- |

(a)

informacije iz točke (a) odstavka 3 se ne zahtevajo;

| (b) | informacije, ki se zahtevajo na podlagi točk (b) in (g) odstavka 3, se navedejo v kratkem pregledu; |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki se zahtevajo na podlagi točk (b) in (g) odstavka 3, se navedejo v kratkem pregledu;

| (c) | za vsak specifični cilj se dajo na voljo naslednje informacije:






  (i) | v zvezi s programi INTERACT in ESPON: opredelitev enega upravičenca ali omejen seznam upravičencev ter postopek odobritve; |
| --- | --- | --- |

(c)

za vsak specifični cilj se dajo na voljo naslednje informacije:

(i)

v zvezi s programi INTERACT in ESPON: opredelitev enega upravičenca ali omejen seznam upravičencev ter postopek odobritve;

| (ii) | povezane vrste ukrepov in njihov pričakovani prispevek k specifičnim ciljem; |
| --- | --- |

(ii)

povezane vrste ukrepov in njihov pričakovani prispevek k specifičnim ciljem;

| (iii) | kazalniki učinka in kazalniki rezultatov, z ustreznimi mejniki in cilji; |
| --- | --- |

(iii)

kazalniki učinka in kazalniki rezultatov, z ustreznimi mejniki in cilji;

| (iv) | glavne ciljne skupine; in |
| --- | --- |

(iv)

glavne ciljne skupine; in

| (v) | okvirna razčlenitev načrtovanih virov po vrsti ukrepa. |
| --- | --- |

(v)

okvirna razčlenitev načrtovanih virov po vrsti ukrepa.

Člen 18

Odobritev programov Interreg

1.   Komisija oceni vsak program Interreg in njegovo skladnost z uredbami (EU) 2021/... ((+)) in (EU) 2021/... ((++)) ter to uredbo in, če gre za podporo v okviru instrumenta Unije za zunanje financiranje in kadar je primerno, njegovo skladnost z večletnimi strateškimi dokumenti iz člena 10(1) te uredbe ali zadevnim strateškim okvirom načrtovanja na podlagi ustreznega temeljnega zakonodajnega akta enega ali več navedenih instrumentov.

2.   Komisija lahko da pripombe v treh mesecih po tem, ko država članica, ki gosti prihodnji organ upravljanja, predloži program Interreg.

3.   Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO pregledajo programe Interreg in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija.

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim se vsak program Interreg sprejme najpozneje v petih mesecih od datuma prve predložitve navedenega programa s strani države članice, ki gosti prihodnji organ upravljanja.

5.   Kar zadeva zunanje čezmejne programe Interreg, Komisija sprejme svoje odločitve v skladu z odstavkom 4 tega člena po posvetovanju z „Odborom IPA III“ v skladu z uredbo IPA III in „Odborom za sosedstvo, razvoj in instrument mednarodnega sodelovanja“ v skladu s členom 45 Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

Člen 19

Sprememba programov Interreg

1.   Organ upravljanja lahko po posvetovanju z odborom za spremljanje in po odobritvi s strani tega odbora ter v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2021/... ((++)) predloži utemeljeno zahtevo za spremembo programa Interreg, skupaj s spremenjenim programom, v kateri se določi pričakovani vpliv te spremembe na izpolnjevanje ciljev.

2.   Komisija oceni skladnost zahtevane spremembe z uredbama (EU) 2021/... ((++)) in (EU) 2021/... ((+++))ter to uredbo in lahko da pripombe v dveh mesecih po predložitvi spremenjenega programa.

3.   Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO pregledajo spremenjeni program in upoštevajo pripombe, ki jih je predložila Komisija.

4.   Komisija sprejme odločitev z izvedbenim aktom, s katerim odobri spremembo programa Interreg najpozneje štiri mesece po predložitvi spremembe s strani organa upravljanja.

5.   Organ upravljanja lahko po posvetovanju z odborom za spremljanje in po odobritvi s strani tega odbora ter v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2021/... ((++)) v programskem obdobju prerazporedi do 10 % prvotne dodelitve za prednostno nalogo in največ 5 % proračuna programa na drugo prednostno nalogo istega programa Interreg.

Take prerazporeditve ne smejo vplivati na prejšnja leta.

Prerazporeditve in povezane spremembe se ne štejejo za bistvene in ne zahtevajo odločitve Komisije o spremembi programa Interreg. Vendar morajo izpolnjevati vse predpisane zahteve. Organ upravljanja Komisiji predloži spremenjeno tabelo iz točke (f)(ii) člena 17(3), skupaj z vsemi povezanimi spremembami v programu.

6.   Odobritev Komisije ni potrebna za redakcijsko-tehnične popravke, ki ne vplivajo na izvajanje programa Interreg. Organ upravljanja o teh popravkih obvesti Komisijo.

Oddelek II

Oddelek II

Teritorialni razvoj

Teritorialni razvoj

Člen 20

Celostni teritorialni razvoj

V zvezi s programi Interreg zadevni teritorialni organ, ki je odgovoren za pripravo teritorialnih ali lokalnih razvojnih strategij, kot so navedene v členu 28 Uredbe (EU) 2021/... ((++)), ali ki sodeluje pri izboru operacij, ki se financirajo v okviru navedenih strategij, kot je navedeno v členu 29(5) navedene uredbe, ali oboje, predstavlja najmanj dve sodelujoči državi, od katerih je najmanj ena država članica.

Kadar čezmejni pravni subjekt ali EZTS izvaja celostno teritorialno naložbo na podlagi člena 30 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) ali drugo teritorialno orodje na podlagi točke (c) prvega pododstavka člena 28 navedene uredbe, je lahko tudi edini upravičenec na podlagi člena 23(6) te uredbe, če obstaja delitev funkcij znotraj čezmejnega pravnega subjekta ali znotraj EZTS.

Člen 21

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz točke (b) prvega pododstavka člena 28 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) se lahko izvaja s programi Interreg, pod pogojem, da so zadevne lokalne akcijske skupine sestavljene iz predstavnikov javnih in zasebnih lokalnih socialno-ekonomskih interesov, v katerih nobena posamezna interesna skupina ne nadzoruje odločanja, in iz vsaj dveh sodelujočih držav, od katerih je vsaj ena država članica.

Oddelek III

Oddelek III

Operacije in skladi za male projekte

Operacije in skladi za male projekte

Člen 22

Izbor operacij Interreg

1.   Odbor za spremljanje, ustanovljen v skladu s členom 28, izbere operacije Interreg v skladu s strategijo in cilji programa.

Ta odbor za spremljanje lahko ustanovi enega ali, zlasti v primeru podprogramov, več usmerjevalnih odborov, ki pod njegovo odgovornostjo opravijo izbiro operacij. Usmerjevalni odbori uporabijo načelo partnerstva iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

Kadar se operacija v celoti ali delno izvaja zunaj dela programskega območja v Uniji ali zunaj nje, se za izbor te operacije zahteva izrecna odobritev s strani organa upravljanja v odboru za spremljanje, ali, kadar je primerno, usmerjevalnem odboru.

Kadar operacija vključuje enega ali več partnerjev s sedežem na ozemlju države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki ni zastopan v odboru za spremljanje, organ upravljanja izda izrecno odobritev pod pogojem, da zadevna država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO predloži pisno privolitev, da bo v skladu s členom 52(2) tem partnerjem povrnila vse neupravičeno izplačane zneske.

Kadar pisne privolitve iz četrtega pododstavka tega odstavka ni mogoče pridobiti, organ, ki izvaja celotno operacijo ali del operacije zunaj programskega območja, od banke ali druge finančne institucije pridobi jamstvo za ustrezen znesek dodeljenih sredstev Interreg. Tako zagotovilo se vključi v dokument iz odstavka 6.

2.   Odbor za spremljanje ali, kadar je primerno, usmerjevalni odbor za izbiro operacij določi in uporabi merila in postopke, ki so nediskriminatorni in pregledni, zagotavljajo dostopnost za invalide in enakost spolov ter upoštevajo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ter načelo trajnostnega razvoja in okoljsko politiko Unije v skladu s členom 11 te uredbe oziroma členom 191(1) PDEU.

Merila in postopki zagotovijo prednostno obravnavo operacij, ki jih je treba izbrati tako, da je prispevek finančnih sredstev Unije k doseganju ciljev programa Interreg kar največji in da se izvaja razsežnost sodelovanja operacij v okviru programov Interreg, kot je določena v členu 23(1) in (4).

3.   Organ upravljanja posreduje Komisiji na njeno zahtevo merila za izbor, preden jih prvič predloži odboru za spremljanje ali, kadar je primerno, usmerjevalnemu odboru. Isto velja za vse nadaljnje spremembe teh meril.

4.   Pri izbiri operacij odbor za spremljanje ali, kadar je primerno, usmerjevalni odbor:

| (a) | zagotovi, da so izbrane operacije v skladu s programom Interreg in učinkovito prispevajo k doseganju njegovih specifičnih ciljev; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi, da so izbrane operacije v skladu s programom Interreg in učinkovito prispevajo k doseganju njegovih specifičnih ciljev;

| (b) | zagotovi, da izbrane operacije niso v nasprotju z ustreznimi strategijami, vzpostavljenimi v skladu s členom 10(1) ali vzpostavljenimi za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da izbrane operacije niso v nasprotju z ustreznimi strategijami, vzpostavljenimi v skladu s členom 10(1) ali vzpostavljenimi za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje;

| (c) | zagotovi, da izbrane operacije predstavljajo najboljše razmerje med zneskom podpore, izvajanimi dejavnostmi in doseganjem ciljev; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da izbrane operacije predstavljajo najboljše razmerje med zneskom podpore, izvajanimi dejavnostmi in doseganjem ciljev;

| (d) | preveri, ali ima upravičenec potrebna finančna sredstva in mehanizme za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja operacij, ki vključujejo naložbo v infrastrukturo ali produktivno naložbo, tako da lahko zagotovi njihovo finančno vzdržnost; |
| --- | --- |

(d)

preveri, ali ima upravičenec potrebna finančna sredstva in mehanizme za kritje stroškov delovanja in vzdrževanja operacij, ki vključujejo naložbo v infrastrukturo ali produktivno naložbo, tako da lahko zagotovi njihovo finančno vzdržnost;

| (e) | zagotovi, da se za izbrane operacije, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (19), na podlagi zahtev iz navedene direktive, opravi presoja vplivov na okolje ali postopek preverjanja in da se na tej isti podlagi tudi ustrezno upošteva ocena alternativnih rešitev; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da se za izbrane operacije, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (19), na podlagi zahtev iz navedene direktive, opravi presoja vplivov na okolje ali postopek preverjanja in da se na tej isti podlagi tudi ustrezno upošteva ocena alternativnih rešitev;

| (f) | preveri, ali je bilo v primeru, da so se operacije začele izvajati, preden je bila vloga za financiranje predložena organu upravljanja, upoštevano veljavno pravo; |
| --- | --- |

(f)

preveri, ali je bilo v primeru, da so se operacije začele izvajati, preden je bila vloga za financiranje predložena organu upravljanja, upoštevano veljavno pravo;

| (g) | zagotovi, da izbrane operacije spadajo na področje uporabe zadevnega sklada Interreg in so razvrščene glede na vrsto ukrepa; |
| --- | --- |

(g)

zagotovi, da izbrane operacije spadajo na področje uporabe zadevnega sklada Interreg in so razvrščene glede na vrsto ukrepa;

| (h) | zagotovi, da operacije ne vključujejo dejavnosti, ki so bile del premestitve v smislu točke 27 člena 2 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) ali ki bi pomenile premestitev proizvodne dejavnosti v smislu točke (a) člena 65(1) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(h)

zagotovi, da operacije ne vključujejo dejavnosti, ki so bile del premestitve v smislu točke 27 člena 2 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) ali ki bi pomenile premestitev proizvodne dejavnosti v smislu točke (a) člena 65(1) navedene uredbe;

| (i) | zagotovi, da na izbrane operacije ne vpliva neposredno obrazloženo mnenje Komisije v zvezi s kršitvijo iz področja uporabe člena 258 PDEU, ki ogroža zakonitost in pravilnost izdatkov ali smotrnost operacij; in |
| --- | --- |

(i)

zagotovi, da na izbrane operacije ne vpliva neposredno obrazloženo mnenje Komisije v zvezi s kršitvijo iz področja uporabe člena 258 PDEU, ki ogroža zakonitost in pravilnost izdatkov ali smotrnost operacij; in

| (j) | zagotovi, da se za infrastrukturne naložbe s pričakovano življenjsko dobo najmanj pet let opravi ocena o pričakovanih učinkih podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(j)

zagotovi, da se za infrastrukturne naložbe s pričakovano življenjsko dobo najmanj pet let opravi ocena o pričakovanih učinkih podnebnih sprememb.

5.   Odbor za spremljanje ali, kadar je primerno, usmerjevalni odbor odobri metodologijo in merila, uporabljena za izbor operacij Interreg, vključno s kakršnimi koli spremembami, brez poseganja v točko (b) člena 33(3) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) glede lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in v člen 24 te uredbe.

6.   Za vsako operacijo Interreg organ upravljanja predloži vodilnemu ali edinemu partnerju dokument, v katerem so določeni pogoji za podporo operaciji Interreg, vključno s specifičnimi zahtevami za izdelke ali storitve, ki bodo zagotovljeni, načrtom financiranja operacije, rokom za njeno izvedbo ter, kadar je primerno, metodo, ki se uporablja za določanje stroškov operacije, in pogoji za plačilo podpore.

Ta dokument vključuje tudi obveznosti vodilnega partnerja glede izterjav v skladu s členom 52. Navedene obveznosti določi odbor za spremljanje.

Člen 23

Partnerstvo znotraj operacij Interreg

1.   Operacije, izbrane v okviru programov Interreg A, B in D, vključujejo partnerje iz najmanj dveh sodelujočih držav ali ČDO, od katerih je vsaj eden upravičenec iz države članice.

Operacije, izbrane v okviru programov Interreg Europe in URBACT, vključujejo partnerje iz najmanj treh sodelujočih držav, od katerih sta vsaj dva upravičenca iz države članice.

Upravičenci, ki prejemajo podporo iz skladov Interreg, in partnerji, ki sodelujejo v operacijah, vendar ne prejemajo nobene finančne podpore v okviru teh skladov (v nadaljnjem besedilu skupaj: partnerji), sestavljajo partnerstvo operacije Interreg.

2.   Operacija Interreg se lahko izvaja samo v eni državi ali ČDO, pod pogojem, da so učinki in koristi za programsko območje opredeljeni v prijavi za operacijo.

3.   Odstavek 1 se ne uporablja za operacije v okviru čezmejnega programa PEACE PLUS, kadar program deluje v podporo miru in spravi.

4.   Partnerji sodelujejo pri razvoju in izvajanju operacij Interreg, pa tudi pri zagotavljanju osebja ali financiranju ali obojem.

Pri operacijah v okviru programov Interreg D se od partnerjev iz najbolj oddaljenih regij ter tretjih držav, partnerskih držav ali ČDO zahteva, da sodelujejo zgolj v dveh od štirih razsežnosti, navedenih v prvem pododstavku.

5.   Kadar sta navedena dva ali več partnerjev, vsi partnerji enega od njih imenujejo za vodilnega partnerja.

6.   Čezmejni pravni subjekt ali EZTS je lahko edini partner operacije Interreg v okviru programov Interreg A, B in D, pod pogojem, da so med člani partnerji iz vsaj dveh sodelujočih držav.

V okviru programov Interreg Europe in URBACT mora imeti čezmejni pravni subjekt ali EZTS člane iz vsaj treh sodelujočih držav.

Pravni subjekt, ki izvaja finančni instrument, sklad skladov ali sklad za male projekte, kot je ustrezno, je lahko edini partner operacije Interreg, ne da bi se uporabljale zahteve za njeno sestavo iz prvega pododstavka.

7.   Edini partner mora biti registriran v državi članici, ki sodeluje v programu Interreg.

Člen 24

Podpora za projekte z omejenim finančnim obsegom

1.   Programi Interreg A, B in D podpirajo projekte z omejenim finančnim obsegom, in sicer:

| (a) | neposredno v okviru vsakega programa ali |
| --- | --- |

(a)

neposredno v okviru vsakega programa ali

| (b) | v okviru enega ali več skladov za male projekte. |
| --- | --- |

(b)

v okviru enega ali več skladov za male projekte.

2.   Kadar program Interreg B ali D ne more izpolniti obveznosti iz odstavka 1, se razlogi, zakaj obveznost ne more biti izpolnjena, navedejo v dokumentu programa v skladu s točko 6 predloge iz Priloge.

Člen 25

Skladi za male projekte

1.   Celotni prispevek iz ESRR ali, kadar je primerno, instrumenta Unije za zunanje financiranje za sklad za male projekte v okviru programa Interreg ne presega 20 % vseh dodeljenih sredstev programa Interreg.

Končni prejemniki v okviru sklada za male projekte prejmejo podporo iz ESRR ali, kadar je primerno, instrumenta Unije za zunanje financiranje prek upravičenca ter izvajajo male projekte v okviru sklada za male projekte (v nadaljnjem besedilu: mali projekt).

2.   Sklad za male projekte je operacija v smislu točke 4 člena 2 Uredbe (EU) 2021/... ((+)), ki jo upravlja upravičenec ob upoštevanju svojih nalog in prejemkov.

Upravičenec je čezmejni pravni subjekt ali EZTS ali subjekt, ki je pravna oseba.

Upravičenec izbere male projekte, ki jih izvajajo končni prejemniki v smislu točke 18 člena 2 Uredbe (EU) 2021/... ((+)). Kadar upravičenec ni čezmejni pravni subjekt ali EZTS, izbere skupne male projekte subjekt s predstavniki iz najmanj dveh sodelujočih držav, od katerih je vsaj ena država članica.

3.   Dokument, ki določa pogoje za podporo skladu za male projekte, poleg elementov iz člena 22(6) določi elemente, potrebne za zagotovitev, da upravičenec:

| (a) | vzpostavi nediskriminatoren in pregleden izbirni postopek; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavi nediskriminatoren in pregleden izbirni postopek;

| (b) | uporablja objektivna merila za izbiro malih projektov, ki preprečujejo nasprotje interesov; |
| --- | --- |

(b)

uporablja objektivna merila za izbiro malih projektov, ki preprečujejo nasprotje interesov;

| (c) | ocenjuje zahtevke za podporo; |
| --- | --- |

(c)

ocenjuje zahtevke za podporo;

| (d) | izbira projekte in določa znesek podpore za vsak mali projekt; |
| --- | --- |

(d)

izbira projekte in določa znesek podpore za vsak mali projekt;

| (e) | odgovarja za izvajanje operacije in na tej ravni hrani vsa dokazila, potrebna za revizijsko sled v skladu s Prilogo XIII k Uredbi (EU) 2021/... ((+)); in |
| --- | --- |

(e)

odgovarja za izvajanje operacije in na tej ravni hrani vsa dokazila, potrebna za revizijsko sled v skladu s Prilogo XIII k Uredbi (EU) 2021/... ((+)); in

| (f) | daje na voljo javnosti seznam končnih prejemnikov, ki imajo koristi od te operacije. |
| --- | --- |

(f)

daje na voljo javnosti seznam končnih prejemnikov, ki imajo koristi od te operacije.

Upravičenec zagotovi, da se končni prejemniki uskladijo z zahtevami, določenimi v členu 36.

4.   Izbor malih projektov se ne šteje kot prenos nalog od organa upravljanja na posredniško telo iz člena 71(3) Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

5.   Stroški osebja in drugi stroški v skladu s kategorijami stroškov iz členov 39 do 43, ki nastanejo na ravni upravičenca za upravljanje sklada ali skladov za male projekte, ne presegajo 20 % skupnih upravičenih stroškov sklada oziroma skladov za male projekte.

6.   Kadar javni prispevek k malemu projektu ne presega 100 000 EUR, se prispevek iz ESRR ali, kadar je primerno, instrument Unije za zunanje financiranje dodeli v obliki stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov, ali vključuje financiranje po pavšalni stopnji, razen za projekte, za katere je pomoč dodeljena kot državna pomoč.

Kadar skupni stroški vsakega posameznega projekta ne presegajo 100 000 EUR, se lahko znesek podpore za enega ali več malih projektov določi na podlagi predloga proračuna, ki se pripravi za vsak primer posebej in ga predhodno potrdi upravičenec, ki upravlja sklad za male projekte.

Ob uporabi financiranja po pavšalni stopnji se lahko kategorije stroškov, za katere se uporablja pavšalna stopnja, povrnejo v skladu s točko (a) člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

Člen 26

Naloge vodilnega partnerja

1.   Vodilni partner:

| (a) | z drugimi partnerji sklene sporazum, ki vsebuje določbe, s katerimi se med drugim jamči dobro finančno poslovodenje ustreznih sredstev Unije, dodeljenih operaciji Interreg, vključno z ureditvami za izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov; |
| --- | --- |

(a)

z drugimi partnerji sklene sporazum, ki vsebuje določbe, s katerimi se med drugim jamči dobro finančno poslovodenje ustreznih sredstev Unije, dodeljenih operaciji Interreg, vključno z ureditvami za izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov;

| (b) | prevzame odgovornost za zagotovitev izvedbe celotne operacije Interreg; in |
| --- | --- |

(b)

prevzame odgovornost za zagotovitev izvedbe celotne operacije Interreg; in

| (c) | zagotovi, da so izdatki, ki jih predložijo vsi partnerji, plačani pri izvajanju operacije Interreg in ustrezajo dejavnostim, o katerih so se skupaj dogovorili vsi partnerji, ter so v skladu z dokumentom, ki ga predloži organ upravljanja v skladu s členom 22(6). |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so izdatki, ki jih predložijo vsi partnerji, plačani pri izvajanju operacije Interreg in ustrezajo dejavnostim, o katerih so se skupaj dogovorili vsi partnerji, ter so v skladu z dokumentom, ki ga predloži organ upravljanja v skladu s členom 22(6).

2.   Če v ureditvi, določeni na podlagi točke (a) odstavka 1, ni določeno drugače, vodilni partner zagotovi, da drugi partnerji v celoti in v časovnem okviru, o katerem se dogovorijo vsi partnerji, ter v skladu z enakim postopkom, kot velja za vodilnega partnerja, prejmejo celotni znesek prispevka iz ustreznega sklada Unije. Noben znesek se ne odšteje ali zadrži niti se ne obračuna nobena posebna ali druga dajatev z enakovrednim učinkom, zaradi katere bi se znižali ti zneski za druge partnerje.

3.   Vsak partner v državi članici, tretji državi, partnerski državi ali ČDO, ki sodeluje v operaciji Interreg, je lahko imenovan za vodilnega partnerja.

Oddelek IV

Oddelek IV

Tehnična pomoč

Tehnična pomoč

Člen 27

Tehnična pomoč

1.   Znesek iz skladov, ki se dodeli za tehnično pomoč, se opredeli kot del dodeljenih finančnih sredstev za vsako prednostno nalogo programa v skladu s točko (f) člena 17(3) in ni v obliki posebne prednostne naloge ali posebnega programa.

2.   Tehnična pomoč za vsak program Interreg se povrne kot pavšalna stopnja, in sicer tako, da se odstotke iz odstavka 3 tega člena uporabi pri upravičenih izdatkih, vključno po potrebi v vsakem zahtevku za plačilo na podlagi točke (a) ali (c) člena 91(3) Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

3.   Odstotki prispevka iz ESRR in instrumentov Unije za zunanje financiranje, ki se povrnejo za tehnično pomoč, so naslednji:

| (a) | za notranje programe za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira ESRR: 7 %; |
| --- | --- |

(a)

za notranje programe za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira ESRR: 7 %;

| (b) | za zunanje programe za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira IPA III-CBC ali NDICI-CBC, za programe sklopa B, ki iz ESRR dobivajo 50 % podpore ali manj, ter za programe sklopa D, in sicer tako za prispevek iz ESRR kot za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje: 10 %; in |
| --- | --- |

(b)

za zunanje programe za čezmejno sodelovanje, ki jih podpira IPA III-CBC ali NDICI-CBC, za programe sklopa B, ki iz ESRR dobivajo 50 % podpore ali manj, ter za programe sklopa D, in sicer tako za prispevek iz ESRR kot za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje: 10 %; in

| (c) | za programe sklopa B, ki iz ESRR dobivajo več kot 50 % podpore, in za programe sklopa C, in sicer tako za prispevek iz ESRR kot, kadar je primerno, za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje: 8 %. |
| --- | --- |

(c)

za programe sklopa B, ki iz ESRR dobivajo več kot 50 % podpore, in za programe sklopa C, in sicer tako za prispevek iz ESRR kot, kadar je primerno, za enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje: 8 %.

4.   Za programe Interreg, katerih skupna dodeljena sredstva ESRR znašajo med 30 000 000 in 50 000 000 EUR, se znesek, ki izhaja iz uporabe odstotka za tehnično pomoč, poveča za dodaten znesek v višini 500 000 EUR. Komisija ta znesek doda prvemu vmesnemu plačilu.

5.   Za programe Interreg, katerih skupna dodeljena sredstva ESRR znašajo manj kot 30 000 000 EUR, se znesek, ki je potreben za tehnično pomoč, izraženo v EUR, in posledični odstotki, določijo s sklepom Komisije, s katerim se odobri zadevni program Interreg na podlagi člena 18.

Poglavje IV

Spremljanje, vrednotenje in komuniciranje

Spremljanje, vrednotenje in komuniciranje

Oddelek I

Oddelek I

Spremljanje

Spremljanje

Člen 28

Odbor za spremljanje

1.   Države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki sodelujejo v programu, v soglasju z organom upravljanja ustanovijo odbor za spremljanje izvajanja zadevnega programa Interreg (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje) v treh mesecih od datuma uradnega obvestila državam članicam o sklepu Komisije o odobritvi posameznih programov Interreg na podlagi člena 18.

2.   Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik.

S poslovnikom odbora za spremljanje in, kadar je primerno, usmerjevalnega odbora se zagotovi, da pri izbiri operacij Interreg ne pride do nasprotja interesov; obenem so vanj vključene določbe o glasovalnih pravicah in pravilih o udeležbi na sejah.

3.   Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda vsa vprašanja, ki vplivajo na napredek pri doseganju ciljev programa.

4.   Organ upravljanja objavi na spletnem mestu iz člena 36(2) poslovnik odbora za spremljanje ter povzetek podatkov in informacij, vključno s sklepi, ki jih odobri odbor za spremljanje.

Člen 29

Sestava odbora za spremljanje

1.   O sestavi odbora za spremljanje posameznega programa Interreg se dogovorijo države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v tem programu, ter zagotovijo uravnoteženo zastopanost:

| (a) | ustreznih organov, tudi posredniških teles; |
| --- | --- |

(a)

ustreznih organov, tudi posredniških teles;

| (b) | teles, ki so bili skupno ustanovljeni za celotno programsko območje ali njegov del, vključno z EZTS, in |
| --- | --- |

(b)

teles, ki so bili skupno ustanovljeni za celotno programsko območje ali njegov del, vključno z EZTS, in

| (c) | predstavnikov partnerjev v programu iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) iz držav članic, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO. |
| --- | --- |

(c)

predstavnikov partnerjev v programu iz člena 8 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) iz držav članic, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO.

Pri sestavi odbora za spremljanje se upošteva število sodelujočih držav članic, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO v zadevnem programu Interreg.

2.   Organ upravljanja na spletnem mestu iz člena 36(2) objavi seznam članov odbora za spremljanje.

3.   Predstavniki Komisije sodelujejo pri delu odbora za spremljanje v svetovalni vlogi.

Člen 30

Naloge odbora za spremljanje

1.   Odbor za spremljanje preverja:

| (a) | napredek pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev programa Interreg; |
| --- | --- |

(a)

napredek pri izvajanju programa ter doseganju mejnikov in ciljev programa Interreg;

| (b) | morebitna vprašanja, ki vplivajo na delovanje programa Interreg, ter ukrepe, sprejete za obravnavo teh vprašanj; |
| --- | --- |

(b)

morebitna vprašanja, ki vplivajo na delovanje programa Interreg, ter ukrepe, sprejete za obravnavo teh vprašanj;

| (c) | kar zadeva finančne instrumente, elemente predhodne ocene, navedene v členu 58(3) Uredbe (EU) 2021/... ((+)), in strateški dokument iz člena 59(1) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(c)

kar zadeva finančne instrumente, elemente predhodne ocene, navedene v členu 58(3) Uredbe (EU) 2021/... ((+)), in strateški dokument iz člena 59(1) navedene uredbe;

| (d) | napredek, dosežen pri izvajanju vrednotenj, povzetkov vrednotenj in morebitnega nadaljnjega spremljanja ugotovitev; |
| --- | --- |

(d)

napredek, dosežen pri izvajanju vrednotenj, povzetkov vrednotenj in morebitnega nadaljnjega spremljanja ugotovitev;

| (e) | izvajanje ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo; |
| --- | --- |

(e)

izvajanje ukrepov v zvezi s komuniciranjem in prepoznavnostjo;

| (f) | napredek pri izvajanju operacij Interreg, ki so strateškega pomena, in, kjer je ustrezno, velikih infrastrukturnih projektov; in |
| --- | --- |

(f)

napredek pri izvajanju operacij Interreg, ki so strateškega pomena, in, kjer je ustrezno, velikih infrastrukturnih projektov; in

| (g) | napredek pri krepitvi upravne zmogljivosti za javne institucije in upravičence, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(g)

napredek pri krepitvi upravne zmogljivosti za javne institucije in upravičence, kadar je to ustrezno.

2.   Poleg svojih nalog v zvezi z izborom operacij, ki so navedene v členu 22, odbor za spremljanje odobri:

| (a) | metodologijo in merila, uporabljena za izbor operacij, vključno s kakršnimi koli spremembami, po uradnem obvestilu Komisiji, če se to zahteva, na podlagi člena 22(2) te uredbe in brez poseganja v točke (b), (c) in (d) člena 33(3) Uredbe (EU) 2021/... ((+)); |
| --- | --- |

(a)

metodologijo in merila, uporabljena za izbor operacij, vključno s kakršnimi koli spremembami, po uradnem obvestilu Komisiji, če se to zahteva, na podlagi člena 22(2) te uredbe in brez poseganja v točke (b), (c) in (d) člena 33(3) Uredbe (EU) 2021/... ((+));

| (b) | načrt vrednotenja in njegove morebitne spremembe; |
| --- | --- |

(b)

načrt vrednotenja in njegove morebitne spremembe;

| (c) | morebitne predloge organa upravljanja za spremembo programa Interreg, vključno s prerazporeditvijo v skladu s členom 19(5); in |
| --- | --- |

(c)

morebitne predloge organa upravljanja za spremembo programa Interreg, vključno s prerazporeditvijo v skladu s členom 19(5); in

| (d) | končno poročilo o smotrnosti. |
| --- | --- |

(d)

končno poročilo o smotrnosti.

Člen 31

Pregled

1.   Pregled lahko izvede Komisija, da preveri smotrnost programov Interreg.

Pregled se lahko izvede v pisni obliki.

2.   Na zahtevo Komisije ji organ upravljanja v enem mesecu posreduje jedrnate informacije o elementih iz člena 30(1). Te informacije temeljijo na najnovejših podatkih, ki so na voljo državam članicam ter, kjer je ustrezno, tretjim osebam, partnerskim državam in ČDO.

3.   Rezultati pregleda se zabeležijo v dogovorjenem zapisniku.

4.   Organ upravljanja nadalje obravnava vprašanja, ki jih je izpostavila Komisija, in jo v treh mesecih od datuma pregleda obvesti o sprejetih ukrepih.

Člen 32

Posredovanje podatkov

1.   Vsak organ upravljanja Komisiji v elektronski obliki pošlje kumulativne podatke za zadevni program Interreg vsako leto do 31. januarja, 30. aprila, 31. julija in 31. oktobra, in sicer v skladu s predlogo iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/... ((+)), razen informacij, ki se zahtevajo v točki (b) odstavka 2 in v odstavku 3 tega člena ter se posredujejo do 31. januarja in 31. julija vsakega leta.

Podatki se prvič pošljejo do 31. januarja 2022, zadnjič pa do 31. januarja 2030.

2.   Podatki iz odstavka 1 so razčlenjeni za vsako prednostno nalogo specifičnega cilja in se nanašajo na:

| (a) | število izbranih operacij Interreg, njihove skupne upravičene stroške, prispevek iz zadevnega sklada Interreg in skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih vodilni partnerji prijavili organu upravljanja, razčlenjene po vrstah ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

število izbranih operacij Interreg, njihove skupne upravičene stroške, prispevek iz zadevnega sklada Interreg in skupni znesek upravičenih izdatkov, ki so jih vodilni partnerji prijavili organu upravljanja, razčlenjene po vrstah ukrepov;

| (b) | vrednosti kazalnikov učinka in rezultatov za izbrane operacije Interreg ter vrednosti, dosežene z dokončanimi operacijami Interreg. |
| --- | --- |

(b)

vrednosti kazalnikov učinka in rezultatov za izbrane operacije Interreg ter vrednosti, dosežene z dokončanimi operacijami Interreg.

3.   Za finančne instrumente se navedejo tudi podatki o:

| (a) | upravičenih izdatkih po vrstah finančnih produktov; |
| --- | --- |

(a)

upravičenih izdatkih po vrstah finančnih produktov;

| (b) | znesku stroškov upravljanja in pristojbin, prijavljenih kot upravičeni izdatki; |
| --- | --- |

(b)

znesku stroškov upravljanja in pristojbin, prijavljenih kot upravičeni izdatki;

| (c) | znesku zasebnih in javnih virov, ki so bili uporabljeni poleg skladov, razčlenjenem po vrsti finančnih produktov; |
| --- | --- |

(c)

znesku zasebnih in javnih virov, ki so bili uporabljeni poleg skladov, razčlenjenem po vrsti finančnih produktov;

| (d) | obrestih in drugih dobičkih, ustvarjenih s podporo iz skladov Interreg, namenjeno finančnim instrumentom, kot je določeno v členu 60 Uredbe (EU) 2021/... ((+)), ter vrnjenih sredstvih, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov Interreg, kot je določeno v členu 62 navedene uredbe: |
| --- | --- |

(d)

obrestih in drugih dobičkih, ustvarjenih s podporo iz skladov Interreg, namenjeno finančnim instrumentom, kot je določeno v členu 60 Uredbe (EU) 2021/... ((+)), ter vrnjenih sredstvih, ki se lahko pripišejo podpori iz skladov Interreg, kot je določeno v členu 62 navedene uredbe:

| (e) | skupni vrednosti posojil, naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike, zagotovljenih s sredstvi programa in dejansko izplačanih končnim prejemnikom. |
| --- | --- |

(e)

skupni vrednosti posojil, naložb lastniškega kapitala ali navideznega lastniškega kapitala v končne prejemnike, zagotovljenih s sredstvi programa in dejansko izplačanih končnim prejemnikom.

4.   Podatki, posredovani v skladu s tem členom, morajo biti zanesljivi in prikazovati podatke, ki so na voljo v elektronskem sistemu iz točke (e) člena 72(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) konec meseca pred mesecem predložitve.

5.   Organ upravljanja vse podatke, posredovane Komisiji, objavi na spletnem mestu iz člena 36(2) ali pa tam zagotovi povezavo do teh podatkov.

Člen 33

Končno poročilo o smotrnosti

1.   Vsak organ upravljanja Komisiji do 15. februarja 2031 predloži končno poročilo o smotrnosti zadevnega programa Interreg.

Končno poročilo o smotrnosti se predloži na podlagi predloge, določene v skladu s členom 43(5) Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

2.   V končnem poročilu o smotrnosti se oceni realizacija ciljev programa na podlagi elementov iz člena 30 z izjemo točke (c) odstavka 1 in točke (d) odstavka 2 navedenega člena.

3.   Komisija preuči končno poročilo o smotrnosti in organu upravljanja sporoči morebitne pripombe v petih mesecih po dnevu prejema tega poročila. Kadar so podane take pripombe, organ upravljanja zagotovi vse potrebne informacije v zvezi z navedenimi pripombami in po potrebi v treh mesecih od prejema pripomb obvesti Komisijo o sprejetih ukrepih. Komisija obvesti organ upravljanja o sprejetju poročila v dveh mesecih po tem, ko od organa upravljanja prejme vse potrebne informacije. Če Komisija v teh rokih organu upravljanja ne posreduje obvestila, se šteje, da je poročilo sprejeto.

4.   Organ upravljanja končno poročilo o smotrnosti objavi na spletnem mestu iz člena 36(2).

Člen 34

Kazalniki za programe Interreg

1.   Skupni kazalniki učinka in rezultatov, kakor so določeni v Prilogi I k Uredbi (EU) 2021/... ((+)), in po potrebi specifični kazalniki učinka in rezultatov za programe se uporabijo v skladu s členom 16(1) Uredbe (EU) 2021/... ((++)) ter točko (e)(ii) člena 17(3) in točko (b) člena 32(2) te uredbe.

2.   Kadar je ustrezno, se poleg kazalnikov, ki se izberejo v skladu z odstavkom 1, uporabijo specifični kazalniki učinka in rezultatov za programe.

Vsi skupni kazalniki učinka in rezultatov, navedeni v tabeli 2 Priloge I k Uredbi (EU) 2021/... ((+)), se lahko uporabljajo tudi za specifične cilje v okviru katerega koli cilja politike od 1 do 5 ali, kadar je ustrezno, v okviru specifičnih ciljev Interreg, določenih v členu 14(4) in (5) te uredbe.

3.   Za kazalnike učinka se izhodišče določi pri nič. Mejniki, določeni za leto 2024, in cilji za leto 2029, so kumulativni.

Oddelek II

Oddelek II

Vrednotenje in komuniciranje

Vrednotenje in komuniciranje

Člen 35

Vrednotenje v programskem obdobju

1.   Država članica ali organ upravljanja izvede vrednotenje programov v zvezi z enim ali več naslednjimi merili: uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in dodana vrednost Unije, z namenom izboljšanja kakovosti zasnove in izvajanja programov. Vrednotenje lahko zajema tudi druga relevantna merila, na primer vključevalnost, nediskriminacijo in prepoznavnost, in lahko zajema več kot en program.

2.   Poleg vrednotenj iz odstavka 1 se do 30. junija 2029 za vsak program izvede vrednotenje, s katerim se oceni njegov učinek.

3.   Vrednotenja se zaupajo notranjim ali zunanjim strokovnjakom, ki so funkcionalno neodvisni.

4.   Organ upravljanja zagotovi, da so vzpostavljeni potrebni postopki za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za vrednotenje.

5.   Organ upravljanja pripravi načrt vrednotenja, ki lahko zajema več kot en program Interreg.

6.   Organ upravljanja predloži načrt vrednotenja odboru za spremljanje najpozneje eno leto po odobritvi programa Interreg.

7.   Organ upravljanja vsa vrednotenja objavi na spletnem mestu iz člena 36(2).

Člen 36

Odgovornost organov upravljanja in partnerjev glede preglednosti in komuniciranja

1.   Vsak organ upravljanja določi skrbnika za komunikacije za vsak program Interreg. Skrbnik za komunikacije je lahko odgovoren za več kot en program.

2.   Organ upravljanja zagotovi, da se v šestih mesecih po odobritvi programa Interreg na podlagi člena 18 vzpostavi spletno mesto, na katerem so na razpolago informacije o vsakem programu Interreg, za katerega je organ upravljanja odgovoren, vključno s cilji, dejavnostmi, razpoložljivimi možnostmi financiranja in dosežki programa.

3.   Uporablja se člen 49(2) do (6) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) o odgovornostih organa upravljanja.

4.   Vsak partner operacije Interreg ali vsak organ, ki izvaja finančni instrument, potrdi, da je za operacijo Interreg prejel podporo iz sklada Interreg, vključno s sredstvi, ki so ponovno uporabljena za finančne instrumente v skladu s členom 62 Uredbe (EU) 2021 ((+)) in sicer v ta namen:

| (a) | na uradnem spletnem mestu partnerja ali njegovih družbenih medijih, če ta obstajajo, navede kratek opis operacije Interreg, sorazmeren z ravnjo podpore, ki se zagotovi s skladom Interreg, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se poudari finančna podpora iz sklada Interreg; |
| --- | --- |

(a)

na uradnem spletnem mestu partnerja ali njegovih družbenih medijih, če ta obstajajo, navede kratek opis operacije Interreg, sorazmeren z ravnjo podpore, ki se zagotovi s skladom Interreg, vključno z njenimi cilji in rezultati, pri čemer se poudari finančna podpora iz sklada Interreg;

| (b) | v dokumente in komunikacijsko gradivo, ki zadevajo izvajanje operacije Interreg in so namenjeni splošni javnosti ali udeležencem, vključi izjavo, v kateri na prepoznaven način poudari podporo iz sklada Interreg; |
| --- | --- |

(b)

v dokumente in komunikacijsko gradivo, ki zadevajo izvajanje operacije Interreg in so namenjeni splošni javnosti ali udeležencem, vključi izjavo, v kateri na prepoznaven način poudari podporo iz sklada Interreg;

| (c) | namestijo trajne manjše table ali panoje, ki so jasno vidni javnosti in predstavljajo emblem Unije v skladu s tehničnimi značilnostmi iz Priloge VIII Uredbe (EU) 2021/... ((+)), takoj ko se začne fizično izvajanje operacij Interreg, ki vključujejo fizične naložbe, ali ko se začne nakup opreme ali se namesti kupljena oprema, v zvezi z operacijami, ki jih podpira sklad Interreg, katerih skupna vrednost presega 100 000 EUR; |
| --- | --- |

(c)

namestijo trajne manjše table ali panoje, ki so jasno vidni javnosti in predstavljajo emblem Unije v skladu s tehničnimi značilnostmi iz Priloge VIII Uredbe (EU) 2021/... ((+)), takoj ko se začne fizično izvajanje operacij Interreg, ki vključujejo fizične naložbe, ali ko se začne nakup opreme ali se namesti kupljena oprema, v zvezi z operacijami, ki jih podpira sklad Interreg, katerih skupna vrednost presega 100 000 EUR;

| (d) | za operacije Interreg, ki ne spadajo v točko (c), v javnosti namesti vsaj en plakat v velikosti najmanj A3 ali enakovreden elektronski prikazovalnik z informacijami o operaciji Interreg, pri čemer se poudari podpora iz sklada Interreg, razen kadar je upravičenec fizična oseba; |
| --- | --- |

(d)

za operacije Interreg, ki ne spadajo v točko (c), v javnosti namesti vsaj en plakat v velikosti najmanj A3 ali enakovreden elektronski prikazovalnik z informacijami o operaciji Interreg, pri čemer se poudari podpora iz sklada Interreg, razen kadar je upravičenec fizična oseba;

| (e) | za strateško pomembne operacije in operacije, katerih skupni stroški presegajo 5 000 000 EUR, organizira komunikacijski dogodek, v katerega se pravočasno vključita Komisija in odgovorni organ upravljanja. |
| --- | --- |

(e)

za strateško pomembne operacije in operacije, katerih skupni stroški presegajo 5 000 000 EUR, organizira komunikacijski dogodek, v katerega se pravočasno vključita Komisija in odgovorni organ upravljanja.

Izraz „Interreg“ se uporablja poleg emblema Unije v skladu s členom 47 Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

5.   Pri skladih za male projekte in finančnih instrumentih upravičenec s pogodbenimi pogoji zagotovi, da končni prejemniki izpolnjujejo zahteve glede obveščanja javnosti o operaciji Interreg.

V zvezi s finančnimi instrumenti končni prejemnik potrdi izvor financiranja Unije in zagotovi prepoznavnost tega financiranja, zlasti pri promoviranju ukrepov in njihovih rezultatov, tako, da zagotovi jasne, učinkovite in ciljno usmerjene informacije različnemu občinstvu, vključno z mediji in javnostjo.

6.   Kadar popravni ukrepi niso bili sprejeti, organ upravljanja ob upoštevanju načela sorazmernosti uporabi ukrepe, in sicer ukine do 2 % podpore iz skladov:

| (a) | zadevnemu upravičencu, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti iz člena 47 Uredbe (EU) 2021/...(+) ali odstavkov 4 in 5 tega člena, ali |
| --- | --- |

(a)

zadevnemu upravičencu, ki ne izpolnjuje svojih obveznosti iz člena 47 Uredbe (EU) 2021/...(+) ali odstavkov 4 in 5 tega člena, ali

| (b) | zadevnemu končnemu prejemniku sredstev, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 5. |
| --- | --- |

(b)

zadevnemu končnemu prejemniku sredstev, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 5.

Poglavje V

Upravičenost

Upravičenost

Člen 37

Pravila o upravičenosti izdatkov

1.   Cela operacija Interreg ali del operacije Interreg se lahko izvaja zunaj države članice, tudi zunaj Unije, pod pogojem, da operacija Interreg prispeva k ciljem zadevnega programa Interreg.

2.   Brez poseganja v pravila o upravičenosti, določena v členih 53 do 68 Uredbe (EU) 2021/... ((+)), členih 5 in 7 Uredbe (EU) 2021/... ((++)) ali v tem poglavju, vključno z akti, sprejetimi na njihovi podlagi, sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO s skupnim sklepom v odboru za spremljanje določijo samo dodatna pravila o upravičenosti izdatkov za program Interreg o kategorijah izdatkov, ki niso zajete v navedenih določbah. Navedena dodatna pravila zajemajo program Interreg kot celoto.

Kadar pa se operacije za program Interreg izberejo na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, se ta dodatna pravila sprejmejo pred objavo razpisov za zbiranje predlogov. V vseh drugih primerih se ta dodatna pravila sprejmejo pred izborom operacij.

3.   Za zadeve, ki niso zajete v pravilih o upravičenosti, določenih v členih 53 do 68 Uredbe (EU) 2021/... ((+)), členih 5 in 7 Uredbe (EU) 2021/... ((++)) ter v tem poglavju, vključno z akti, sprejetimi na njihovi podlagi, ali pravili, določenimi v skladu z odstavkom 2 tega člena, se uporabljajo nacionalni predpisi države članice in, kjer je ustrezno, tretjih držav, partnerskih držav in ČDO, v katerih so nastali izdatki.

4.   V primeru razhajanja mnenj med organom upravljanja in revizijskim organom v zvezi z upravičenostjo same operacije Interreg, izbrane v okviru zadevnega programa Interreg, prevlada mnenje organa upravljanja, pri čemer se ustrezno upošteva tudi mnenje odbora za spremljanje.

5.   ČDO niso upravičeni do podpore iz ESRR v okviru programov Interreg, vendar lahko sodelujejo v teh programih pod pogoji, določenimi v tej uredbi.

Člen 38

Splošne določbe o upravičenosti kategorij stroškov

1.   Sodelujoče države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO se lahko v odboru za spremljanje programa Interreg dogovorijo, da se izdatki, ki spadajo v eno ali več kategorij iz členov 39 do 44, ne štejejo za upravičene v okviru ene ali več prednostnih nalog iz programa Interreg.

2.   Vsi izdatki, ki so upravičeni v skladu s to uredbo, se navezujejo na stroške začetka ali začetka in izvajanja operacije ali dela operacije.

3.   Naslednji stroški niso upravičeni:

| (a) | globe, denarne kazni in izdatki za pravdne stroške; |
| --- | --- |

(a)

globe, denarne kazni in izdatki za pravdne stroške;

| (b) | stroški daril; ali |
| --- | --- |

(b)

stroški daril; ali

| (c) | stroški, povezani z nihanjem deviznih tečajev. |
| --- | --- |

(c)

stroški, povezani z nihanjem deviznih tečajev.

4.   Kadar se pavšalna stopnja, določena v členu 56(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)), uporablja za izračun upravičenih stroškov, ki niso neposredni stroški osebja pri operaciji, se ne uporablja za neposredne stroške osebja, izračunane na podlagi pavšalne stopnje iz točke (c) člena 39(3) te uredbe.

5.   Z odstopanjem od točke (c) člena 76(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) izdatke, plačane v drugi valuti, vsi upravičenci iz držav, ki niso sprejele eura za svojo valuto, preračunajo v eure, pri čemer uporabijo mesečni računovodski menjalni tečaj Komisije v mesecu, v katerem so ti izdatki predloženi v preverjanje.

Člen 39

Stroški osebja

1.   Stroški osebja obsegajo bruto stroške osebja, ki je zaposleno pri partnerju Interreg na enega od naslednjih načinov:

| (a) | s polnim delovnim časom; |
| --- | --- |

(a)

s polnim delovnim časom;

| (b) | s krajšim delovnim časom in fiksnim odstotkom delovnih ur na mesec; |
| --- | --- |

(b)

s krajšim delovnim časom in fiksnim odstotkom delovnih ur na mesec;

| (c) | s krajšim delovnim časom in variabilnim številom delovnih ur na mesec ali |
| --- | --- |

(c)

s krajšim delovnim časom in variabilnim številom delovnih ur na mesec ali

| (d) | na podlagi urne postavke. |
| --- | --- |

(d)

na podlagi urne postavke.

2.   Stroški osebja so omejeni na naslednje:

| (a) | izplačila plač za dejavnosti, ki jih subjekt ne bi opravljal, če se zadevna operacija ne bi izvajala, določena v dokumentu o zaposlitvi, bodisi v obliki pogodbe o zaposlitvi ali pogodbe o delu ali sklepa o imenovanju ali v zakonu, in povezana z nalogami, določenimi v opisu delovnega mesta zadevnega zaposlenega; |
| --- | --- |

(a)

izplačila plač za dejavnosti, ki jih subjekt ne bi opravljal, če se zadevna operacija ne bi izvajala, določena v dokumentu o zaposlitvi, bodisi v obliki pogodbe o zaposlitvi ali pogodbe o delu ali sklepa o imenovanju ali v zakonu, in povezana z nalogami, določenimi v opisu delovnega mesta zadevnega zaposlenega;

| (b) | vse druge stroške, ki jih ima in krije delodajalec ter so neposredno povezani z izplačili plač, kot so davki in prispevki iz naslova zaposlitve in socialne varnosti, vključno s pokojninskimi prispevki, kakor so zajeti v Uredbi (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (20), pod pogojem da:






  (i) | so določeni v dokumentu o zaposlitvi ali predpisani z zakonom; |
| --- | --- | --- |

(b)

vse druge stroške, ki jih ima in krije delodajalec ter so neposredno povezani z izplačili plač, kot so davki in prispevki iz naslova zaposlitve in socialne varnosti, vključno s pokojninskimi prispevki, kakor so zajeti v Uredbi (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (20), pod pogojem da:

(i)

so določeni v dokumentu o zaposlitvi ali predpisani z zakonom;

| (ii) | so v skladu z zakonodajo, navedeno v dokumentu o zaposlitvi, in standardnimi praksami v državi ali organizaciji, v kateri zadevni zaposleni dejansko dela, ali obojim in |
| --- | --- |

(ii)

so v skladu z zakonodajo, navedeno v dokumentu o zaposlitvi, in standardnimi praksami v državi ali organizaciji, v kateri zadevni zaposleni dejansko dela, ali obojim in

| (iii) | se delodajalcu ne povrnejo. |
| --- | --- |

(iii)

se delodajalcu ne povrnejo.

Kar zadeva točko (a) prvega pododstavka, se lahko plačila fizičnim osebam, ki pri partnerju Interreg opravljajo delo na podlagi pogodbe, ki ni pogodba o zaposlitvi ali pogodba o delu, obravnavajo kot izplačila plač, takšna pogodba pa se šteje za dokument o zaposlitvi.

3.   Stroški osebja se lahko povrnejo:

| (a) | v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)), dokažejo se z dokumentom o zaposlitvi in plačilnimi listi; |
| --- | --- |

(a)

v skladu s točko (a) prvega pododstavka člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)), dokažejo se z dokumentom o zaposlitvi in plačilnimi listi;

| (b) | na podlagi poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov iz točk (b) do (f) prvega pododstavka člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)); |
| --- | --- |

(b)

na podlagi poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov iz točk (b) do (f) prvega pododstavka člena 53(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+));

| (c) | kot pavšalna stopnja v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki niso neposredni stroški osebja pri tej operaciji, ne da bi morala država članica z izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi; ali |
| --- | --- |

(c)

kot pavšalna stopnja v višini do 20 % neposrednih stroškov, ki niso neposredni stroški osebja pri tej operaciji, ne da bi morala država članica z izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi; ali

| (d) | kot urna postavka v skladu s členom 55(2) do (4) Uredbe (EU) 2021/... ((+)), bodisi za neposredne stroške osebja za posameznike, ki pri operaciji delajo polni delovni čas, ali za posameznike, ki pri operaciji delajo s krajšim delovnim časom na podlagi točke (b) odstavka 4 tega člena. |
| --- | --- |

(d)

kot urna postavka v skladu s členom 55(2) do (4) Uredbe (EU) 2021/... ((+)), bodisi za neposredne stroške osebja za posameznike, ki pri operaciji delajo polni delovni čas, ali za posameznike, ki pri operaciji delajo s krajšim delovnim časom na podlagi točke (b) odstavka 4 tega člena.

4.   Stroški osebja za posameznike, ki pri operaciji delajo s krajšim delovnim časom, se lahko izračunajo kot:

| (a) | fiksni odstotek bruto stroškov za zaposlene v skladu s členom 55(5) Uredbe (EU) 2021/... ((+)); ali |
| --- | --- |

(a)

fiksni odstotek bruto stroškov za zaposlene v skladu s členom 55(5) Uredbe (EU) 2021/... ((+)); ali

| (b) | variabilni delež bruto stroškov za zaposlene v skladu s spreminjajočim se številom delovnih ur, ki se na mesec opravi pri operaciji, na podlagi sistema za evidentiranje časa, ki zajema 100 % delovnega časa zaposlenega. |
| --- | --- |

(b)

variabilni delež bruto stroškov za zaposlene v skladu s spreminjajočim se številom delovnih ur, ki se na mesec opravi pri operaciji, na podlagi sistema za evidentiranje časa, ki zajema 100 % delovnega časa zaposlenega.

5.   Za zaposlene na podlagi točke (d) odstavka 1 se urna postavka pomnoži s številom dejansko opravljenih ur dela pri operaciji na podlagi sistema za evidentiranje časa.

Člen 40

Pisarniški in administrativni stroški

1.   Pisarniški in administrativni stroški so omejeni na naslednje elemente:

| (a) | najem pisarniških prostorov; |
| --- | --- |

(a)

najem pisarniških prostorov;

| (b) | zavarovanja in davki, povezani z objekti, v katerih je nameščeno osebje, ter z opremo pisarniških prostorov (kot so požarno zavarovanje ali zavarovanje za primer kraje); |
| --- | --- |

(b)

zavarovanja in davki, povezani z objekti, v katerih je nameščeno osebje, ter z opremo pisarniških prostorov (kot so požarno zavarovanje ali zavarovanje za primer kraje);

| (c) | obratovalni stroški (kot so elektrika, ogrevanje, voda); |
| --- | --- |

(c)

obratovalni stroški (kot so elektrika, ogrevanje, voda);

| (d) | pisarniški material; |
| --- | --- |

(d)

pisarniški material;

| (e) | računovodenje; |
| --- | --- |

(e)

računovodenje;

| (f) | arhivi; |
| --- | --- |

(f)

arhivi;

| (g) | vzdrževanje, čiščenje in popravila; |
| --- | --- |

(g)

vzdrževanje, čiščenje in popravila;

| (h) | varnost; |
| --- | --- |

(h)

varnost;

| (i) | informacijski sistemi; |
| --- | --- |

(i)

informacijski sistemi;

| (j) | komunikacije (kot so telefon, telefaks, internet, poštne storitve, poslovne vizitke); |
| --- | --- |

(j)

komunikacije (kot so telefon, telefaks, internet, poštne storitve, poslovne vizitke);

| (k) | bančni stroški za odprtje in vodenje računa ali računov, kadar je za izvajanje operacije treba odpreti ločen račun; in |
| --- | --- |

(k)

bančni stroški za odprtje in vodenje računa ali računov, kadar je za izvajanje operacije treba odpreti ločen račun; in

| (l) | stroški transnacionalnih finančnih transakcij. |
| --- | --- |

(l)

stroški transnacionalnih finančnih transakcij.

2.   Pisarniški in administrativni stroški se lahko izračunajo kot fiksni odstotek bruto stroškov za zaposlene v skladu s točko (b) prvega pododstavka člena 54 Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

Člen 41

Potni in namestitveni stroški

1.   Potni in namestitveni stroški, ne glede na to, ali so ti stroški nastali in bili plačani v programskem območju ali zunaj njega, so omejeni na naslednje vrste stroškov:

| (a) | potni stroški (kot so vozovnice, potovalno in avtomobilsko zavarovanje, gorivo, število prevoženih kilometrov, cestnine in parkirnine); |
| --- | --- |

(a)

potni stroški (kot so vozovnice, potovalno in avtomobilsko zavarovanje, gorivo, število prevoženih kilometrov, cestnine in parkirnine);

| (b) | stroški prehrane; |
| --- | --- |

(b)

stroški prehrane;

| (c) | stroški namestitve; |
| --- | --- |

(c)

stroški namestitve;

| (d) | stroški vizuma; in |
| --- | --- |

(d)

stroški vizuma; in

| (e) | dnevnice. |
| --- | --- |

(e)

dnevnice.

2.   Noben strošek iz točk (a) do (d) odstavka 1 se ne povrne, če je že krit z dnevnico.

3.   Potni in namestitveni stroški za zunanje strokovnjake in ponudnike storitev spadajo med stroške zunanjih strokovnjakov in storitev iz člena 42.

4.   Za izdatke za stroške iz točk (a) do (d) odstavka 1, ki jih neposredno plača zaposleni pri upravičencu, upravičenec predloži dokazilo, da so bili ti izdatki zaposlenemu povrnjeni.

5.   Potni in namestitveni stroški pri operaciji se lahko izračunajo po pavšalni stopnji do 15 % neposrednih stroškov osebja pri tej operaciji, ne da bi morala država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi.

Člen 42

Stroški zunanjih strokovnjakov in storitev

Stroški zunanjih strokovnjakov in storitev so omejeni na naslednje storitve in strokovno znanje, ki jih zagotavlja javni ali zasebni subjekt ali fizična oseba, ki ni upravičenec, ali kateri koli partner operacije:

| (a) | študije ali raziskave (kot so vrednotenja, strategije, idejni projekti in idejne zasnove, priročniki); |
| --- | --- |

(a)

študije ali raziskave (kot so vrednotenja, strategije, idejni projekti in idejne zasnove, priročniki);

| (b) | usposabljanje; |
| --- | --- |

(b)

usposabljanje;

| (c) | prevodi; |
| --- | --- |

(c)

prevodi;

| (d) | razvoj, spremembe in posodobitve informacijskih sistemov in spletnih mest; |
| --- | --- |

(d)

razvoj, spremembe in posodobitve informacijskih sistemov in spletnih mest;

| (e) | promocija, komuniciranje, oglaševanje, promocijski izdelki in dejavnosti ali informiranje v zvezi s posamezno operacijo ali samim programom; |
| --- | --- |

(e)

promocija, komuniciranje, oglaševanje, promocijski izdelki in dejavnosti ali informiranje v zvezi s posamezno operacijo ali samim programom;

| (f) | finančno upravljanje; |
| --- | --- |

(f)

finančno upravljanje;

| (g) | storitve v zvezi z organizacijo in izvedbo dogodkov ali sestankov (vključno z najemnino, pogostitvami ali tolmačenjem); |
| --- | --- |

(g)

storitve v zvezi z organizacijo in izvedbo dogodkov ali sestankov (vključno z najemnino, pogostitvami ali tolmačenjem);

| (h) | udeležba na dogodkih (kot je kotizacija); |
| --- | --- |

(h)

udeležba na dogodkih (kot je kotizacija);

| (i) | pravno svetovanje in notarske storitve, tehnično in finančno strokovno znanje ter druge storitve svetovanja in računovodske storitve; |
| --- | --- |

(i)

pravno svetovanje in notarske storitve, tehnično in finančno strokovno znanje ter druge storitve svetovanja in računovodske storitve;

| (j) | pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(j)

pravice intelektualne lastnine;

| (k) | preverjanja na podlagi točke (a) člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) in člena 46(1) te uredbe; |
| --- | --- |

(k)

preverjanja na podlagi točke (a) člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) in člena 46(1) te uredbe;

| (l) | stroški za računovodske funkcije na ravni programa na podlagi člena 76 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) in člena 47 te uredbe; |
| --- | --- |

(l)

stroški za računovodske funkcije na ravni programa na podlagi člena 76 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) in člena 47 te uredbe;

| (m) | stroški revizij na ravni programa na podlagi členov 78 in 81 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) ter členov 48 in 49 te uredbe; |
| --- | --- |

(m)

stroški revizij na ravni programa na podlagi členov 78 in 81 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) ter členov 48 in 49 te uredbe;

| (n) | stroški v zvezi z jamstvi, ki jih zagotovijo banke ali druge finančne institucije, če se to zahteva po pravu Unije ali nacionalnem pravu ali v programskem dokumentu, ki ga sprejme odbor za spremljanje; |
| --- | --- |

(n)

stroški v zvezi z jamstvi, ki jih zagotovijo banke ali druge finančne institucije, če se to zahteva po pravu Unije ali nacionalnem pravu ali v programskem dokumentu, ki ga sprejme odbor za spremljanje;

| (o) | stroški potovanja in namestitve zunanjih strokovnjakov, govorcev, vodij sestankov in ponudnikov storitev; in |
| --- | --- |

(o)

stroški potovanja in namestitve zunanjih strokovnjakov, govorcev, vodij sestankov in ponudnikov storitev; in

| (p) | drugo posebno strokovno znanje in storitve, ki so potrebni v okviru operacij. |
| --- | --- |

(p)

drugo posebno strokovno znanje in storitve, ki so potrebni v okviru operacij.

Člen 43

Stroški opreme

1.   Stroški za opremo, ki jo za operacijo kupi, najame ali zakupi upravičenec, razen tistih iz člena 40, so omejeni na naslednje:

| (a) | pisarniška oprema; |
| --- | --- |

(a)

pisarniška oprema;

| (b) | strojna in programska informacijska oprema; |
| --- | --- |

(b)

strojna in programska informacijska oprema;

| (c) | pohištvo in druga oprema; |
| --- | --- |

(c)

pohištvo in druga oprema;

| (d) | laboratorijska oprema; |
| --- | --- |

(d)

laboratorijska oprema;

| (e) | stroji in instrumenti; |
| --- | --- |

(e)

stroji in instrumenti;

| (f) | orodja ali naprave; |
| --- | --- |

(f)

orodja ali naprave;

| (g) | vozila; in |
| --- | --- |

(g)

vozila; in

| (h) | druga posebna oprema, potrebna v okviru operacij. |
| --- | --- |

(h)

druga posebna oprema, potrebna v okviru operacij.

2.   Stroški nakupa rabljene opreme so lahko upravičeni pod naslednjimi pogoji:

| (a) | prejeta ni bila nobena druga pomoč iz skladov Interreg ali skladov, naštetih v točki (a) člena 1(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)); |
| --- | --- |

(a)

prejeta ni bila nobena druga pomoč iz skladov Interreg ali skladov, naštetih v točki (a) člena 1(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+));

| (b) | cena ne presega običajne cene na zadevnem trgu; in |
| --- | --- |

(b)

cena ne presega običajne cene na zadevnem trgu; in

| (c) | zadevna oprema ima tehnične značilnosti, potrebne za operacijo, ter izpolnjuje veljavne predpise in standarde. |
| --- | --- |

(c)

zadevna oprema ima tehnične značilnosti, potrebne za operacijo, ter izpolnjuje veljavne predpise in standarde.

Člen 44

Stroški za infrastrukturo in gradnje

Stroški za infrastrukturo in gradnje so omejeni na naslednje:

| (a) | nakup zemljišča v skladu s točko (b) člena 64(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)); |
| --- | --- |

(a)

nakup zemljišča v skladu s točko (b) člena 64(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+));

| (b) | gradbena dovoljenja; |
| --- | --- |

(b)

gradbena dovoljenja;

| (c) | gradbeni material; |
| --- | --- |

(c)

gradbeni material;

| (d) | delovna sila; in |
| --- | --- |

(d)

delovna sila; in

| (e) | posebni ukrepi (kot so sanacija tal, odstranjevanje min). |
| --- | --- |

(e)

posebni ukrepi (kot so sanacija tal, odstranjevanje min).

Poglavje VI

Organi, pristojni za program Interreg, upravljanje, nadzor in revizija

Organi, pristojni za program Interreg, upravljanje, nadzor in revizija

Člen 45

Organi, pristojni za program Interreg

1.   Države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, za namene iz člena 71 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) določijo enotni organ upravljanja in enotni revizijski organ.

2.   Organ upravljanja in revizijski organ imata sedež v isti državi članici.

3.   Kar zadeva čezmejni program PEACE PLUS se šteje, da ima organ za posebne programe EU, kadar se opredeli kot organ upravljanja, sedež v državi članici.

4.   Države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, lahko kot organ upravljanja za zadevni program določijo EZTS.

5.   Kadar organ upravljanja določi enega ali več posredniških teles v okviru programa Interreg v skladu s členom 71(3) Uredbe (EU) 2021/... ((+)), posredniško telo izvaja navedene naloge v več kot eni sodelujoči državi članici, ali, kadar je ustrezno, tretji državi, partnerski državi ali ČDO. Brez poseganja v člen 22 te uredbe lahko en ali več posredniških teles izvaja navedene naloge v samo eni sodelujoči državi članici, ali, kadar je primerno, tretji državi, partnerski državi ali ČDO, kadar tak pristop temelji na obstoječih strukturah.

Člen 46

Naloge organa upravljanja

1.   Organ upravljanja programa Interreg izvaja naloge, določene v členih 72, 74 in 75 Uredbe (EU) 2021/... ((+)), z izjemo nalog za izbor operacij iz točke (a) člena 72(1) in člena 73 navedene uredbe ter – kadar računovodsko funkcijo v skladu s členom 47 te uredbe opravlja drug organ – plačil upravičencem iz točke (b) člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)). Te naloge se izvajajo na celotnem ozemlju, ki ga zajema navedeni program, ob upoštevanju odstopanj na podlagi poglavja VIII te uredbe.

2.   Organ upravljanja po posvetovanju z državami članicami in, kadar je primerno, tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, ustanovi skupni sekretariat, pri čemer sestava osebja odraža partnerstvo programa.

Skupni sekretariat pomaga organu upravljanja in odboru za spremljanje pri izvajanju njunih zadevnih nalog. Skupni sekretariat tudi obvešča potencialne upravičence o možnostih financiranja v okviru programov Interreg ter upravičencem in partnerjem pomaga pri izvajanju operacij.

Za programe Interreg, ki dobivajo podporo tudi v okviru instrumentov Unije za zunanje financiranje, se lahko v eni ali več partnerskih državah ali ČDO ustanovi ena ali več podružnic skupnega sekretariata, da bi svoje naloge opravljala bližje morebitnim upravičencem in partnerjem iz partnerske države oziroma ČDO.

3.   Z odstopanjem od točke (a) člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) in brez poseganja v člen 45(5) te uredbe se lahko države članice in, kjer je to ustrezno, tretja država, partnerska država ali ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, odločijo, da bo upravljalno preverjanje iz točke (a) člena 74(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) izvajalo telo ali oseba, ki jo posamezna država članica določi kot odgovorno za takšno preverjanje na svojem ozemlju (v nadaljnjem besedilu: kontrolor).

4.   Kontrolorji so lahko ista telesa, kot so telesa, ki so odgovorna za izvajanje takšnih preverjanj pri programih v okviru cilja „naložbe za nova delovna mesta in rast“ ali, v zvezi s tretjimi državami, partnerskimi državami ali ČDO, za izvajanje primerljivih preverjanj v okviru instrumentov Unije za zunanje financiranje. Vsak kontrolor je funkcionalno neodvisen od revizijskega organa ali katerega koli člana skupine revizorjev.

5.   Kadar je odločeno, da upravljalno preverjanje izvede določeni kontrolor na podlagi odstavka 4, se organ upravljanja prepriča, da je izdatke upravičencev, ki sodelujejo pri operaciji, preveril določeni kontrolor.

6.   Vsaka država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO zagotovi, da se izdatki upravičenca lahko preverijo v treh mesecih po tem, ko je zadevni upravičenec predložil dokumente.

7.   Vsaka država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO je odgovorna za preverjanja na svojem ozemlju.

8.   Vsaka država članica, tretja država, partnerska država in ČDO določijo za kontrolorja nacionalni ali regionalni organ ali zasebni subjekt ali fizično osebo, kot je določeno v odstavku 10.

9.   Kadar je kontrolor, ki izvaja upravljalno preverjanje, zasebni subjekt ali fizična oseba, mora izpolnjevati vsaj eno od naslednjih zahtev:

| (a) | je član nacionalnega računovodskega ali revizijskega organa ali institucije, ki je član ali članica Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: IFAC); |
| --- | --- |

(a)

je član nacionalnega računovodskega ali revizijskega organa ali institucije, ki je član ali članica Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: IFAC);

| (b) | je član nacionalnega računovodskega ali revizijskega organa ali institucije, ki ni član ali članica IFAC, vendar je zavezan oziroma zavezana izvajanju upravljanjih preverjanj v skladu s standardi in etiko IFAC; |
| --- | --- |

(b)

je član nacionalnega računovodskega ali revizijskega organa ali institucije, ki ni član ali članica IFAC, vendar je zavezan oziroma zavezana izvajanju upravljanjih preverjanj v skladu s standardi in etiko IFAC;

| (c) | je kot zakoniti revizor registriran v javnem registru javnih nadzornih organov v državi članici v skladu z načeli javnega nadzora, določenimi v Direktivi 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21); ali |
| --- | --- |

(c)

je kot zakoniti revizor registriran v javnem registru javnih nadzornih organov v državi članici v skladu z načeli javnega nadzora, določenimi v Direktivi 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21); ali

| (d) | je kot zakoniti revizor registriran v javnem registru javnih nadzornih organov v tretji državi, partnerski državi ali ČDO, če za ta register veljajo načela javnega nadzora, kot so določena v zakonodaji zadevne države. |
| --- | --- |

(d)

je kot zakoniti revizor registriran v javnem registru javnih nadzornih organov v tretji državi, partnerski državi ali ČDO, če za ta register veljajo načela javnega nadzora, kot so določena v zakonodaji zadevne države.

Člen 47

Računovodska funkcija

1.   Države članice in, kadar je ustrezno, tretje države, partnerske države in ČDO, ki sodelujejo v programu Interreg, se dogovorijo o ureditvah za opravljanje računovodske funkcije.

2.   Računovodska funkcija zajema naloge, ki so navedene v točkah (a) in (b) člena 76(1) Uredbe (EU) 2021/... ((+)), in zajema tudi plačila, ki jih izvede Komisija, ter praviloma plačila vodilnemu partnerju v skladu s točko (b) člena 74(1) navedene uredbe.

Člen 48

Naloge revizijskega organa

1.   Revizijski organ za program Interreg opravlja naloge iz tega člena in člena 49 na celotnem območju, ki ga pokriva zadevni program Interreg.

Kadar revizijski organ nima pooblastil na celotnem območju, ki ga zajema program sodelovanja, mu pomaga skupina revizorjev, sestavljena iz predstavnikov vsake države članice in, kadar je primerno, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki sodeluje v programu Interreg. Vsaka država članica in, kadar je primerno, vsaka tretja država, partnerska država ali ČDO nosi odgovornost za revizije na svojem ozemlju.

Vsak predstavnik iz vsake države članice in, kadar je primerno, iz vsake tretje države, partnerske države ali ČDO, ki sodeluje v programu Interreg, je odgovoren, da se o izdatkih na njegovem ozemlju predložijo dejanski podatki, ki jih revizijski organ zahteva za svojo oceno.

Skupina revizorjev se ustanovi v treh mesecih po sklepu o odobritvi programa Interreg na podlagi člena 18. Skupina pripravi svoj poslovnik, predseduje pa ji revizijski organ za program Interreg.

Revizorji so funkcionalno neodvisni od teles ali oseb, odgovornih za upravljalna preverjanja na podlagi člena 46(3).

2.   Revizijski organ za program Interreg je odgovoren za izvajanje revizij sistemov in revizij operacij, da bi Komisiji dal neodvisno zagotovilo, da sistemi upravljanja in nadzora delujejo učinkovito in da so izdatki v obračunih, predloženih Komisiji, zakoniti in pravilni.

3.   Kadar je program Interreg vključen v populacijo, iz katere Komisija izbere skupni vzorec na podlagi člena 49(1), revizijski organ izvede revizije operacij, ki jih je izbrala Komisija, da bi Komisiji dal neodvisno zagotovilo, da sistemi upravljanja in nadzora delujejo učinkovito.

4.   Revizijsko delo se izvaja v skladu z mednarodno sprejetimi revizijskimi standardi.

5.   Revizijski organ pripravi in Komisiji vsako leto do 15. februarja po koncu obračunskega leta predloži letno revizijsko mnenje v skladu s členom 63(7) finančne uredbe, in sicer z uporabo predloge iz Priloge XVI k Uredbi (EU) 2021/... ((+)) in na podlagi opravljenega revizijskega dela, ki zajema vse naslednje elemente:

| (a) | popolnost, verodostojnost in točnost obračunov; |
| --- | --- |

(a)

popolnost, verodostojnost in točnost obračunov;

| (b) | zakonitost in pravilnost izdatkov, zajetih v obračunih, predloženih Komisiji; in |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost izdatkov, zajetih v obračunih, predloženih Komisiji; in

| (c) | sistem upravljanja in nadzora za program Interreg. |
| --- | --- |

(c)

sistem upravljanja in nadzora za program Interreg.

Kadar je program Interreg vključen v populacijo, iz katere Komisija izbere skupni vzorec na podlagi člena 49(1), letno revizijsko mnenje zajema samo elemente iz točk (a) in (c) prvega pododstavka tega odstavka.

Komisija lahko na podlagi sporočila revizijskega organa rok 15. februar izjemoma podaljša do 1. marca.

6.   Revizijski organ pripravi in Komisiji vsako leto do 15. februarja po koncu obračunskega leta predloži letno poročilo o nadzoru v skladu s točko (b) člena 63(5) finančne uredbe, za katerega se uporabi predloga iz Priloge XVII k Uredbi (EU) 2021/... ((+)) in ki podpira revizijsko mnenje iz odstavka 5 tega člena ter vsebuje povzetek ugotovitev, vključno z analizo narave in razsežnosti napak in pomanjkljivosti v sistemih, ter predlagane in izvedene korektivne ukrepe in posledično stopnjo skupnih napak in stopnjo preostalih napak za izdatke, vključene v obračune, predložene Komisiji.

7.   Kadar je program Interreg vključen v populacijo, iz katere Komisija izbere skupni vzorec v skladu s členom 49(1), revizijski organ pripravi letno poročilo o nadzoru, za katerega se uporabi predloga iz Priloge XVII k Uredbi (EU) 2021/... ((+)), ki je navedeno v odstavku 6 tega člena, ki izpolnjuje zahteve iz točke (b) člena 63(5) finančne uredbe, in ki podpira revizijsko mnenje iz odstavka 5 tega člena.

To poročilo vsebuje tudi povzetek ugotovitev, vključno z analizo narave in razsežnosti napak in pomanjkljivosti v sistemih, ter predlagane in izvedene korektivne ukrepe, rezultate revizij operacij, ki jih opravi revizijski organ v zvezi s skupnim vzorcem iz člena 49(1), in finančne popravke, ki jih organi, pristojni za program Interreg, uvedejo za posamezne nepravilnosti, ki jih je pri teh operacijah odkril revizijski organ.

8.   Revizijski organ Komisiji poročila o reviziji sistemov pošlje, takoj ko zaključi obvezni razčiščevalni postopek z ustreznimi revidiranci.

9.   Komisija in revizijski organ se srečujeta redno in vsaj enkrat na leto, razen če se dogovorita drugače, da pregledata revizijsko strategijo, letno poročilo o nadzoru in revizijsko mnenje, uskladita revizijske načrte in metode ter izmenjata stališča o vprašanjih, povezanih z izboljšanjem sistemov upravljanja in nadzora.

Člen 49

Revizije operacij

1.   Komisija izbere skupni vzorec operacij ali drugih vzorčnih enot, pri čemer uporabi metodo statističnega vzorčenja za revizije operacij, ki jih bodo izvedli revizijski organi za programe Interreg, ki prejemajo podporo iz ESRR ali instrumenta Unije za zunanje financiranje za vsako obračunsko leto.

Skupni vzorec mora biti reprezentativen za vse programe Interreg, ki sestavljajo populacijo.

Komisija lahko za namene izbire tega skupnega vzorca stratificira skupine programov Interreg v skladu z njihovimi posebnimi tveganji.

2.   Organi, pristojni za program, Komisiji predložijo informacije, potrebne za izbiro skupnega vzorca, do 1. avgusta po koncu vsakega proračunskega leta.

Navedene informacije se posredujejo v standardizirani elektronski obliki, biti morajo popolne in se ujemati z izdatki, ki so bili Komisiji prijavljeni za referenčno obračunsko leto.

3.   Brez poseganja v zahtevo za izvedbo revizije iz člena 48(2) revizijski organi za programe Interreg, zajete v skupni vzorec, ne izvedejo dodatne revizije operacij v okviru teh programov, razen če je to zahtevala Komisija v skladu z odstavkom 8 tega člena ali v primerih, v katerih je revizijski organ ugotovil posebna tveganja.

4.   Komisija revizijske organe zadevnih programov Interreg pravočasno obvesti o izbranem skupnem vzorcu, da lahko ti organi načeloma izvedejo revizije operacij do 1. septembra po koncu vsakega obračunskega leta.

5.   Zadevni revizijski organi predložijo informacije o rezultatih teh revizij ter o vseh finančnih popravkih, sprejetih v zvezi z odkritimi posameznimi nepravilnostmi najpozneje v letnih poročilih o nadzoru, ki jih je treba predložiti Komisiji na podlagi člena 48(6) in (7).

6.   Po oceni rezultatov revizij operacij, izbranih na podlagi odstavka 1, Komisija za namene svojega postopka zagotovil izračuna globalno ekstrapolirano stopnjo napake v zvezi s programi Interreg, vključenimi v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec.

7.   Kadar globalna ekstrapolirana stopnja napak iz odstavka 6 presega 2 % skupnih izdatkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija izračuna globalno stopnjo preostalih napak, pri čemer upošteva finančne popravke, ki jih uporabijo zadevni organi, pristojni za program Interreg, za posamezne nepravilnosti, ugotovljene pri revizijah operacij, izbranih na podlagi odstavka 1.

8.   Kadar je globalna stopnja preostalih napak iz odstavka 7 več kot 2 % izdatkov, prijavljenih za programe Interreg, vključene v populacijo, iz katere je bil izbran skupni vzorec, Komisija določi, ali je treba od revizijskih organov za določen program Interreg ali skupino programov Interreg, ki jih to najbolj zadeva, zahtevati, naj izvede dodatno revizijsko delo, da se nadalje ovrednoti stopnja napak in ugotovijo potrebni korektivni ukrepi za programe Interreg, pri katerih so bile odkrite nepravilnosti.

9.   Na podlagi ocene rezultatov dodatnega revizijskega dela, zahtevanega na podlagi odstavka 8 tega člena, lahko Komisija zahteva dodatne finančne popravke, ki se uporabijo za programe Interreg, pri katerih so bile odkrite nepravilnosti. V takem primeru organi, pristojni za program Interreg, izvedejo zahtevane finančne popravke v skladu s členom 103 Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

10.   Vsak revizijski organ za program Interreg, za katerega informacije iz odstavka 2 tega člena manjkajo ali so nepopolne ali niso bile predložene v roku iz prvega pododstavka navedenega odstavka, izvede ločeno vzorčenje za zadevni program Interreg v skladu s členom 79 Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

Poglavje VII

Finančno upravljanje

Finančno upravljanje

Člen 50

Proračunske obveznosti

Sklepi Komisije o odobritvi programov Interreg na podlagi člena 18 te uredbe izpolnjujejo zahteve, potrebne za oblikovanje sklepov o financiranju v smislu člena 110(2) finančne uredbe v zvezi z ESRR in podporo iz instrumenta Unije za zunanje financiranje v okviru deljenega upravljanja.

Člen 51

Plačila in predfinanciranje

1.   Prispevki iz ESRR in, kadar je primerno, podpora iz instrumentov Unije za zunanje financiranje za vsak program Interreg se v skladu s členom 47(2) plača na enotni račun, ki nima nacionalnih podračunov.

2.   Komisija poravna predfinanciranje na podlagi skupne podpore iz vsakega sklada Interreg, kakor je določen v sklepu o odobritvi programa Interreg na podlagi člena 18, glede na razpoložljiva finančna sredstva in v letnih obrokih, in sicer pred 1. julijem leta 2022 do 2026, ali v letu odobritve sklepa najpozneje 60 dni po tem, ko je bil ta sklep sprejet:

| (a) | 2021: 1 %; |
| --- | --- |

(a)

2021: 1 %;

| (b) | 2022: 1 %; |
| --- | --- |

(b)

2022: 1 %;

| (c) | 2023: 3 %; |
| --- | --- |

(c)

2023: 3 %;

| (d) | 2024: 3 %; |
| --- | --- |

(d)

2024: 3 %;

| (e) | 2025: 3 %; |
| --- | --- |

(e)

2025: 3 %;

| (f) | 2026: 3%. |
| --- | --- |

(f)

2026: 3%.

3.   Kadar programi Interreg dobivajo podporo iz ESRR in IPA III-CBC ter kadar prispevki iz ESRR znašajo 50 % ali manj skupnih dodeljenih sredstev Unije, Komisija poravna predfinanciranje v skladu z ustreznimi določbami uredbe IPA III.

4.   Kadar programi Interreg dobivajo podporo iz ESRR in bodisi iz NDICI bodisi iz NDICI in IPA III ter kadar prispevki iz ESRR znašajo 50 % ali manj skupnih dodeljenih sredstev Unije, Komisija poravna predfinanciranje v skladu s členom 23(5) Uredbe (EU) 2021/... ((+))ob upoštevanju dejanskih finančnih potreb.

Člena 96 in 97 Uredbe (EU) 2021/... ((++)) se smiselno uporabljata za predfinanciranje na podlagi prvega pododstavka tega odstavka.

5.   Za leti 2021 in 2022 Komisija znesek, poravnan kot predfinanciranje, obračuna vsako leto, za leto 2023 in naslednja leta ter za zneske, poravnane kot predfinanciranje na podlagi odstavkov 3 in 4, pa najpozneje v zadnjem obračunskem letu.

Člen 52

Izterjave

1.   Organ upravljanja zagotovi, da se od vodilnega ali edinega partnerja izterja vsak neupravičeno izplačan znesek. Partnerji vodilnemu partnerju vrnejo vse neupravičeno izplačane zneske.

2.   Države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, ki sodelujejo v določenem programu Interreg, se lahko odločijo, da vodilnemu ali edinemu partnerju ter organu upravljanja programa ni treba izterjati neupravičeno izplačanega zneska, ki brez obresti ne presega 250 EUR v obliki prispevka k operaciji iz katerega koli sklada Interreg v obračunskem letu.

Komisiji ni treba predložiti nobenih informacij, razen o odločitvi, sprejeti na podlagi prvega pododstavka.

3.   Kadar vodilnemu partnerju ne uspe zagotoviti povračila zneskov od drugih partnerjev ali kadar organu upravljanja ne uspe zagotoviti povračila zneskov od vodilnega ali edinega partnerja, država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO, na ozemlju katere ima zadevni partner sedež oziroma je registriran, če gre za EZTS, vrne organu upravljanja vsak znesek, ki je bil neupravičeno izplačan zadevnemu partnerju. Organ upravljanja je odgovoren za povračilo zadevnih zneskov v splošni proračun Unije v skladu s porazdelitvijo odgovornosti med sodelujoče države članice, tretje države, partnerske države ali ČDO, kot je določeno v programu Interreg.

4.   Ko država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja vrne vse zneske, ki so bili partnerju neupravičeno izplačani, lahko nadaljuje ali začne postopek izterjave zoper tega partnerja na podlagi svojega nacionalnega prava. V primeru uspešne izterjave lahko država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO navedene zneske uporabi za nacionalno sofinanciranje zadevnega programa Interreg. Država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO nima obveznosti, da o takih nacionalnih izterjavah poroča organom programa, odboru za spremljanje ali Komisiji.

5.   Kadar država članica, tretja država, partnerska država ali ČDO organu upravljanja ne vrne vseh zneskov, ki so bili partnerju neupravičeno izplačani, kot je navedeno v odstavku 4 tega člena, so ti zneski predmet naloga za izterjavo, ki ga izda Komisija in se po možnosti izvrši s pobotom z zadevno državo članico, tretjo državo, partnersko državo oziroma ČDO. Taka izterjava ne pomeni finančnega popravka in ne zmanjšuje podpore iz ESRR ali katerega koli instrumenta Unije za zunanje financiranje za zadevni program Interreg. Izterjani znesek pomeni namenski prejemek v skladu s členom 21(3) finančne uredbe.

Kar zadeva zneske, ki jih država članica ne vrne organu upravljanja, se pobot nanaša na naknadna plačila za isti program Interreg. Organ upravljanja nato izvede pobot z zadevno državo članico v skladu s porazdelitvijo odgovornosti med sodelujoče države članice pri finančnih popravkih, ki jih naloži organ upravljanja ali Komisija, kot je določeno v programu Interreg.

Kar zadeva zneske, ki jih tretja država, partnerska država ali ČDO ne vrne organu upravljanja, se pobot nanaša na naknadna plačila za programe v okviru zadevnega instrumenta Unije za zunanje financiranje.

Poglavje VIII

Sodelovanje tretjih držav ali partnerskih držav, ČDO ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje v programih Interreg v okviru deljenega upravljanja

Sodelovanje tretjih držav ali partnerskih držav, ČDO ali organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje v programih Interreg v okviru deljenega upravljanja

Člen 53

Veljavne določbe

Poglavja I do VII in poglavje X se uporabljajo za čezmejni program PEACE PLUS ter za sodelovanje tretjih držav, partnerskih držav in ČDO, pa tudi organizacij za regionalno povezovanje in sodelovanje, ki prejemajo podporo iz instrumentov Unije za zunanje financiranje, v programih Interreg, za katere veljajo določbe iz tega poglavja.

Člen 54

Organi, pristojni za program Interreg, in njihove naloge

1.   Vsaka tretja država, partnerska država in ČDO, ki sodeluje v programu Interreg, določi nacionalni ali regionalni organ kot kontaktno točko za organ upravljanja (v nadaljnjem besedilu: kontaktna točka).

2.   Kontaktna točka, telo, enakovredno skrbniku za komunikacije za program Interreg, kot je določeno v členu 36(1), ali podružnica oziroma podružnice nudijo podporo organu upravljanja in partnerjem v zadevni tretji državi, partnerski državi ali ČDO v zvezi z nalogami iz člena 36(2) do (6).

Člen 55

Metode upravljanja

1.   Programi Interreg A, ki dobivajo podporo iz ESRR in IPA III-CBC ali NDICI-CBC, se izvajajo v okviru deljenega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali partnerski državi.

Čezmejni program PEACE PLUS se izvaja v okviru deljenega upravljanja tako na Irskem kot v Združenem Kraljestvu.

2.   Programi Interreg B in C, ki združujejo prispevke iz ESRR in enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje, se izvajajo v okviru deljenega upravljanja v državah članicah in tudi v kateri koli sodelujoči tretji državi, partnerski državi, sodelujoči ČDO ali, v zvezi s programi Interreg D, v kateri koli ČDO, ne glede na to, ali navedena ČDO dobiva podporo v okviru enega ali več zunanjih instrumentov financiranja Unije.

3.   Programi Interreg D, ki združujejo prispevke iz ESRR in enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje, se izvajajo na katerega koli od naslednjih načinov:

| (a) | v okviru deljenega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO; |
| --- | --- |

(a)

v okviru deljenega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO;

| (b) | v okviru deljenega upravljanja le v državah članicah in kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO v zvezi z ESRR za izdatke zunaj Unije za eno ali več operacij, medtem ko se prispevki iz enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje upravljajo v okviru posrednega upravljanja; |
| --- | --- |

(b)

v okviru deljenega upravljanja le v državah članicah in kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO v zvezi z ESRR za izdatke zunaj Unije za eno ali več operacij, medtem ko se prispevki iz enega ali več instrumentov Unije za zunanje financiranje upravljajo v okviru posrednega upravljanja;

| (c) | v okviru posrednega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO. |
| --- | --- |

(c)

v okviru posrednega upravljanja tako v državah članicah kot v kateri koli sodelujoči tretji državi ali ČDO.

Kadar se celotni program ali del programa Interreg D izvaja v okviru posrednega upravljanja, se uporablja člen 61.

Člen 56

Upravičenost

1.   Z odstopanjem od člena 63(2) Uredbe (EU) 2021/... ((+)) so izdatki upravičeni do prispevka iz instrumentov Unije za zunanje financiranje, če so nastali in bili plačani pri pripravi in izvajanju operacij Interreg po 1. januarju 2021 ali po datumu predložitve programa, kar nastopi prej, v okviru programa pa se lahko zahtevajo po datumu, ko je bil sklenjen sporazum o financiranju z zadevno tretjo državo, partnersko državo ali ČDO.

Vendar pa se lahko izdatki za tehnično pomoč, ki jih upravljajo organi, pristojni za program, s sedežem v državi članici, zahtevajo v okviru programa že pred datumom sklenitve sporazuma o financiranju z zadevno tretjo državo, partnersko državo ali ČDO.

2.   Kadar se za program Interreg izberejo operacije na podlagi razpisov za zbiranje predlogov, lahko takšni razpisi vključujejo zahtevke za prispevek iz instrumentov Unije za zunanje financiranje, tudi kadar so bili razpisi objavljeni in operacije izbrane še pred sklenitvijo zadevnega sporazuma o financiranju.

Organ upravljanja lahko dokument iz člena 22(6) predloži pred sklenitvijo zadevnega sporazuma o financiranju.

Člen 57

Veliki infrastrukturni projekti

1.   Programi Interreg na podlagi tega poglavja lahko podpirajo velike infrastrukturne projekte, ki pomenijo operacije, ki zajemajo sklop gradenj, dejavnosti ali storitev, katerih namen je izpolniti enovito nalogo posebne narave z jasno opredeljenimi cilji skupnega interesa za izvajanje naložb s čezmejnim vplivom in koristmi ter pri katerih se za pridobitev, izgradnjo ali posodobitev infrastrukture dodeli proračunski delež skupnih stroškov v višini vsaj 2 500 000 EUR.

2.   Vsak upravičenec, ki izvaja velik infrastrukturni projekt ali del takega projekta, uporabi veljavna pravila o javnem naročanju.

3.   Država članica, v kateri ima sedež organ upravljanja zadevnega programa Interreg, Komisiji pošlje seznam načrtovanih velikih infrastrukturnih projektov, pri čemer navede njihovo predvideno ime, lokacijo, proračun in vodilnega partnerja. Ta seznam se pošlje kot ločeni dokument bodisi ob tem, ko Komisiji pošlje podpisano kopijo sporazuma o financiranju ali kopijo izvedbenega sporazuma iz člena 59 ali vsaj dva meseca pred sejo odbora za spremljanje ali, kjer je ustrezno, usmerjevalnega odbora, na kateri se izbira prvega od predvidenih velikih infrastrukturnih projektov.

4.   Kadar je na dnevnem redu odbora za spremljanje ali, kadar je primerno, usmerjevalnega odbora izbor enega ali več velikih infrastrukturnih projektov, organ upravljanja predloži obvestilo o konceptu za vsak tak projekt v vednost Komisiji najpozneje dva meseca pred datumom sestanka. Obvestilo o konceptu je dolgo največ tri strani in vsebuje ime, lokacijo, proračun, vodilnega partnerja in partnerje ter glavne cilje in rezultate projekta. Če obvestilo o konceptu v zvezi z enim ali več velikimi infrastrukturnimi projekti Komisiji ni posredovano do navedenega roka, lahko Komisija zahteva, da odbor za spremljanje ali usmerjevalni odbor zadevne projekte odstrani z dnevnega reda sestanka.

Člen 58

Javna naročila

1.   Kadar se za izvajanje operacije zahtevajo javna naročila storitev, blaga ali gradenj s strani upravičenca, se uporabljajo naslednja pravila:

| (a) | kadar ima upravičenec sedež v državi članici in je javni naročnik ali naročnik v smislu prava Unije, ki se uporablja za postopke javnega naročanja, se uporabljajo nacionalni zakoni in drugi predpisi; |
| --- | --- |

(a)

kadar ima upravičenec sedež v državi članici in je javni naročnik ali naročnik v smislu prava Unije, ki se uporablja za postopke javnega naročanja, se uporabljajo nacionalni zakoni in drugi predpisi;

| (b) | kadar je upravičenec javni organ partnerske države v okviru IPA III ali NDICI, ki svoje sofinanciranje prenese na organ upravljanja, lahko uporablja nacionalne zakone in druge predpise, če to dovoljuje sporazum o financiranju in če je naročilo oddano ponudniku, ki predloži najugodnejšo ponudbo ali, kadar je to primerno, ponudniku, ki ponuja najnižjo ceno, pri čemer se prepreči vsako nasprotje interesov. |
| --- | --- |

(b)

kadar je upravičenec javni organ partnerske države v okviru IPA III ali NDICI, ki svoje sofinanciranje prenese na organ upravljanja, lahko uporablja nacionalne zakone in druge predpise, če to dovoljuje sporazum o financiranju in če je naročilo oddano ponudniku, ki predloži najugodnejšo ponudbo ali, kadar je to primerno, ponudniku, ki ponuja najnižjo ceno, pri čemer se prepreči vsako nasprotje interesov.

2.   Za oddajo naročil blaga, gradenj ali storitev v vseh primerih, razen tistih iz odstavka 1 tega člena, se uporabljajo postopki za oddajo javnih naročil iz členov 178 in 179 finančne uredbe in točk 36 do 41 poglavja 3 Priloge I k navedeni uredbi.

Člen 59

Sklenitev sporazumov o financiranju v okviru deljenega upravljanja

1.   Da se program Interreg v tretji državi, partnerski državi ali ČDO izvede v skladu s členom 112(4) finančne uredbe, se sporazum o financiranju sklene med Komisijo, ki zastopa Unijo, in vsako sodelujočo tretjo državo, partnersko državo ali ČDO v skladu z njenim zadevnim nacionalnim pravnim okvirom.

2.   Vsak sporazum o financiranju se sklene do 31. decembra v letu, ki sledi letu, ko je bila prevzeta prva proračunska obveznost, in se šteje za sklenjen na dan, ko ga podpiše zadnja pogodbenica.

Vsak sporazum o financiranju začne veljati na dan:

| (a) | ko ga je podpisala zadnja pogodbenica, ali |
| --- | --- |

(a)

ko ga je podpisala zadnja pogodbenica, ali

| (b) | ko je tretja država, partnerska država ali ČDO zaključila postopek, potreben za ratifikacijo v skladu s svojim nacionalnim pravnim okvirom, in o tem obvestila Komisijo. |
| --- | --- |

(b)

ko je tretja država, partnerska država ali ČDO zaključila postopek, potreben za ratifikacijo v skladu s svojim nacionalnim pravnim okvirom, in o tem obvestila Komisijo.

3.   Komisija predloži osnutek sporazuma o financiranju ob odobritvi zunanjega programa.

Kadar program Interreg vključuje več kot eno tretjo državo, partnersko državo ali ČDO, skleneta obe pogodbenici vsaj en sporazum o financiranju pred datumom iz odstavka 2. Druge tretje države, partnerske države ali ČDO lahko podpišejo svoje sporazume o financiranju najpozneje do 30. junija drugega leta po letu, ko je bila prevzeta prva proračunska obveznost.

4.   Država članica, ki v kateri ima sedež organ upravljanja zadevnega programa Interreg, bodisi:

| (a) | lahko podpiše tudi sporazum o financiranju; ali |
| --- | --- |

(a)

lahko podpiše tudi sporazum o financiranju; ali

| (b) | brez odlašanja podpiše izvedbeni sporazum z vsako tretjo državo, partnersko državo ali ČDO, ki sodeluje pri tem programu Interreg, v katerem so določene vzajemne pravice in obveznosti v zvezi z njegovim izvajanjem in finančnim upravljanjem. |
| --- | --- |

(b)

brez odlašanja podpiše izvedbeni sporazum z vsako tretjo državo, partnersko državo ali ČDO, ki sodeluje pri tem programu Interreg, v katerem so določene vzajemne pravice in obveznosti v zvezi z njegovim izvajanjem in finančnim upravljanjem.

5.   Izvedbeni sporazum, podpisan v skladu s točko (b) odstavka 4, zajema vsaj naslednje elemente:

| (a) | podrobno ureditev za plačila; |
| --- | --- |

(a)

podrobno ureditev za plačila;

| (b) | finančno upravljanje; |
| --- | --- |

(b)

finančno upravljanje;

| (c) | vodenje evidenc; |
| --- | --- |

(c)

vodenje evidenc;

| (d) | obveznosti poročanja; |
| --- | --- |

(d)

obveznosti poročanja;

| (e) | preverjanje, nadzor in revizijo; in |
| --- | --- |

(e)

preverjanje, nadzor in revizijo; in

| (f) | nepravilnosti in izterjave. |
| --- | --- |

(f)

nepravilnosti in izterjave.

6.   Kadar se država članica, v kateri ima sedež organ upravljanja programa Interreg, odloči, da podpiše sporazum o financiranju v skladu s točko (a) odstavka 4 tega člena, se ta sporazum o financiranju šteje kot orodje za izvajanje proračuna Unije v skladu s finančno uredbo in ne kot mednarodni sporazum iz členov 216 do 219 PDEU.

Člen 60

Prispevek tretje države, partnerske države ali ČDO, razen sofinanciranja

1.   Kadar tretja država, partnerska država ali ČDO na organ upravljanja prerazporedi finančni prispevek za podporo programu Interreg, razen sofinanciranja podpore Unije za program Interreg, so pravila, ki se nanašajo na navedeni finančni prispevek, vsebovana v naslednjem dokumentu:

| (a) | kadar zadevna država članica podpiše sporazum o financiranju v skladu s točko (a) člena 59(4) v enem od naslednjih dokumentov:






  (i) | v ločenem delu zadevnega sporazuma o financiranju ali |
| --- | --- | --- |

(a)

kadar zadevna država članica podpiše sporazum o financiranju v skladu s točko (a) člena 59(4) v enem od naslednjih dokumentov:

(i)

v ločenem delu zadevnega sporazuma o financiranju ali

| (ii) | v ločenem izvedbenem sporazumu med državo članico, v kateri ima sedež organ upravljanja, in tretjo državo, partnersko državo ali ČDO oziroma neposredno med organom upravljanja in pristojnim organom v tretji državi, partnerski državi ali ČDO; in |
| --- | --- |

(ii)

v ločenem izvedbenem sporazumu med državo članico, v kateri ima sedež organ upravljanja, in tretjo državo, partnersko državo ali ČDO oziroma neposredno med organom upravljanja in pristojnim organom v tretji državi, partnerski državi ali ČDO; in

| (b) | kadar zadevna država članica podpiše izvedbeni sporazum v skladu s točko (b) člena 59(4) v enem od naslednjih dokumentov:






  (i) | v ločenem delu zadevnega izvedbenega sporazuma ali |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar zadevna država članica podpiše izvedbeni sporazum v skladu s točko (b) člena 59(4) v enem od naslednjih dokumentov:

(i)

v ločenem delu zadevnega izvedbenega sporazuma ali

| (ii) | dodaten izvedbeni sporazum, podpisan med istimi pogodbenicami iz točke (a). |
| --- | --- |

(ii)

dodaten izvedbeni sporazum, podpisan med istimi pogodbenicami iz točke (a).

Za namene točke (b)(i) prvega pododstavka lahko oddelki izvedbenega sporazuma, kadar je primerno, vključujejo tako prerazporejeni finančni prispevek kot podporo Unije za program Interreg.

2.   Izvedbeni sporazum iz odstavka 1 tega člena vključuje vsaj elemente, ki zadevajo sofinanciranje tretje države, partnerske države ali ČDO, navedene v členu 59(5).

Poleg tega mora določati oboje od naslednjega:

| (a) | znesek dodatnega finančnega prispevka; in |
| --- | --- |

(a)

znesek dodatnega finančnega prispevka; in

| (b) | načrtovano uporabo in pogoje uporabe, vključno s pogoji za zahtevke za ta dodatni prispevek. |
| --- | --- |

(b)

načrtovano uporabo in pogoje uporabe, vključno s pogoji za zahtevke za ta dodatni prispevek.

3.   V zvezi s čezmejnim programom PEACE PLUS finančni prispevek za dejavnosti Unije iz Združenega kraljestva v obliki zunanjih namenskih prejemkov iz točke (e) člena 21(2) finančne uredbe predstavlja del proračunskih sredstev za razdelek 2 „Kohezija in vrednote“, podrazdelek „Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija“.

Za navedeni prispevek se uporablja posebni sporazum o financiranju z Združenim kraljestvom v skladu s členom 59 te uredbe. Komisija in Združeno kraljestvo ter Irska so pogodbenice tega posebnega sporazuma o financiranju.

Posebni sporazum o financiranju se sklene pred začetkom izvajanja programa, kar organu za posebne programe EU omogoči, da za izvajanje programa uporabi veljavno zakonodajo Unije.

Poglavje IX

Posebne določbe za posredno upravljanje

Posebne določbe za posredno upravljanje

Člen 61

Sodelovanje najbolj oddaljenih regij

1.   Kadar se s soglasjem zadevne države članice in regij celotni program ali del programa Interreg D izvaja v okviru posrednega upravljanja na podlagi točke (b) oziroma (c) člena 55(3) te uredbe, se naloge izvrševanja zaupajo enemu od teles iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe, zlasti takemu telesu, ki ima sedež v sodelujoči državi članici, vključno z organom upravljanja zadevnega programa Interreg.

2.   V skladu s točko (c) člena 154(6) finančne uredbe se Komisija lahko odloči, da ne bo zahtevala predhodne ocene, kakor je navedeno v odstavkih 3 in 4 navedenega člena, če je opravljanje nalog izvrševanja proračuna iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) navedene uredbe zaupano organu upravljanja za program Interreg za najbolj oddaljene regije, določene na podlagi člena 45(1) te uredbe in v skladu s členom 71 Uredbe (EU) 2021/... ((+)).

3.   Kadar so naloge izvrševanja proračuna iz točke (c) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe zaupane organizaciji države članice, se uporabi člen 157 navedene uredbe.

4.   Kadar program ali ukrep, ki ga sofinancira eden ali več instrumentov za zunanje financiranje, izvaja tretja država, partnerska država, ČDO ali katero koli drugo telo, našteto v točki (c) prvega pododstavka člena 62(1) finančne uredbe ali navedeno v Uredbi (EU) 2021/... ((+)) ali Sklepu 2013/755/EU ali obeh, se uporabljajo ustrezna pravila iz teh instrumentov.

Pogoji za izvajanje dela programa Interreg iz sklopa D v okviru posrednega upravljanja na podlagi točke (b) ali (c) člena 55(3) te uredbe se opredelijo s sporazumom, sklenjenim med Komisijo, organom upravljanja ali njegovo državo članico in pooblaščenim organom.

Poglavje X

Končne določbe

Končne določbe

Člen 62

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 16(6) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... [vstavite datum začetka veljavnosti te uredbe].

3.   Prenos pooblastila iz člena 16(6) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 16(6), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 63

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 115(1) Uredbe (EU) 2021/... ((++)). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 64

Prehodne določbe

Uredba (EU) št. 1299/2013 ali kateri koli akt, sprejet na podlagi navedene uredbe, se še naprej uporablja za programe in operacije, ki jih v programskem obdobju 2014–2020 podpira ESRR.

Člen 65

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

predsednik

...

Za Svet

predsednik

...

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 116.

1

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 137.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. marca 2019 (UL C 108, 26.3.2021, str. 247) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 27. maja 2021. Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno Uradnem listu).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo in o finančnih pravilih zanje ter za Sklad za azil in migracije, Sklad za notranjo varnost in Instrument za upravljanje meja in vizume (UL ..., str. ...).

4

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

(5)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (UL ..., str. ...).

5

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6168/21 (2018/0197(COD)).

(++)

(6)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).

7

(8)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o vzpostavitvi Instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje - Evropa v svetu, spremembi in razveljavitvi Sklepa št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta in Sklepa Sveta št. 466/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (UL L ..., str. ...).

8

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6879/21 (2018/0243(COD)).

(+)

(9)  Sklep Sveta 2013/755/EU z dne 25. novembra 2013 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski uniji (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) (UL L 344, 19.12.2013, str. 1).

9

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6168/21 (2018/0197(COD)).

(++)

((+++))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+++)

(10)  Uredba (ES) št. 1082/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) (UL L 210, 31.7.2006, str. 19).

10

(11)  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

11

(12)  Sklep Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (UL L 201, 3.8.2010, str. 30).

12

(13)  Uredba (EU) 2021/.... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o Evropskem socialnem skladu plus (ESS+) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1296/2013 (UL L ..., str. ...).

13

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6980/21 (2018/0206(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

(14)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

14

(15)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 481/2014 z dne 4. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s posebnimi pravili o upravičenosti izdatkov za programe sodelovanja (UL L 138, 13.5.2014, str. 45).

15

(16)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi evropskega instrumenta sosedstva (UL L 77, 15.3.2014, str. 27).

17

(18)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

18

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6879/21 (2018/0243(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6168/21 (2018/0197(COD)).

(++)

((+++))  Uredba iz dokumenta ST 6879/21 (2018/0243(COD)).

(+++)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6168/21 (2018/0197(COD)).

(++)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6879/21 (2018/0243(COD)).

(++)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6879/21 (2018/0243(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6879/21 (2018/0243(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6168/21 (2018/0197(COD)).

(+)

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(++)

((+++))  Uredba iz dokumenta ST 6980/21 (2018/0206(COD)).

(+++)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6168/21 (2018/0197(COD)).

(++)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6879/21 (2018/0243(COD)).

(+)

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(++)

((+++))  Uredba iz dokumenta ST 6168/21 (2018/0197(COD)).

(+++)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

(19)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

19

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6168/21 (2018/0197(COD)).

(+)

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(++)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6168/21 (2018/0197(COD)).

(++)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

(20)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

20

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

(21)  Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (UL L 157, 9.6.2006, str. 87).

21

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6879/21 (2018/0243(COD)).

(+)

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(++)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(+)

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6879/21 (2018/0243(COD)).

(+)

((++))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

(++)

---

PRILOGA

PREDLOGA ZA PROGRAME INTERREG

| CCI | [15 znakov] |
| --- | --- |
| Naslov | [255] |
| Različica | |
| Prvo leto | [4] |
| Zadnje leto | [4] |
| Upravičen od | |
| Upravičen do | |
| Številka sklepa Komisije | |
| Datum sklepa Komisije | |
| Številka sklepa o spremembi programa | [20] |
| Datum začetka veljavnosti sklepa o spremembi programa | |
| Regije NUTS, ki so zajete v programu | |
| Sklop | |

CCI

[15 znakov]

Naslov

[255]

Različica

Prvo leto

[4]

Zadnje leto

[4]

Upravičen od

Upravičen do

Številka sklepa Komisije

Datum sklepa Komisije

Številka sklepa o spremembi programa

[20]

Datum začetka veljavnosti sklepa o spremembi programa

Regije NUTS, ki so zajete v programu

Sklop

1.   Skupna programska strategija: glavni razvojni izzivi in odzivi politik

1.1.   Programsko območje (se ne zahteva za programe Interreg C)

Sklic: točka (a) člena 17(3), točka (a) člena 17(9)

| Besedilno polje [2 000] |
| --- |

Besedilno polje [2 000]

1.2   Skupna programska strategija: povzetek glavnih skupnih izzivov, pri čemer se upoštevajo ekonomska, socialna in teritorialna neskladja in neenakosti, skupne naložbene potrebe ter medsebojno dopolnjevanje in sinergije z drugimi programi in instrumenti financiranja, spoznanja iz izkušenj v preteklosti ter makroregionalne strategije in strategije za morske bazene, kadar celotno programsko območje ali del njega zajema ena ali več strategij.

Sklic: točka (b) člena 17(3), točka (b) člena 17(9)

| Besedilno polje [50 000] |
| --- |

Besedilno polje [50 000]

1.3.   Utemeljitev za izbrane cilje politike in specifične cilje programa Interreg, ustrezne prednostne naloge, specifične cilje in oblike podpore, po potrebi z obravnavo manjkajoče povezave v čezmejni infrastrukturi

Sklic: točka (c) člena 17(3)

Tabela 1

| Izbrani cilj politike ali specifični cilj programa Interreg | Izbrani specifični cilj | Prednostna naloga | Utemeljitev izbire |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | [2 000 na vsak cilj] |

Izbrani cilj politike ali specifični cilj programa Interreg

Izbrani specifični cilj

Prednostna naloga

Utemeljitev izbire

[2 000 na vsak cilj]

2.   Prednostne naloge [300]

Sklic: točki (d) in (e) člena 17(3)

2.1.   Naziv prednostne naloge (ponovi se za vsako prednostno nalogo)

Sklic: točka (d) člena 17(3)

| Besedilno polje: [300] |
| --- |

Besedilno polje: [300]

2.1.1.   Specifični cilj (ponovi se za vsak izbran specifični cilj)

Sklic: točka (e) člena 17(3)

| Besedilno polje: [300] |
| --- |

Besedilno polje: [300]

2.1.2.   Povezane vrste ukrepov in njihov pričakovani prispevek k tem specifičnim ciljem in, kadar je primerno, makroregionalnim strategijam in strategijam za morske bazene

Sklic: točka (e)(i) člena 17(3), točka (c)(ii) člen 17(9)

| Besedilno polje [7 000] |
| --- |

Besedilno polje [7 000]

Za program INTERACT in ESPON:

Sklic: točka (c)(i) člena 17(9)

Opredelitev edinega upravičenca ali omejen seznam upravičencev in postopek odobritve

| Besedilno polje [7 000] |
| --- |

Besedilno polje [7 000]

2.1.3.   Kazalniki

Sklic: točka (e)(ii) člena 17(3), točka (c)(iii) člena 17(9)

Tabela 2

Kazalniki učinka

| Prednostna naloga | Specifični cilj | ID
  [5] | Kazalnik | Merska enota
  [255] | Mejnik (2024)
  [200] | Končna ciljna vrednost (2029)
  [200] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

Prednostna naloga

Specifični cilj

ID

[5]

Kazalnik

Merska enota

[255]

Mejnik (2024)

[200]

Končna ciljna vrednost (2029)

[200]

Tabela 3

Kazalniki rezultatov

| Prednostna naloga | Specifični cilj | ID | Kazalnik | Merska enota | Izhodišče | Referenčno leto | Končna ciljna vrednost (2029) | Vir podatkov | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Prednostna naloga

Specifični cilj

ID

Kazalnik

Merska enota

Izhodišče

Referenčno leto

Končna ciljna vrednost (2029)

Vir podatkov

Opombe

2.1.4.   Glavne ciljne skupine

Sklic: točka (e)(iii) člena 17(3), točka (c)(iv) člena 17(9)

| Besedilno polje [7 000] |
| --- |

Besedilno polje [7 000]

2.1.5.   Navedba posebnih ciljnih območij, vključno z načrtovano uporabo celostnih teritorialnih naložb, lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali drugih teritorialnih orodij

Sklic: točka (e)(iv) člena 17(3)

| Besedilno polje [7 000] |
| --- |

Besedilno polje [7 000]

2.1.6.   Načrtovana uporaba finančnih instrumentov

Sklic: točka (e)(v) člena 17(3)

| Besedilno polje [7 000] |
| --- |

Besedilno polje [7 000]

2.1.7.   Okvirna razčlenitev virov programov EU po vrsti ukrepov

Sklic: točka (e)(vi) člena 17(3), točka (c)(v) člena 17(9)

Tabela 4

Razsežnost 1 – področje ukrepa

| Prednostna naloga št. | Sklad | Specifični cilj | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Specifični cilj

Koda

Znesek (v EUR)

Tabela 5

Razsežnost 2 – oblika financiranja

| Prednostna naloga št. | Sklad | Specifični cilj | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Specifični cilj

Koda

Znesek (v EUR)

Tabela 6

Razsežnost 3 – mehanizem za ozemeljsko izvrševanje in ozemeljski pristop

| Prednostna naloga št. | Sklad | Specifični cilj | Koda | Znesek (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Prednostna naloga št.

Sklad

Specifični cilj

Koda

Znesek (v EUR)

3.   Finančni načrt

Sklic: točka (f) člena 17(3)

3.1.   Finančna sredstva po letih

Sklic: točka (g)(i) člena 17(3), točke (a) do (d) člena 17(4))

Tabela 7

| Sklad | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ESRR
  (cilj „teritorialno sodelovanje“) | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| IPA III-CBC (1) | | | | | | | | |
| NDICI-CBC (1) | | | | | | | | |
| IPA III (2) | | | | | | | | |
| NDICI (2) | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| OCTP (3) | | | | | | | | |
| Skladi Interreg (4) | | | | | | | | |
| Skupaj | | | | | | | | |

Sklad

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

ESRR

(cilj „teritorialno sodelovanje“)

IPA III-CBC (1)

NDICI-CBC (1)

IPA III (2)

NDICI (2)

OCTP (3)

Skladi Interreg (4)

Skupaj

3.2.   Skupna finančna sredstva po skladih in nacionalno sofinanciranje

Sklic: točka (f)(ii) člena 17(3), točke (a) do (d) člena 17(4)

Tabela 8

| Št. cilja politike ali tehnična pomoč | Prednostna naloga | Sklad
  (kakor je ustrezno) | Osnova za izračun podpore EU (skupni upravičeni stroški ali javni prispevki) | Prispevek EU
  (a) =(a1)+(a2) | Okvirna razčlenitev prispevka EU | Nacionalni prispevek
  (b)=(c)+(d) | Okvirna razčlenitev ustreznega nacionalnega partnerja | Skupaj
  (e)=(a)+(b) | Stopnja sofinanciranja
  (f)=(a)/(e) | Prispevek tretjih držav
  (v vednost) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brez tehnične pomoči na podlagi člena 27(1)(a1) | S tehnično pomočjo na podlagi člena 27(1) CPR
  (a2) | Nacionalni javni prispevek
  (c) | Nacionalni zasebni prispevek
  (d) |
| | Prednostna naloga 1 | ESRR | | | | | | | | | | |
| IPA III-CBC (5) | | | | | | | | | | |
| NDICI-CBC (5) | | | | | | | | | | |
| IPA III (6) | | | | | | | | | | |
| NDICI (6) | | | | | | | | | | |
| OCTP (7) | | | | | | | | | | |
| Skladi Interreg (8) | | | | | | | | | | |
| | Prednostna naloga 2 | (skladi isti kot zgoraj) | | | | | | | | | | |
| | Skupaj | Vsi skladi | | | | | | | | | | |
| | | ESRR | | | | | | | | | | |
| | | IPA III-CBC | | | | | | | | | | |
| | | NDICI-CBC | | | | | | | | | | |
| | | IPA III | | | | | | | | | | |
| | | NDICI | | | | | | | | | | |
| | | OCTP | | | | | | | | | | |
| | | Skladi Interreg | | | | | | | | | | |
| | Skupaj | Vsi skladi | | | | | | | | | | |

Št. cilja politike ali tehnična pomoč

Prednostna naloga

Sklad

(kakor je ustrezno)

Osnova za izračun podpore EU (skupni upravičeni stroški ali javni prispevki)

Prispevek EU

(a) =(a1)+(a2)

Okvirna razčlenitev prispevka EU

Nacionalni prispevek

(b)=(c)+(d)

Okvirna razčlenitev ustreznega nacionalnega partnerja

Skupaj

(e)=(a)+(b)

Stopnja sofinanciranja

(f)=(a)/(e)

Prispevek tretjih držav

(v vednost)

Brez tehnične pomoči na podlagi člena 27(1)(a1)

S tehnično pomočjo na podlagi člena 27(1) CPR

(a2)

Nacionalni javni prispevek

(c)

Nacionalni zasebni prispevek

(d)

Prednostna naloga 1

ESRR

IPA III-CBC (5)

NDICI-CBC (5)

IPA III (6)

NDICI (6)

OCTP (7)

Skladi Interreg (8)

Prednostna naloga 2

(skladi isti kot zgoraj)

Skupaj

Vsi skladi

ESRR

IPA III-CBC

NDICI-CBC

IPA III

NDICI

OCTP

Skladi Interreg

Skupaj

Vsi skladi

4.   Ukrepi, sprejeti za vključitev ustreznih partnerjev v programu v pripravo programa Interreg ter vloga teh partnerjev v programu pri izvajanju, spremljanju in vrednotenju

Sklic: točka (g) člena 17(3)

| Besedilno polje [10 000] |
| --- |

Besedilno polje [10 000]

5.   Pristop h komuniciranju in prepoznavnosti za program Interreg (cilji, ciljna občinstva, komunikacijske poti, vključno s pojavljanjem v družbenih medijih, kjer je to ustrezno, načrtovani proračun in ustrezni kazalniki za spremljanje in vrednotenje)

Sklic: točka (h) člena 17(3)

| Besedilno polje [4 500] |
| --- |

Besedilno polje [4 500]

6.   Navedba podpore za projekte manjšega obsega, vključno z malimi projekti v okviru skladov za male projekte

Sklic: točka (i) člena 17(3), člen 24

| Besedilno polje [7 000] |
| --- |

Besedilno polje [7 000]

7.   Izvedbene določbe

7.1.   Organi, pristojni za program

Sklic: točka (a) člena 17(6)

Tabela 9

| Organi, pristojni za program | Ime institucije [255] | Ime kontaktne osebe [200] | E-pošta [200] |
| --- | --- | --- | --- |
| Organ upravljanja | | | |
| Nacionalni organ (za programe s sodelujočimi tretjimi ali partnerskimi državami, kadar je ustrezno) | | | |
| Revizijski organ | | | |
| Predstavniki skupine revizorjev | | | |
| Telo, ki mu Komisija nakazuje izplačila | | | |

Organi, pristojni za program

Ime institucije [255]

Ime kontaktne osebe [200]

E-pošta [200]

Organ upravljanja

Nacionalni organ (za programe s sodelujočimi tretjimi ali partnerskimi državami, kadar je ustrezno)

Revizijski organ

Predstavniki skupine revizorjev

Telo, ki mu Komisija nakazuje izplačila

7.2.   Postopek za ustanovitev skupnega sekretariata

Sklic: točka (b) člen 17(6)

| Besedilno polje [3 500] |
| --- |

Besedilno polje [3 500]

7.3.   Porazdelitev odgovornosti med sodelujoče države članice in, kjer je ustrezno, tretje ali partnerske države in ČDO pri finančnih popravkih, ki jih naloži organ upravljanja ali Komisija

Sklic: točka (c) člena 17(6)

| Besedilno polje [10 500] |
| --- |

Besedilno polje [10 500]

8.   Uporaba stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki ni povezano s stroški

Sklic: Člena 94 in 95 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) (uredba o skupnih določbah)

Tabela 10

Uporaba stroškov na enoto, pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in financiranja, ki ni povezano s stroški

| Načrtovana uporaba členov 94 in 95 | DA | NE |
| --- | --- | --- |
| Od sprejetja programa se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj v okviru prednostne naloge v skladu s členom 94 uredbe o skupnih določbah (če je odgovor pritrdilen, izpolnite Dodatek 1) | ☐ | ☐ |
| Od sprejetja programa se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi financiranja, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom 95 uredbe o skupnih določbah (če je odgovor pritrdilen, izpolnite Dodatek 2) | ☐ | ☐ |

Načrtovana uporaba členov 94 in 95

DA

NE

Od sprejetja programa se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj v okviru prednostne naloge v skladu s členom 94 uredbe o skupnih določbah (če je odgovor pritrdilen, izpolnite Dodatek 1)

☐

☐

Od sprejetja programa se bo uporabljalo povračilo prispevka Unije na podlagi financiranja, ki ni povezano s stroški, v skladu s členom 95 uredbe o skupnih določbah (če je odgovor pritrdilen, izpolnite Dodatek 2)

☐

☐

Zemljevid

Zemljevid programskega območja

---

(1)  Programi Interreg A, zunanje čezmejno sodelovanje.

(2)  Programi Interreg B in C.

(3)  Programi Interreg B, C in D.

(4)  ESRR, IPA III, NDICI ali OCTP, kadar je pomoč nakazana kot enotni znesek v okviru programov Interreg B in C.

(5)  Programi Interreg A, zunanje čezmejno sodelovanje.

(6)  Programi Interreg B in C.

(7)  Programi Interreg B, C in D.

(8)  ESRR, IPA III, NDICI ali OCTP, kadar je pomoč nakazana kot enotni znesek v okviru programov Interreg B in C.

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6674/21 (2018/0196(COD)).

---

Dodatek 1

Prispevek Unije na podlagi stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj

Predloga za predložitev podatkov v obravnavo Komisiji

(člen 94 Uredbe (EU) 2021/... ((+))
  - (uredba o skupnih določbah)

| Datum predložitve predloga | |
| --- | --- |
| | |

Datum predložitve predloga

Ta dodatek se ne zahteva, kadar se uporablja poenostavljena možnost obračunavanja stroškov na ravni EU, določeno z delegiranim aktom iz člena 94(4) uredbe o skupnih določbah.

A.   Povzetek glavnih elementov

| Prednostna naloga | Sklad | Specifični cilj | Ocenjeni delež skupnih dodeljenih finančnih sredstev v okviru prednostne naloge, za katera bo veljala poenostavljena možnost obračunavanja stroškov, v % | Vrste zajetih operacij | Kazalniki, ki sprožijo povračilo | Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo | Vrsta poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov (standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje) | Znesek (v EUR) ali odstotek (v primeru pavšalne stopnje) poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Koda (1) | Opis | Koda (2) | Opis | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Prednostna naloga

Sklad

Specifični cilj

Ocenjeni delež skupnih dodeljenih finančnih sredstev v okviru prednostne naloge, za katera bo veljala poenostavljena možnost obračunavanja stroškov, v %

Vrste zajetih operacij

Kazalniki, ki sprožijo povračilo

Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo

Vrsta poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov (standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje)

Znesek (v EUR) ali odstotek (v primeru pavšalne stopnje) poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov

Koda (1)

Opis

Koda (2)

Opis

B.   Podrobnosti glede na vrsto operacije (izpolni se za vsako vrsto operacije)

Ali je organ upravljanja prejel podporo zunanjega podjetja za določitev poenostavljenih stroškov v nadaljevanju?

Če je odgovor pritrdilen, navedite ime zunanjega podjetja:

| Da/ne – ime zunanjega podjetja |
| --- |

Da/ne – ime zunanjega podjetja

| 1.1 | Opis vrste operacije, vključno s časovnim razporedom za izvajanje (3) |
| --- | --- |

1.1

Opis vrste operacije, vključno s časovnim razporedom za izvajanje (3)

| 1.2 | Specifični cilj |
| --- | --- |

1.2

Specifični cilj

| 1.3 | Kazalnik, ki sproži povračilo (4) |
| --- | --- |

1.3

Kazalnik, ki sproži povračilo (4)

| 1.4 | Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo |
| --- | --- |

1.4

Merska enota za kazalnik, ki sproži povračilo

| 1.5 | Standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje |
| --- | --- |

1.5

Standardni stroški na enoto, pavšalni zneski ali pavšalne stopnje

| 1.6 | Znesek na enoto meritve ali odstotek (za pavšalni znesek) poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov |
| --- | --- |

1.6

Znesek na enoto meritve ali odstotek (za pavšalni znesek) poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov

| 1.7 | Kategorije stroškov, krite s stroški na enoto, pavšalnimi zneski ali pavšalnimi stopnjami |
| --- | --- |

1.7

Kategorije stroškov, krite s stroški na enoto, pavšalnimi zneski ali pavšalnimi stopnjami

| 1.8 | Ali te kategorije stroškov krijejo vse upravičene izdatke za delovanje? (D/N) |
| --- | --- |

1.8

Ali te kategorije stroškov krijejo vse upravičene izdatke za delovanje? (D/N)

| 1.9 | Prilagoditvena metoda (5) |
| --- | --- |

1.9

Prilagoditvena metoda (5)

| 1.10 | Preverjanje doseganja enot [dokončanih]






  — | opišite, kateri dokumenti/sistemi se bodo uporabljali za preverjanje doseganja dokončanih merskih enot |
| --- | --- | --- |

1.10

Preverjanje doseganja enot [dokončanih]

—

opišite, kateri dokumenti/sistemi se bodo uporabljali za preverjanje doseganja dokončanih merskih enot

| — | opišite, kaj se bo preverjalo v okviru upravljalnih preverjanj in kdo bo to izvedel |
| --- | --- |

—

opišite, kaj se bo preverjalo v okviru upravljalnih preverjanj in kdo bo to izvedel

| — | opišite načrtovano ureditev za zbiranje in shranjevanje relevantnih podatkov/dokumentov |
| --- | --- |

—

opišite načrtovano ureditev za zbiranje in shranjevanje relevantnih podatkov/dokumentov

| 1.11 | Možne neprimerne spodbude, ublažitveni ukrepi (6), in ocenjena raven grožnje (visoka, srednja, nizka) |
| --- | --- |

1.11

Možne neprimerne spodbude, ublažitveni ukrepi (6), in ocenjena raven grožnje (visoka, srednja, nizka)

| 1.12 | Skupni znesek (nacionalni in EU), ki naj bi ga na tej podlagi po pričakovanjih povrnila Komisija |
| --- | --- |

1.12

Skupni znesek (nacionalni in EU), ki naj bi ga na tej podlagi po pričakovanjih povrnila Komisija

C.   Izračun standardnih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in pavšalnih stopenj

| 1. | Vir podatkov, uporabljenih za izračun standardnih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov ali pavšalnih stopenj (kdo je predložil, zbral in evidentiral podatke; kje so podatki shranjeni; presečni datumi; potrjevanje itd.): |
| --- | --- |

1.

| 2. | Navedite, zakaj sta predlagana metoda in izračun na podlagi člena 88(2) uredbe o skupnih določbah relevantna za vrsto operacije: |
| --- | --- |

2.

| 3. | Navedite, kako so bili izračuni narejeni, vključno zlasti s predpostavkami v smislu kakovosti ali količin. Če je to relevantno, je treba uporabiti in na zahtevo predložiti statistične dokaze in referenčne vrednosti v obliki, ki jo lahko uporabi Komisija: |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pojasnite, kako ste zagotovili, da so bili v izračun standardnih stroškov na enoto, pavšalnega zneska ali pavšalne stopnje vključeni le upravičeni izdatki: |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ocena revizijskega organa ali organov v zvezi z metodologijo za izračun in zneski ter ureditvijo za zagotovitev potrjevanja, kakovosti, zbiranja in shranjevanja podatkov: |
| --- | --- |

5.

---

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6647/21 (2018/0196(COD)).

(1)  To se nanaša na kodo za razsežnost „področje ukrepanja“ v Tabeli 1 Priloge I k Uredbi o skupnih določbah.

(2)  To se nanaša na kodo za skupne kazalnike, če je ustrezno.

(3)  Načrtovani začetni datum izbora operacij in načrtovani končni datum njihovega zaključka (iz člena 63(5) Uredbe o skupnih določbah).

(4)  Za operacije, ki vključujejo različne poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov, in zajemajo različne kategorije stroškov, različne projekte ali zaporedne faze operacije, je treba za vsak kazalnik, ki sproži povračilo, izpolniti polja 1.3 do 1.11.

(5)  Če je ustrezno, označite pogostnost in časovno razporeditev prilagoditve ter jasen sklic na specifični kazalnik (vključno s povezavo na spletno mesto, kjer je ta kazalnik objavljen, če je ustrezno).

(6)  Ali obstajajo možne negativne posledice na kakovost podprte operacije in, če obstajajo, kakšni ukrepi (kot zagotovitev kakovosti) bodo sprejeti za izravnavo tega tveganja?

---

Dodatek 2

Prispevek Unije, temelječ na financiranju, ki ni povezano s stroški

Predloga za predložitev podatkov v obravnavo Komisiji

(člen 95 Uredbe (EU) 2021/... ((+)) (uredbe o skupnih določbah)

| Datum predložitve predloga | |
| --- | --- |
| | |

Datum predložitve predloga

Ta dodatek se ne zahteva, kadar se uporablja poenostavljeno obračunavanje stroškov na ravni EU, določeno z delegiranim aktom iz člena 95(4) uredbe o skupnih določbah.

A.   Povzetek glavnih elementov

| Prednostna naloga | Sklad | Specifični cilj | Znesek, ki ga krije financiranje, ki ni povezano s stroški | Vrste zajetih operacij | Pogoji, ki jih je treba izpolniti / rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije | Kazalnik | Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti / rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije | Načrtovana vrsta metode, ki se uporabi za povračila upravičencu oziroma upravičencem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Koda (1) | Opis | | Koda (2) | Opis | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

Prednostna naloga

Sklad

Specifični cilj

Znesek, ki ga krije financiranje, ki ni povezano s stroški

Vrste zajetih operacij

Pogoji, ki jih je treba izpolniti / rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije

Kazalnik

Merska enota za pogoje, ki jih je treba izpolniti / rezultati, ki jih je treba doseči, ki sprožijo povračilo s strani Komisije

Načrtovana vrsta metode, ki se uporabi za povračila upravičencu oziroma upravičencem

Koda (1)

Opis

Koda (2)

Opis

B.   Podrobnosti glede na vrsto operacije (izpolni se za vsako vrsto operacije)

| 1.1 | Opis vrste operacije |
| --- | --- |

1.1

Opis vrste operacije

| 1.2 | Specifični cilj |
| --- | --- |

1.2

Specifični cilj

| 1.3 | Pogoji, ki jih je treba izpolniti, ali rezultati, ki jih je treba doseči |
| --- | --- |

1.3

Pogoji, ki jih je treba izpolniti, ali rezultati, ki jih je treba doseči

| 1.4 | Rok za izpolnitev pogojev ali dosežek rezultatov |
| --- | --- |

1.4

Rok za izpolnitev pogojev ali dosežek rezultatov

| 1.5 | Merska enota za a pogoje, ki jih je treba izpolniti / rezultate, ki jih je treba doseči za povračilo s strani Komisije |
| --- | --- |

1.5

Merska enota za a pogoje, ki jih je treba izpolniti / rezultate, ki jih je treba doseči za povračilo s strani Komisije

| 1.6 | Vmesni rezultati (če je ustrezno), ki sprožijo povračilo Komisije, skupaj s časovnim razporedom za povračila |
| --- | --- |

1.6

Vmesni rezultati (če je ustrezno), ki sprožijo povračilo Komisije, skupaj s časovnim razporedom za povračila

Vmesni rezultati

Načrtovani datum

Zneski (v EUR)

| 1.7 | Skupni znesek (vključno s sredstvi Unije in nacionalnimi sredstvi) |
| --- | --- |

1.7

Skupni znesek (vključno s sredstvi Unije in nacionalnimi sredstvi)

| 1.8 | Prilagoditvena metoda |
| --- | --- |

1.8

Prilagoditvena metoda

| 1.9 | Preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vmesnih rezultatov)






  — | opišite, kateri dokumenti/sistemi se bodo uporabljali za preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in kjer je ustrezno, vse vmesne rezultate) |
| --- | --- | --- |

1.9

Preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in, če je ustrezno, vmesnih rezultatov)

—

opišite, kateri dokumenti/sistemi se bodo uporabljali za preverjanje doseganja rezultata ali izpolnitve pogoja (in kjer je ustrezno, vse vmesne rezultate)

| — | opišite, kaj se bo preverjalo v okviru upravljalnih preverjanj in kdo bo to izvedel |
| --- | --- |

—

opišite, kaj se bo preverjalo v okviru upravljalnih preverjanj in kdo bo to izvedel

| — | opišite načrtovano ureditev za zbiranje in shranjevanje relevantnih podatkov/dokumentov |
| --- | --- |

—

opišite načrtovano ureditev za zbiranje in shranjevanje relevantnih podatkov/dokumentov

| 1.10 | Uporaba nepovratnih sredstev v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški/Ali so nepovratna sredstva, ki jih države članice zagotovijo upravičencem, v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški? [D/N] |
| --- | --- |

1.10

Uporaba nepovratnih sredstev v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški/Ali so nepovratna sredstva, ki jih države članice zagotovijo upravičencem, v obliki financiranja, ki ni povezano s stroški? [D/N]

| 1.11 | Ureditev za zagotavljanje revizijske sledi
  Navedite organe, odgovorne za te ureditve. |
| --- | --- |

1.11

Ureditev za zagotavljanje revizijske sledi

Navedite organe, odgovorne za te ureditve.

---

((+))  Uredba iz dokumenta ST 6647/21 (2018/0196(COD)).

(1)  To se nanaša na kodo za razsežnost „področje ukrepanja“ v Tabeli 1 Priloge I k Uredbi o skupnih določbah in Priloge IV k Uredbi o ESPRA.

(2)  To se nanaša na kodo za skupne kazalnike, če je ustrezno.

---

Dodatek 3

Seznam načrtovanih operacij strateškega pomena s časovnim načrtom – člen 17(3)

| Besedilno polje [2 000] |
| --- |

Besedilno polje [2 000]

---

| 21.6.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 243/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.6.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 243/68

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 26/2021 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje

(2021/C 243/02)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 29. maja 2018 predložila predlog uredbe o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in zunanji instrumenti financiranja (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba Interreg), ki je del zakonodajnega svežnja kohezijske politike za obdobje 2021–2027. V skladu s členi 174, 176 in 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je krovni cilj politike Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) okrepiti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije z zmanjšanjem razlik med različnimi regijami EU, med katerimi bi bilo treba posebno pozornost nameniti nekaterim kategorijam regij, med katerimi so posebej navedene čezmejne regije. Z uredbo Interreg se sprejmejo posebne določbe, ko ena ali več držav članic in njihovih regij, pa tudi ena ali več držav članic ter tretje države in njihove regije sodelujejo prek meja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 19. septembra 2018 (2), Odbor regij pa 5. decembra 2018 (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Evropski parlament je stališče o uredbi Interreg v prvi obravnavi sprejel na plenarnem zasedanju 26. marca 2019. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Delovna skupina za strukturne ukrepe je predlagano uredbo Interreg obravnavala na več sejah med bolgarskim, avstrijskim, romunskim, finskim, hrvaškim in nemškim predsedovanjem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Odbor stalnih predstavnikov je 29. maja 2019 potrdil prvotni delni pogajalski mandat in ga 5. oktobra 2020 posodobil, da bi upošteval sklepe Evropskega sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in svežnju za okrevanje, sprejete na izrednem zasedanju Evropskega sveta 17., 18., 19., 20. in 21. julija 2020. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Na podlagi teh mandatov so finsko, hrvaško in nemško predsedstvo izvedla medinstitucionalna pogajanja, ki so se zaključila 2. decembra 2020. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Odbor Evropskega parlamenta za regionalni razvoj (REGI) je 18. decembra 2020 odobril izid medinstitucionalnih pogajanj. Predsednik odbora REGI je 20. januarja 2021 v pismu predsedstvu Sveta sporočil, da bo na plenarnem zasedanju priporočil, naj se med drugo parlamentarno obravnavo sprejme stališče Sveta, potem ko ga bo pregledala pravnolingvistična služba. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Svet je ob upoštevanju navedenega dogovora in po pregledu pravnolingvistične službe 27. maja 2021 sprejel stališče v prvi obravnavi po rednem zakonodajnem postopku, določenem v členu 294 PDEU. |
| --- | --- |

8.

II.   CILJ (člen 1)

| 9. | ESRR je v skladu s členom 176 PDEU namenjen pomoči pri odpravljanju največjih razvojnih neravnovesij v regijah Unije. V okviru navedenega člena ter drugega in tretjega odstavka člena 174 PDEU naj bi prispeval k zmanjšanju neskladij med stopnjami razvitosti različnih regij in zmanjšanju zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi, med katerimi bi bilo treba posebno pozornost nameniti nekaterim kategorijam regij, med katerimi so posebej navedene čezmejne regije. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Z uredbo Interreg se sprejmejo potrebne posebne določbe o cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ko ena ali več držav članic in njihovih regij z učinkovitim načrtovanjem sodelujejo prek meja, vključno z določbami o tehnični pomoči, spremljanju, vrednotenju, komuniciranju, upravičenosti, upravljanju in kontroli ter finančnem upravljanju. |
| --- | --- |

10.

| 11. | V zvezi s podporo za programe Interreg iz instrumentov Unije za zunanje financiranje (instrument za predpristopno pomoč (IPA III), Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI)) so v uredbi Interreg opredeljeni dodatni posebni cilji in pravila za vključitev navedenih sredstev v programe Interreg. V uredbi Interreg je določena tudi možnost sodelovanja čezmorskih držav in ozemelj v programih Interreg. |
| --- | --- |

11.

| 12. | V zvezi s podporo za programe Interreg iz skladov Interreg (ESRR in instrumenti Unije za zunanje financiranje) so v uredbi Interreg opredeljeni specifični cilji za Interreg, merila za upravičenost držav članic, tretjih držav, partnerskih držav ter čezmorskih držav in ozemelj in njihovih regij, finančni viri in merila za njihovo dodelitev. |
| --- | --- |

12.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

(a)   Sklopi programov Interreg (člen 3)

| 13. | V skladu s stališčem Sveta iz prve obravnave se bodo programi čezmejnega, nadnacionalnega in medregionalnega sodelovanja nadaljevali v okviru programov Interreg. Vsak od teh programov je upravičen glede na lastne dosežke in uspešna programska področja se bodo ohranila. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Na podlagi izkušenj s čezmejnim in nadnacionalnim sodelovanjem v programskem obdobju 2014–2020 v najbolj oddaljenih regijah, kjer kombinacija obeh sklopov v okviru enega programa na področje sodelovanja ni pripeljala do zadostnih poenostavitev za organe, pristojne za programe, in upravičence, je določen poseben sklop za najbolj oddaljene regije, da se omogoči sodelovanje najbolj oddaljenih regij z njihovimi sosednjimi državami in ozemlji na najbolj učinkovit in preprost način. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ESRR in (kjer je primerno) instrumenti Unije za zunanje financiranje bodo v okviru programov Interreg podpirali naslednje sklope:






  — | sklop A: čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami za spodbujanje celostnega in usklajenega regionalnega razvoja med sosednjimi regijami ob kopenski in morski meji; |
| --- | --- | --- |

15.

—

sklop A: čezmejno sodelovanje med sosednjimi regijami za spodbujanje celostnega in usklajenega regionalnega razvoja med sosednjimi regijami ob kopenski in morski meji;

| — | sklop B: nadnacionalno sodelovanje na širših nadnacionalnih območjih ali okoli morskih bazenov, v katero so vključeni nacionalni, regionalni in lokalni partnerji v programu v državah članicah, tretjih državah in partnerskih državah ter čezmorskih državah in ozemljih, z namenom večjega teritorialnega povezovanja; |
| --- | --- |

—

sklop B: nadnacionalno sodelovanje na širših nadnacionalnih območjih ali okoli morskih bazenov, v katero so vključeni nacionalni, regionalni in lokalni partnerji v programu v državah članicah, tretjih državah in partnerskih državah ter čezmorskih državah in ozemljih, z namenom večjega teritorialnega povezovanja;

| — | sklop C: medregionalno sodelovanje za večjo uspešnost kohezijske politike s spodbujanjem:






  (a) | programa Interreg Europe; |
| --- | --- | --- |

—

sklop C: medregionalno sodelovanje za večjo uspešnost kohezijske politike s spodbujanjem:

(a)

programa Interreg Europe;

| (b) | progama URBACT; |
| --- | --- |

(b)

progama URBACT;

| (c) | programa INTERACT in |
| --- | --- |

(c)

programa INTERACT in

| (d) | programa ESPON; |
| --- | --- |

(d)

programa ESPON;

| — | sklop D: sodelovanje najbolj oddaljenih regij med seboj in z eno ali več izmed njihovih sosednjih tretjih ali partnerskih držav oziroma čezmorskih držav in ozemelj ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje za olajšanje njihovega regionalnega povezovanja in usklajenega razvoja v soseščini. |
| --- | --- |

—

sklop D: sodelovanje najbolj oddaljenih regij med seboj in z eno ali več izmed njihovih sosednjih tretjih ali partnerskih držav oziroma čezmorskih držav in ozemelj ali organizacijami za regionalno povezovanje in sodelovanje za olajšanje njihovega regionalnega povezovanja in usklajenega razvoja v soseščini.

(b)   Specifični cilji programov Interreg in tematska usmerjenost (člena 14 in 15)

| 16. | ESRR v okviru programa Interreg prispeva k specifičnim ciljem v okviru ciljev kohezijske politike. Vendar je seznam specifičnih ciljev v okviru različnih ciljev politike prilagojen posebnim potrebam programov Interreg, da se s skupnimi ukrepi v okviru programov Interreg omogočijo intervencije, kot so tiste v okviru ESS. Dodata se še dva specifična cilja programov Interreg – „boljše upravljanje sodelovanja“ in „varnejša in bolj varovana Evropa“. Stališče Sveta v prvi obravnavi vzpostavlja dobro ravnovesje med petimi cilji kohezijske politike in obema specifičnima ciljema programov Interreg. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Programi Interreg lahko v tem okviru podpirajo specifični cilj Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“ z enim ali več od naslednjih ukrepov:






  (a) | krepitev institucionalnih zmogljivosti javnih organov, predvsem tistih, ki so pristojni za upravljanje določenega ozemlja, in deležnikov (vsi sklopi); |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

krepitev institucionalnih zmogljivosti javnih organov, predvsem tistih, ki so pristojni za upravljanje določenega ozemlja, in deležnikov (vsi sklopi);

| (b) | krepitev učinkovite javne uprave s spodbujanjem pravnega in upravnega sodelovanja ter sodelovanja med državljani, akterji civilne družbe in institucijami, predvsem z namenom, da se odpravijo pravne in druge ovire v obmejnih regijah (sklopi A, C, D in po potrebi sklop B); |
| --- | --- |

(b)

krepitev učinkovite javne uprave s spodbujanjem pravnega in upravnega sodelovanja ter sodelovanja med državljani, akterji civilne družbe in institucijami, predvsem z namenom, da se odpravijo pravne in druge ovire v obmejnih regijah (sklopi A, C, D in po potrebi sklop B);

| (c) | krepitev medsebojnega zaupanja, predvsem s spodbujanjem ukrepov v zvezi s projekti za stike med ljudmi (sklopa A in D ter po potrebi sklop B); |
| --- | --- |

(c)

krepitev medsebojnega zaupanja, predvsem s spodbujanjem ukrepov v zvezi s projekti za stike med ljudmi (sklopa A in D ter po potrebi sklop B);

| (d) | izboljšanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in deležnikov za izvajanje makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter drugih teritorialnih strategij (vsi sklopi); |
| --- | --- |

(d)

izboljšanje institucionalnih zmogljivosti javnih organov in deležnikov za izvajanje makroregionalnih strategij in strategij za morske bazene ter drugih teritorialnih strategij (vsi sklopi);

| (e) | krepitev trajnostne demokracije ter podpiranje akterjev civilne družbe in njihove vloge pri procesih reform in demokratičnih tranzicijah (vsi sklopi, ki vključujejo tretje države, partnerske države ali čezmorske države in ozemlja) ter |
| --- | --- |

(e)

krepitev trajnostne demokracije ter podpiranje akterjev civilne družbe in njihove vloge pri procesih reform in demokratičnih tranzicijah (vsi sklopi, ki vključujejo tretje države, partnerske države ali čezmorske države in ozemlja) ter

| (f) | drugi ukrepi v podporo boljšemu upravljanju sodelovanja (vsi sklopi). |
| --- | --- |

(f)

drugi ukrepi v podporo boljšemu upravljanju sodelovanja (vsi sklopi).

| 18. | Po drugi strani pa programi Interreg lahko podpirajo tudi specifični cilj Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“, in sicer z ukrepi na področju upravljanja mejnih prehodov, mobilnosti in upravljanja migracij, vključno z zaščito ter ekonomskim in socialnim vključevanjem državljanov tretjih držav (na primer migrantov in upravičencev do mednarodne zaščite). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Do 20 % razpoložljivih sredstev za vsak program Interreg A, B in D se lahko dodeli specifičnemu cilju Interreg „boljše upravljanje sodelovanja“, specifičnemu cilju Interreg „varnejša in bolj varovana Evropa“ pa do 5 %. |
| --- | --- |

19.

| 20. | V zvezi s tematsko usmerjenostjo se v dogovoru, doseženim s Parlamentom, za vsak program Interreg A, B in D vsaj 60 % razpoložljivih sredstev nameni cilju politike 2 (bolj zelena, nizkoogljična Evropa, ki prehaja na gospodarstvo z ničelnim ogljičnim odtisom in je odporna) in največ dvema drugima ciljema politike, v okviru programov Interreg A vzdolž notranjih kopenskih meja pa se najmanj 60 % nameni ciljema politike 2 in 4 (bolj socialna in vključujoča Evropa z izvajanjem evropskega stebra socialnih pravic) ter največ dvema drugima ciljema politike. |
| --- | --- |

20.

(c)   Skladi za male projekte (člen 25)

| 21. | Mali projekti zbližujejo posameznike na lokalni ravni in so pomembni za razvoj obmejnih območij. Tovrstni projekti so posebni v tem, da imajo omejeno področje uporabe in posledično potrebujejo malo finančne podpore. Stališče Sveta v prvi obravnavi poenostavlja potrebno ureditev za male projekte in določa jasna pravila glede njihovega upravljanja, kar zagotavlja, da se mali projekti lahko uspešno izvajajo. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Končni prejemniki v okviru sklada za male projekte bodo podporo prejeli prek upravičenca ter male projekte izvajali v okviru tega sklada za male projekte (v nadaljevanju: „mali projekt“). Upravičenec je lahko čezmejni pravni organ ali EZTS ali organ, ki je pravna oseba. V okviru vsakega programa Interreg bo mogoče vzpostaviti sklade za male projekte, saj celotni prispevek za sklade za male projekte ne presega 20 % vseh dodeljenih sredstev programa Interreg. |
| --- | --- |

22.

(d)   Sodelovanje tretjih držav ali partnerskih držav, čezmorskih držav in ozemelj ali organizacij za regionalno povezovanje ali sodelovanje v programih Interreg v okviru deljenega upravljanja (členi 53–60)

| 23. | Stališče Sveta v prvi obravnavi predstavlja napredek pri poenostavitvi sodelovanja, ki sega prek meja Unije. Da bi se v okviru deljenega upravljanja tako v sodelujočih državah članicah kot v sodelujočih tretjih državah ali partnerskih državah, čezmorskih državah in ozemljih ali organizacijah za regionalno povezovanje ali sodelovanje lahko uporabljal večinoma skupen sklop pravil, se bodo uporabljala „običajna“ pravila Interreg. Vendar so potrebne nekatere prilagoditve, da se upoštevajo udeleženci, ki jih pravo EU ne zavezuje. V tem poglavju so zato določena posebna pravila za organe, pristojne za programe, metode upravljanja, upravičenost, velike infrastrukturne projekte, javna naročila, finančno poslovodenje in sklenitev sporazumov o financiranju. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Izhodišče je, da je upravičenost izdatkov povezana s podpisom sporazuma o financiranju z zadevno tretjo državo, partnersko državo ali čezmorsko državo ali ozemljem. V tretjih državah, partnerskih državah ali čezmorskih državah in ozemljih se lahko vzpostavijo organi, ki so primerljivi organom, pristojnim za program Interreg. Javna naročila za upravičence bodo potekala po pravilih o zunanjih javnih naročilih v skladu s finančno uredbo. Določena bo stopnja sofinanciranja – razen ko gre za nacionalno sofinanciranje – za podporo iz instrumenta Unije za zunanje financiranje ali za primer prerazporeditve dodatnega prispevka iz tretje države, partnerske države ali čezmorske države ali ozemlja. |
| --- | --- |

24.

(e)   Posebne določbe za posredno upravljanje (člen 61)

| 25. | Dogovor, dosežen s Parlamentom, omogoča, da se sodelovanje najbolj oddaljenih regij v programih Interreg (sklop D) izvaja v okviru posrednega upravljanja. Določena so posebna pravila o tem, kako te programe izvajati v celoti ali delno v okviru posrednega upravljanja. |
| --- | --- |

25.

IV.   ZAKLJUČEK

| 26. | Stališče Sveta v prvi obravnavi odraža kompromis, ki je bil ob podpori Komisije dosežen v pogajanjih med Svetom in Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Svet meni, da njegovo stališče v prvi obravnavi predstavlja uravnotežen sveženj za vse programe Interreg, zajete v zadevni uredbi, za programsko obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Dokument ST 9536/18 + ADD 1.

(2)  UL C 440, 6.12.2018, str. 116.

(3)  UL C 86, 7.3.2019, str. 137.

---