# Euroopan unionin C 286/16.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 286 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta16. heinäkuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 286

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta16. heinäkuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 560. täysistunto (JDE) – INTERACTIO, 27.4.2021–28.4.2021 |
| 2021/C 286/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Uusi kertomus Euroopalle ETSK:n päätöslauselma Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista | 1 |
| 2021/C 286/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Eurooppalainen kansalaisyhteiskunta yhteistyössä kestävän tulevaisuutemme puolesta Euroopan talous- ja sosiaalikomitean panos Porton sosiaalialan huippukokoukseen | 6 |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 560. täysistunto (JDE) – INTERACTIO, 27.4.2021–28.4.2021 |
| 2021/C 286/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vapaat ammatinharjoittajat 4.0(oma-aloitteinen lausunto) | 8 |
| 2021/C 286/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteisötalouden rooli työpaikkojen luomisessa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa(valmisteleva lausunto) | 13 |
| 2021/C 286/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ammatillinen koulutus: järjestelmien tehokkuus osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden ennakoinnissa ja yhteensovittamisessa sekä työmarkkinaosapuolten ja eri sidosryhmien rooli (puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto) | 20 |
| 2021/C 286/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Miten edistää elinikäisen oppimisen näkökulmasta koulutukseen perustuvia taitoja, joita Euroopassa tarvitaan oikeudenmukaisemman, yhtenäisemmän, kestäväpohjaisemman, digitaalisemman ja selviytymiskykyisemmän yhteiskunnan luomiseksi(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto) | 27 |
| 2021/C 286/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Miten yhdenmukaistaa ravintolisien markkinoille tuloa EU:ssa – ratkaisuja ja hyviä käytäntöjä(valmisteleva lausunto) | 33 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 560. täysistunto (JDE) – INTERACTIO, 27.4.2021–28.4.2021

2021/C 286/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Uusi kertomus Euroopalle ETSK:n päätöslauselma Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista

1

2021/C 286/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta Eurooppalainen kansalaisyhteiskunta yhteistyössä kestävän tulevaisuutemme puolesta Euroopan talous- ja sosiaalikomitean panos Porton sosiaalialan huippukokoukseen

6

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 560. täysistunto (JDE) – INTERACTIO, 27.4.2021–28.4.2021

2021/C 286/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Vapaat ammatinharjoittajat 4.0(oma-aloitteinen lausunto)

(oma-aloitteinen lausunto)

8

2021/C 286/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteisötalouden rooli työpaikkojen luomisessa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa(valmisteleva lausunto)

(valmisteleva lausunto)

13

2021/C 286/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ammatillinen koulutus: järjestelmien tehokkuus osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden ennakoinnissa ja yhteensovittamisessa sekä työmarkkinaosapuolten ja eri sidosryhmien rooli (puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

20

2021/C 286/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Miten edistää elinikäisen oppimisen näkökulmasta koulutukseen perustuvia taitoja, joita Euroopassa tarvitaan oikeudenmukaisemman, yhtenäisemmän, kestäväpohjaisemman, digitaalisemman ja selviytymiskykyisemmän yhteiskunnan luomiseksi(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

27

2021/C 286/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Miten yhdenmukaistaa ravintolisien markkinoille tuloa EU:ssa – ratkaisuja ja hyviä käytäntöjä(valmisteleva lausunto)

(valmisteleva lausunto)

33

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 560. täysistunto (JDE) – INTERACTIO, 27.4.2021–28.4.2021 |
| 2021/C 286/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta datahallinnosta (datahallintosäädös)(COM(2020) 767 final) | 38 |
| 2021/C 286/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Uusi kuluttaja-asioiden toimintaohjelma – Kuluttajien selviytymiskyvyn vahvistaminen kestävän elpymisen varmistamiseksi(COM(2020) 696 final) | 45 |
| 2021/C 286/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan lääkestrategia(COM(2020) 761 final) | 53 |
| 2021/C 286/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kaikki irti EU:n innovointipotentiaalista – Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva toimintasuunnitelma EU:n elpymisen ja palautumiskyvyn tueksi(COM(2020) 760 final) | 59 |
| 2021/C 286/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös)(COM(2020) 842 final – 2020/0374(COD)) | 64 |
| 2021/C 286/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD)) | 70 |
| 2021/C 286/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle(JOIN(2020) 18 final) | 76 |
| 2021/C 286/15 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajatylittävissä siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä käytettävästä tietokoneistetusta viestintäjärjestelmästä (e-CODEX-järjestelmä) ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD)) | 82 |
| 2021/C 286/16 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Oikeudenkäytön digitalisointi Euroopan unionissa – Välineet mahdollisuuksien hyödyntämiseen(COM(2020) 710 final) | 88 |
| 2021/C 286/17 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi terveydenhuollon menetelmien arvioinnista ja direktiivin 2011/24/EU muuttamisesta(COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD)) | 95 |
| 2021/C 286/18 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse täytäntöönpanovallan siirtämisestä komissiolle mainitun direktiivin tietyissä säännöksissä käytettävien ilmaisujen merkityksen määrittelemiseksi(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)) | 102 |
| 2021/C 286/19 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston asetukseksi hallinnollisesta yhteistyöstä valmisteverotuksen alalla annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 389/2012 muuttamisesta sähköisten rekisterien sisällön osalta(COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS)) | 106 |
| 2021/C 286/20 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan terveysunionin rakentaminen – EU:n muutosjoustavuuden vahvistaminen valtioiden rajat ylittävien terveysuhkien varalta(COM(2020) 724 final),Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta(COM(2020) 725 final – 2020/321(COD)),Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 851/2004 muuttamisesta(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajat ylittävistä vakavista terveysuhkistaja päätöksen N:o 1082/2013/EU kumoamisesta(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)) | 109 |
| 2021/C 286/21 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025(COM(2020)565 final) | 121 |
| 2021/C 286/22 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025(COM(2020) 698 final) | 128 |
| 2021/C 286/23 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma 2021–2027(COM(2020) 758 final) | 134 |
| 2021/C 286/24 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Oikeuden varmistaminen EU:ssa – eurooppalainen oikeusalan koulutusstrategia vuosiksi 2021–2024(COM(2020) 713 final) | 141 |
| 2021/C 286/25 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteentoimivien rokotus-, testaus- ja parantumistodistusten myöntämistä, todentamista ja hyväksymistä koskevasta kehyksestä vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi covid-19-pandemian aikana (digitaalinen vihreä todistus)(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)) | 146 |
| 2021/C 286/26 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin(COM(2020) 741 final) | 152 |
| 2021/C 286/27 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle(COM(2020) 789 final) | 158 |
| 2021/C 286/28 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta ja ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä(COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) ja COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD)) | 170 |
| 2021/C 286/29 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma(COM(2020) 784 final) | 176 |
| 2021/C 286/30 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä(COM(2020) 667 final) | 181 |
| 2021/C 286/31 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta tuontia ja tiettyjä luovutuksia ja suorituksia koskevien vapautusten osalta yleisen edun mukaisten unionin toimenpiteiden yhteydessä(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)) | 190 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 560. täysistunto (JDE) – INTERACTIO, 27.4.2021–28.4.2021

2021/C 286/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta datahallinnosta (datahallintosäädös)(COM(2020) 767 final)

(COM(2020) 767 final)

38

2021/C 286/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Uusi kuluttaja-asioiden toimintaohjelma – Kuluttajien selviytymiskyvyn vahvistaminen kestävän elpymisen varmistamiseksi(COM(2020) 696 final)

(COM(2020) 696 final)

45

2021/C 286/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan lääkestrategia(COM(2020) 761 final)

(COM(2020) 761 final)

53

2021/C 286/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kaikki irti EU:n innovointipotentiaalista – Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva toimintasuunnitelma EU:n elpymisen ja palautumiskyvyn tueksi(COM(2020) 760 final)

(COM(2020) 760 final)

59

2021/C 286/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös)(COM(2020) 842 final – 2020/0374(COD))

(COM(2020) 842 final – 2020/0374(COD))

64

2021/C 286/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

70

2021/C 286/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle(JOIN(2020) 18 final)

(JOIN(2020) 18 final)

76

2021/C 286/15

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajatylittävissä siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä käytettävästä tietokoneistetusta viestintäjärjestelmästä (e-CODEX-järjestelmä) ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

82

2021/C 286/16

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Oikeudenkäytön digitalisointi Euroopan unionissa – Välineet mahdollisuuksien hyödyntämiseen(COM(2020) 710 final)

(COM(2020) 710 final)

88

2021/C 286/17

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi terveydenhuollon menetelmien arvioinnista ja direktiivin 2011/24/EU muuttamisesta(COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD))

(COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD))

95

2021/C 286/18

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse täytäntöönpanovallan siirtämisestä komissiolle mainitun direktiivin tietyissä säännöksissä käytettävien ilmaisujen merkityksen määrittelemiseksi(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

102

2021/C 286/19

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston asetukseksi hallinnollisesta yhteistyöstä valmisteverotuksen alalla annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 389/2012 muuttamisesta sähköisten rekisterien sisällön osalta(COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS))

(COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS))

106

2021/C 286/20

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan terveysunionin rakentaminen – EU:n muutosjoustavuuden vahvistaminen valtioiden rajat ylittävien terveysuhkien varalta(COM(2020) 724 final),Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta(COM(2020) 725 final – 2020/321(COD)),Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 851/2004 muuttamisesta(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)) ja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajat ylittävistä vakavista terveysuhkistaja päätöksen N:o 1082/2013/EU kumoamisesta(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

(COM(2020) 724 final),

(COM(2020) 725 final – 2020/321(COD)),

(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD))

(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

109

2021/C 286/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025(COM(2020)565 final)

(COM(2020)565 final)

121

2021/C 286/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025(COM(2020) 698 final)

(COM(2020) 698 final)

128

2021/C 286/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma 2021–2027(COM(2020) 758 final)

(COM(2020) 758 final)

134

2021/C 286/24

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Oikeuden varmistaminen EU:ssa – eurooppalainen oikeusalan koulutusstrategia vuosiksi 2021–2024(COM(2020) 713 final)

(COM(2020) 713 final)

141

2021/C 286/25

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteentoimivien rokotus-, testaus- ja parantumistodistusten myöntämistä, todentamista ja hyväksymistä koskevasta kehyksestä vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi covid-19-pandemian aikana (digitaalinen vihreä todistus)(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

146

2021/C 286/26

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin(COM(2020) 741 final)

(COM(2020) 741 final)

152

2021/C 286/27

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle(COM(2020) 789 final)

(COM(2020) 789 final)

158

2021/C 286/28

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta ja ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä(COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) ja COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD))

(COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) ja COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD))

170

2021/C 286/29

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma(COM(2020) 784 final)

(COM(2020) 784 final)

176

2021/C 286/30

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä(COM(2020) 667 final)

(COM(2020) 667 final)

181

2021/C 286/31

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta tuontia ja tiettyjä luovutuksia ja suorituksia koskevien vapautusten osalta yleisen edun mukaisten unionin toimenpiteiden yhteydessä(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

190

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 560. täysistunto (JDE) – INTERACTIO, 27.4.2021–28.4.2021

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta ”Uusi kertomus Euroopalle ETSK:n päätöslauselma Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista”

(2021/C 286/01)

| Esittelijät: | Stefano MALLIA (ryhmä I)

  Oliver RÖPKE (ryhmä II)

  Séamus BOLAND (ryhmä III) |
| --- | --- |

Esittelijät:

Stefano MALLIA (ryhmä I)

Oliver RÖPKE (ryhmä II)

Séamus BOLAND (ryhmä III)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. ja 28. huhtikuuta 2021 pitämässään täysistunnossa (huhtikuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman äänin 226 puolesta, 1 vastaan ja 5:n pidättyessä äänestämästä.

| 1.1 | Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi (jäljempänä ”tulevaisuuskonferenssi”) on Euroopan unionille ainutlaatuinen tilaisuus palauttaa yhteys EU:n kansalaisiin ja ottaa heidät mukaan muun muassa kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kautta, jotta he pystyisivät todella vaikuttamaan Euroopan yhteiseen tulevaisuuteen. Nyt on tullut aika lunastaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan lupaus siitä, että EU antaa kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla ja käy avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) katsoo, että tulevaisuuskonferenssin onnistumiseksi on myös välttämätöntä hahmotella uusi kertomus Euroopalle: kertomus, joka perustuu arkielämän todellisuuteen ja jonka eurooppalaiset voivat ottaa omakseen. Ei riitä, että tällainen kertomus on pelkästään luettelo saavutuksista, vaan sen tulee luoda todellinen järki- ja tunneperäinen yhteys EU:n ja sen kansalaisten välille. Strategisen tärkeitä aiheita olisi tarkasteltava yhteisestä näkökulmasta, jotta lopputuloksena ei olisi ”à la carte -Eurooppa”. Tavoitteena on löytää uudelleen ja uudistaa kipeästi kaivattu yhteisöllisyys, joka perustuu yhteisiin arvoihin ja joka antaa Euroopalle uutta virtaa nykyisiin ja tuleviin haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK:lla on syvät juuret kaikilla elämänaloilla (työnantajat, ammattiliitot, kansalaisyhteiskunta koko laajuudessaan) kaikissa jäsenvaltioissa. Komitealla on siksi parhaat mahdollisuudet saada järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta tosiasiallisesti mukaan verkostojensa avulla. Tämä on ETSK:n kiistatonta osaamispääomaa ja sen olemassaolon tarkoitus. ETSK:n pysyvä osallisuus koko konferenssiprosessissa, myös johtokunnassa, on keskeisen tärkeää. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK:n on oltava täysin osallisena tulevaisuuskonferenssin hallinnossa. Komitea on valmis esittämään vahvoja ja selkeitä ehdotuksia, jotka perustuvat sen omaan näkökulmaan ja visioon Euroopan unionista tulevina vuosikymmeninä. Komitea toistaa olevansa vakaasti sitä mieltä, että tulevaisuuskonferenssin täytyy tarjota sellaisia ehdotuksia ja ratkaisuja, joilla on todellisia, tuntuvia vaikutuksia EU:n kansalaisten elämään. Siksi on erittäin tärkeää, että tulevaisuuskonferenssi saa aikaan konkreettista ja mitattavissa olevaa edistystä eikä merkitse vain keskustelua kansalaisten kanssa ilman sitoumuksia ja jatkotoimia. Komission varapuheenjohtajan Maroš Šefčovičin ehdotus sisällyttää konferenssin päätelmät komission vuoden 2022 työohjelmaan onkin oikeansuuntainen. Tämä on keskeinen asia, joka tukee koko tämän poliittisen prosessin uskottavuutta ja kunnianhimoa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Konferenssin hallinnon olisi määriteltävä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen laajuus ja tarkoitus ja ilmoitettava se heti alussa. Osallistumisvälineiden tavoitteen tunteminen voi auttaa myös mukauttamaan tavoitteet käytettävissä olevien resurssien mukaisiksi niin prosessin suunnittelun kuin talousarvion näkökulmasta. Hallinnon on epäilemättä käytettävä erilaisia osallistumisen muotoja ja tapoja eri vaiheissa, eri tasoilla ja eri hetkinä ja löydettävä keinot tavoittaa ne eurooppalaiset, jotka eivät itse ole kiinnostuneita osallistumaan. Poliitikkojen ja toimielinten olisi vietävä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan näkemyksiä eteenpäin, tai näiden panos olisi otettava huomioon päätöksenteossa, sillä muuten kansalaisten luottamus tällaisiin hankkeisiin todennäköisesti murenee. Liian suuria odotuksia ei pidä elätellä. Palautemekanismilla varmistetaan, että tulevaisuuskonferenssin tapahtumissa esitetyt ajatukset johtavat konkreettisiin suosituksiin EU:n tuleviksi toimiksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tulevaisuuskonferenssin lyhyt kesto asettaa rajoituksia kaikille osallistujille. Se tulisikin nähdä alkupisteenä jatkuvalle prosessille, jossa pyritään lisäämään EU:n kansalaisten osallistumista tämän ensimmäisen jakson pohjalta. Tämä tilaisuus muuttaa ajattelutapaa ja tavoitetasoa kaikilla politiikan aloilla, myös talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikassa, olisi hyödynnettävä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Tulevaisuuskonferenssin kaikkien osanottajien on osallistuttava ja suhtauduttava keskusteluihin avoimin mielin, ilman ennakkoajatuksia seuraavista jatkotoimista, kaikkia vaihtoehtoja aidosti tarkastellen. Viime vuosina on tässä yhteydessä käynnistetty muutamia EU:n aloitteita ja välineitä, jotka on nyt otettava käyttöön. Täytäntöönpanoa olisi pyrittävä seuraamaan säännöllisesti, ja hyväksyttyjen toimenpiteiden ja käytössä olevien välineiden edistymisestä EU:n tasolla olisi laadittava ajantasaisia arvioita. |
| --- | --- |

1.7

2.   Uusi kertomus Euroopalle: Eurooppa – hyvä paikka elää ja menestyä

| 2.1 | Tätä taustaa vasten ETSK ehdottaa uutta kertomusta Euroopalle: kertomusta, joka yhdistää Euroopan kaukaisen historian ja lähimenneisyyden tähän päivään ja tarjoaa vision tulevaisuudesta, joka perustuu rajatylittävään yhteistyöhön ja Europan kansojen välisten yhteyksien lujittamiseen ja jonka perusperiaatteita ovat yhteisvastuu, sosiaalinen oikeudenmukaisuus, sukupolvien välinen yhteistyö, sukupuolten tasa-arvo, kestäväpohjainen hyvinvointi ja oikeudenmukainen vihreä siirtymä ja digitalisaatio. Julkista tukea näille arvoille on ehdottomasti lisättävä, jotta kasvu- ja hallintomallista voidaan muokata kestäväpohjaisempi, jotta voidaan rakentaa tasa-arvoisempi yhteiskunta ja jotta kansalaisyhteiskunnan organisaatioille voidaan antaa keskeinen sija uudelleenrakentamisessa ja elpymisessä.
  Kansalaiset tarvitsevat Euroopan,






  — | joka tunnustaa kansalaisyhteiskunnan olevan yhteisen edun vartija ja ohittamaton osapuoli etsittäessä ratkaisuja Euroopan yhteisiin haasteisiin. |
| --- | --- | --- |

2.1

Kansalaiset tarvitsevat Euroopan,

—

joka tunnustaa kansalaisyhteiskunnan olevan yhteisen edun vartija ja ohittamaton osapuoli etsittäessä ratkaisuja Euroopan yhteisiin haasteisiin.

| — | jolle tärkeintä on oikeudenmukainen ja kestäväpohjainen elpyminen covid-19-kriisistä ja sitä kautta osallistavamman yhteiskunnan luominen ja joka rakentaa kestävää kilpailukykyä, samalla kun se ottaa kaikilta osin huomioon toisiinsa kietoutuvat sosiaaliset, taloudelliset, demokraattiset ja väestöön ja ilmastoon liittyvät kriisit EU:n jäsenvaltioissa, vihreän ja digitaalisen siirtymän välttämättömyyden sekä pandemian aiheuttamat pitkän aikavälin rakennemuutokset. Euroopan taloutta on tuettava kaikin tavoin menetettyjen mahdollisuuksien voittamiseksi takaisin, niin että samalla tavoitteeksi asetetaan ylöspäin suuntautuva lähentyminen, parempi yhteenkuuluvuus, sosiaalinen suojelu, suuremmat investoinnit julkisiin palveluihin, kestävän kehityksen tavoitteet ja köyhyyden vähentäminen. |
| --- | --- |

—

jolle tärkeintä on oikeudenmukainen ja kestäväpohjainen elpyminen covid-19-kriisistä ja sitä kautta osallistavamman yhteiskunnan luominen ja joka rakentaa kestävää kilpailukykyä, samalla kun se ottaa kaikilta osin huomioon toisiinsa kietoutuvat sosiaaliset, taloudelliset, demokraattiset ja väestöön ja ilmastoon liittyvät kriisit EU:n jäsenvaltioissa, vihreän ja digitaalisen siirtymän välttämättömyyden sekä pandemian aiheuttamat pitkän aikavälin rakennemuutokset. Euroopan taloutta on tuettava kaikin tavoin menetettyjen mahdollisuuksien voittamiseksi takaisin, niin että samalla tavoitteeksi asetetaan ylöspäin suuntautuva lähentyminen, parempi yhteenkuuluvuus, sosiaalinen suojelu, suuremmat investoinnit julkisiin palveluihin, kestävän kehityksen tavoitteet ja köyhyyden vähentäminen.

| — | joka tukee taloudellista ja sosiaalista elpymistä, yrittäjyyttä, oikeudenmukaista siirtymää, laadukkaiden työpaikkojen luomista, koulutusta ja osaamisen hankkimista, innovointia, infrastruktuuriin kohdistuvia ja sosiaalisia investointeja, hiilestä irtautumista, digitalisaatiota, sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista sekä taloudellista ja rahapoliittista yhdentymistä. |
| --- | --- |

—

joka tukee taloudellista ja sosiaalista elpymistä, yrittäjyyttä, oikeudenmukaista siirtymää, laadukkaiden työpaikkojen luomista, koulutusta ja osaamisen hankkimista, innovointia, infrastruktuuriin kohdistuvia ja sosiaalisia investointeja, hiilestä irtautumista, digitalisaatiota, sisämarkkinoiden valmiiksi saattamista sekä taloudellista ja rahapoliittista yhdentymistä.

| — | joka suojelee kaikkia kansalaisia, myös syrjäytyneimpiä, ja vaalii ihmisten terveyttä, turvallisuutta ja hyvinvointia sekä ympäristöä ja luonnon monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

—

joka suojelee kaikkia kansalaisia, myös syrjäytyneimpiä, ja vaalii ihmisten terveyttä, turvallisuutta ja hyvinvointia sekä ympäristöä ja luonnon monimuotoisuutta.

| — | joka kunnioittaa ja edistää monimuotoisuutta, sukupuolten tasa-arvoa, perusoikeuksia, demokratiaa, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja osallistavaa hallintoa. |
| --- | --- |

—

joka kunnioittaa ja edistää monimuotoisuutta, sukupuolten tasa-arvoa, perusoikeuksia, demokratiaa, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja osallistavaa hallintoa.

| — | joka edistää rauhaa, turvallisuutta ja edistystä kaikkialla maailmassa tukemalla monenvälisyyttä, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen sekä ihmisoikeuksien edistämistä, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, kestävän kehityksen tavoitteita, diplomatiaa sekä avointa, reilua ja kestävää kauppaa. |
| --- | --- |

—

joka edistää rauhaa, turvallisuutta ja edistystä kaikkialla maailmassa tukemalla monenvälisyyttä, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen sekä ihmisoikeuksien edistämistä, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, kestävän kehityksen tavoitteita, diplomatiaa sekä avointa, reilua ja kestävää kauppaa.

| 2.2 | ETSK on yksimielisesti sitä mieltä, että kaksinkertainen siirtymä, vihreä ja digitaalinen, on ehdottoman tärkeä, jotta Euroopan kestäväpohjainen kilpailukyky, yhteisvastuu ja kyky selviytyä tulevista kriiseistä voivat vahvistua. Covid-19-pandemia on ollut EU:n olemassaoloajan pahin kriisi. Pandemia on kärjistänyt EU:n tarvetta tarjota vahvoja ja johdonmukaisia vastauksia EU:n poliittisen, terveydellisen, taloudellisen ja sosiaalisen ulottuvuuden kehittämiseksi. Tulevaisuuskonferenssi on EU:lle ainutlaatuinen tilaisuus saavuttaa tämä lopputulos.
  Covid-19-kriisin vaikutukset kansalaisiin, yhteiskuntiin ja talouteen ovat nostaneet etualalle yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan tarpeen. Pandemia on osoittanut, että yhteiselle toiminnalle on vahvat lähtökohdat, mutta se on myös paljastanut heikkouksia Euroopan tavassa käsitellä tällaisia perustavia haasteita. EU:n on tänä jatkuvien kriisien aikakautena vahvistettava kriisinhallintavalmiuksiaan, jotta se voi tarjota eurooppalaisten toivomia ja ansaitsemia vastauksia. |
| --- | --- |

2.2

Covid-19-kriisin vaikutukset kansalaisiin, yhteiskuntiin ja talouteen ovat nostaneet etualalle yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan tarpeen. Pandemia on osoittanut, että yhteiselle toiminnalle on vahvat lähtökohdat, mutta se on myös paljastanut heikkouksia Euroopan tavassa käsitellä tällaisia perustavia haasteita. EU:n on tänä jatkuvien kriisien aikakautena vahvistettava kriisinhallintavalmiuksiaan, jotta se voi tarjota eurooppalaisten toivomia ja ansaitsemia vastauksia.

| 2.3 | Kriisi on myös tehnyt selväksi, että EU:n olisi ponnisteltava enemmän sen hyväksi, että yrityksiä, työntekijöitä ja köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsiviä ihmisiä suojellaan asianmukaisesti tämänhetkisten ja tulevien haasteiden seurauksilta. Covid-19-pandemia on myös osoittanut, että on tuettava kestäväpohjaista kilpailukykyä ja lisättävä investointeja laadukkaisiin terveys-, hoito-, koulutus- ja sosiaalipalveluihin kaikkialla EU:ssa. On ratkaisevan tärkeää parantaa edelleen terveysalan koordinointia EU:n tasolla, torjua paremmin valtioiden rajat ylittäviä terveysuhkia ja lujittaa EU:n terveydenhuoltojärjestelmiä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EU voi luottaa tärkeimpiin vahvuuksiinsa, joita ovat maailman suurimpiin kuuluvat sisämarkkinat, tinkimättömät perusarvot (1), jotka liittyvät erottamattomasti eurooppalaiseen yhteiskuntaan ja demokratiaan, ja yhteisvastuu, josta osoituksena on kunnianhimoinen elpymis- ja palautumistukiväline, jota varten kansalliset elpymissuunnitelmat on pantava täytäntöön tehokkaasti. EU:n perimmäisenä tavoitteena tulee olla sellaisen eurooppalaisen sosiaalisen markkinatalousmallin vahvistaminen, jossa kestäväpohjainen, kilpailukykyinen talous ja edistyksellinen sosiaalipolitiikka kulkevat käsi kädessä. Seuraavana askeleena on toteuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, jota ETSK on kannattanut alusta saakka. Vihreän kehityksen ohjelma on Euroopan uusi kasvustrategia, jossa tärkeimmällä sijalla ovat hyvinvointi, kestävyys ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus. Oikeudenmukainen siirtyminen ilmastoneutraaliin elämäntapaan, niin että samalla edistetään laadukkaita työpaikkoja, kestäväpohjaista yrittäjyyttä ja innovointia sekä myös kiertotaloutta ja yhteisötaloutta, on Euroopan menestyksen avaintekijä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU:lla on kuitenkin vastassaan suuria haasteita: pandemian vuoksi epätasa-arvo sekä jäsenvaltioiden välillä että niiden sisällä vain lisääntyy eikä vähene. Tästä syystä on pyrittävä turvaamaan kolikon molemmat puolet: toisaalta on vahvistettava Euroopan talouden ja kaikenkokoisten yritysten, erityisesti pk-yritysten, kestävää kilpailukykyä, ja toisaalta Euroopan olisi samaan aikaan omaksuttava kunnianhimoisempi ja konkreettisempi sosiaalinen ulottuvuus, jossa ketään ei jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Arvojensa suojelemiseksi ja tavoitteidensa saavuttamiseksi EU:lla on myös oltava myönteinen rooli kansainvälisessä taloudessa. Maailmassa, jota hallitsevat kova kilpailu ja jännitteet, jotka ovat paitsi taloudellisia myös poliittisia, EU:sta on tultava maailmanlaajuinen toimija, joka pystyy puolustamaan tehokkaammin omia etujaan ja arvojaan. EU:n on saavutettava tietynasteinen avoin, strateginen riippumattomuus säilyttääkseen kykynsä toimia tärkeimmillä talousalueilla, mutta sen vastapainoksi tarvitaan halukkuutta tehdä yhteistyötä ratkaisujen löytämiseksi ilmastonmuutoksen kaltaisiin yhteisiin haasteisiin sekä sääntöpohjaisen monenvälisen järjestelmän lujittamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Pandemia on tuonut esiin vahvan ja häiriöitä sietävän eurooppalaisen teollisuuspohjan tärkeyden. Eurooppa tarvitsee kunnianhimoisen teollisuuspolitiikan, jolla viedään eteenpäin kahta siirtymää – digitalisaatiota ja kestävää kehitystä – ja parannetaan samalla Euroopan maailmanlaajuista kilpailukykyä. Uudessa teollisuuspolitiikassa, jossa hyödynnetään erilaisia toimintapolitiikkoja (kauppa, osaaminen, investoinnit, tutkimus ja energia), on jatkuvasti ennakoitava tulevaisuuden keskeisiä talouden aloja ja vetureita ja luotava muun muassa tarvittavien osaamisprofiilien kautta edellytykset sille, että Euroopan talous säilyy teknologian ja innovoinnin kärjessä maailmanlaajuisesti ja tarjoaa näin laadukkaita työpaikkoja ja luo kestävää kasvua Euroopalle. Kilpailukyvyn, kestävän kehityksen ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden yhtäaikainen saavuttaminen turvaa Euroopan sosioekonomisen mallin tulevaisuuden. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | On ratkaisevan tärkeää, että EU hyödyntää tämän mahdollisuuden uudenaikaistaa ja muokata teollisuudenalojaan ja niiden toimitusketjuja, jotta ne säilyvät kilpailukykyisinä vähäpäästöisemmässä maailmassa. Pitkän aikavälin muutosten aiheuttamiin haasteisiin vastaaminen edellyttää, että poliittiset päätöksentekijät, työmarkkinaosapuolet, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja asianomaisten maiden ja alueiden keskeiset sidosryhmät ennakoivat muutoksia ja ohjaavat siirtymävaihetta aktiivisesti. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja työntekijöille ja heidän etujärjestöilleen tiedottaminen, näiden kuuleminen ja näiden osallistaminen ovat keskeisessä asemassa siirtymien ohjaamiseksi kaukonäköisesti. Tämä on ehdottoman tärkeää Euroopalle, sillä Eurooppa voi menestyä vain asettamalla sekä yritykset että työntekijät elpymisen ja tulevien toimintapolitiikkojen ytimeen. Kilpailukyvyn ja osallistavuuden on kuljettava käsi kädessä: taloudellisesti parhaiten suoriutuvat jäsenvaltiot ovat niitä, joissa myös sosiaalinormit ovat korkeimmat, ei päin vastoin. |
| --- | --- |

2.8

3.   ETSK:n rooli

| 3.1 | ETSK:n oman roolin vahvistaminen edellyttää komitean merkityksen ja lisäarvon osoittamista neuvoa-antavana elimenä. Tämä perustuu sen ainutlaatuiseen tehtävään toimia siltana 1) poliittisten päättäjien ja kansalaisyhteiskunnan välillä, 2) kansalaisyhteiskunnan toimijoiden välillä ja 3) kansallisen tason ja EU-tason toimijoiden välillä. Tämä on tärkeää erityisesti, jotta keskustelu ylittäisi valtioiden rajat eli jäsenvaltioissa käytävät EU-aiheiset keskustelut saataisiin liitettyä yhteen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK:n kannan tulisi pohjautua todelliseen keskusteluun, joka lähtee kansalaisyhteiskunnan toimijoiden ajatuksista ja kehittyy alhaalta ylöspäin. Tämä toimintatapa on ainoa, joka takaa, että kaikki näkökulmat otetaan huomioon ja että tulokset ovat selkeitä ja toimivia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK voi tehdä yhteistyötä alueiden komitean (AK) kanssa ja järjestää yhteisiä Going Local -matkoja kunnioittaen kaikilta osin näiden kahden toimielimen erilaisia mutta toisiaan täydentäviä toimivaltuuksia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK:ta pyydetään toimimaan tulevaisuuskonferenssin täysistuntoon osallistuvien jäsentensä ja johtokuntaan osallistuvien tarkkailijoidensa välityksellä tulevaisuuskonferenssin ja kansalaisyhteiskuntaa edustavien kansallisten organisaatioiden institutionaalisena välikätenä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on perustanut väliaikaisen ryhmän, joka on päättänyt etenemissuunnitelmista ja seuraavista tavoitteista:






  — | Parannetaan keinoja saada kansalaisyhteiskunnan toimijat mukaan ja olla yhteydessä niiden kanssa, hyödyntäen erityisesti vuorovaikutusta ETSK:n jäsenten paikallisten viiteryhmien kanssa ja aktivoimalla näitä. |
| --- | --- | --- |

3.5

—

Parannetaan keinoja saada kansalaisyhteiskunnan toimijat mukaan ja olla yhteydessä niiden kanssa, hyödyntäen erityisesti vuorovaikutusta ETSK:n jäsenten paikallisten viiteryhmien kanssa ja aktivoimalla näitä.

| — | Kehitetään ja vahvistetaan ETSK:n omaa roolia ja vaikutusvaltaa. |
| --- | --- |

—

Kehitetään ja vahvistetaan ETSK:n omaa roolia ja vaikutusvaltaa.

| — | Välitetään kansalaisyhteiskunnan näkemykset jäsennellysti EU:n poliittisille päättäjille esittämällä neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan komissiolle hyödyllisiä ehdotuksia siitä, miten EU:n toimintaa ja ETSK:n työtä lainsäädäntäprosessissa voitaisiin parantaa. |
| --- | --- |

—

Välitetään kansalaisyhteiskunnan näkemykset jäsennellysti EU:n poliittisille päättäjille esittämällä neuvostolle, Euroopan parlamentille ja Euroopan komissiolle hyödyllisiä ehdotuksia siitä, miten EU:n toimintaa ja ETSK:n työtä lainsäädäntäprosessissa voitaisiin parantaa.

| 3.6 | Informoidaan ETSK:n täysistuntoa jäsenvaltioissa ja tulevaisuuskonferenssissa käydyistä keskusteluista ja vuoropuheluista paikalle kutsuttujen Euroopan parlamentin jäsenten, AK:n jäsenten, komission jäsenten ja neuvoston ministerien kanssa. |
| --- | --- |

3.6

4.   Päätelmät

ETSK:n tavoittelema tulevaisuus: ohjaimissa kansalaisyhteiskunta

| 4.1 | ETSK:n mielestä Euroopan unioni tarvitsee vahvan, yhteisen kertomuksen.
  Eurooppa on tässä yhteydessä nähtävä 1) yhteisten perusarvojen, kuten vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen, valvojana, 2) kestävän kehityksen, avoimen ja reilun kaupan ja monenvälisyyden maailmanlaajuisena edistäjänä, 3) reiluun kilpailuun ja yhteisvastuuseen perustuvaa ainutlaatuista taloudellista ja sosiaalista mallia soveltavana alueena, jossa ei ole sisärajoja, ja 4) kestäväpohjaisen hyvinvoinnin edistäjänä. Kaiken tämän ytimessä on vahva eurooppalainen kansalaisyhteiskunta. |
| --- | --- |

4.1

Eurooppa on tässä yhteydessä nähtävä 1) yhteisten perusarvojen, kuten vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen, valvojana, 2) kestävän kehityksen, avoimen ja reilun kaupan ja monenvälisyyden maailmanlaajuisena edistäjänä, 3) reiluun kilpailuun ja yhteisvastuuseen perustuvaa ainutlaatuista taloudellista ja sosiaalista mallia soveltavana alueena, jossa ei ole sisärajoja, ja 4) kestäväpohjaisen hyvinvoinnin edistäjänä. Kaiken tämän ytimessä on vahva eurooppalainen kansalaisyhteiskunta.

| 4.2 | Euroopan tulevaisuuskonferenssin olisi oltava väline, jonka avulla saadaan aikaan pysyvä muutos Euroopan unionissa: tämä merkitsee muun muassa kansalaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumista enemmän ja merkityksellisemmin unionin julkiseen elämään. Prosessin tulee alkaa siitä, että kansalaisyhteiskunta työskentelee tiiviisti yhdessä, kumppanuuden hengessä, verkottuen, vaihtaen hyviä käytänteitä ja pyrkien yksimielisiin näkemyksiin. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen asema etsittäessä ratkaisuja nykypäivän haasteisiin. ETSK pyytää, että EU ja kansalliset viranomaiset tunnustavat järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ratkaisevan roolin luottamuksen rakentamisessa, yleisen mielipiteen muodostamisessa ja myönteisenä muutosvoimana. On myös välttämätöntä, että EU tukee kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden elintärkeää roolia eurooppalaisten arvojen, demokratian, perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteiden edistämisessä ja puolustamisessa kasvavaa epäliberalismia ja populismia sekä kansalaistoiminnan tilan kaventumista vastaan. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EU:n uudistamisessa ja sosioekonomisessa jälleenrakentamisessa on keskeisen tärkeää varmistaa, että kaikki yhteiskunnan osat osallistuvat tosiasiallisesti EU:n politiikan ja erityisesti kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien sekä tulevien kansallisten uudistusohjelmien yhteiseen suunnitteluun, yhteiseen työhön, yhteiseen täytäntöönpanoon ja yhteiseen arviointiin. Tässä olisi hyödynnettävä olemassa olevia kuulemisrakenteita, kuten EU-ohjausjaksoprosessia. Kansalaisyhteiskunnalle olisi annettava nimenomainen tunnustus ratkaisevan tärkeänä täytäntöönpanokumppanina ja edunsaajana. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tällaisten selviytymiskykyisten, tasa-arvoisten ja kestäväpohjaisten yhteiskuntien suunnitteleminen ja rakentaminen edellyttää alhaalta ylöspäin suuntautuvia aloitteita, joissa omaksutaan hyvinvoinnin ja kehityksen uudet, bruttokansantuotetta (BKT) laajemmat määritelmät ja kunnioitetaan kansalaisten mielipiteitä ja oikeuksia. Lisäksi on välttämätöntä, että covid-19-pandemian aikana käyttöön otettuja oikeuksiin kohdistuvia rajoituksia ei jatketa, kun kriisi on ohi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK pitää erittäin tärkeänä myös ehdotettujen toimenpiteiden ja toteutetun toiminnan jatkuvaa arviointia. ETSK osallistuu tähän prosessiin vahvalla panoksella eli tarjoamalla käyttöön kokemuksensa ja osaamisensa kansalaisvuoropuhelun käymisestä kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla ja kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla.

1

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/6

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean päätöslauselma aiheesta ”Eurooppalainen kansalaisyhteiskunta yhteistyössä kestävän tulevaisuutemme puolesta Euroopan talous- ja sosiaalikomitean panos Porton sosiaalialan huippukokoukseen”

(2021/C 286/02)

| Esittelijät: | Stefano MALLIA (ryhmä I)

  Oliver RÖPKE (ryhmä II)

  Séamus BOLAND (ryhmä III) |
| --- | --- |

Esittelijät:

Stefano MALLIA (ryhmä I)

Oliver RÖPKE (ryhmä II)

Séamus BOLAND (ryhmä III)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. ja 28. huhtikuuta 2021 pitämässään täysistunnossa (huhtikuun 28. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman äänin 225 puolesta ja 1 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

Sosiaalialan huippukokous Portossa 7. toukokuuta 2021 tarjoaa EU:lle ainutlaatuisen tilaisuuden asettaa ihmiset suoraan Eurooppa-hankkeen keskiöön. Se tarjoaa tilaisuuden osoittaa, että EU ja jäsenvaltiot toimivat yhdessä kansalaistensa kanssa näiden hyvinvoinnin lisäämiseksi niin, ettei ketään unohdeta. Se on huipentuma vuoteen 2030 ja sen jälkeiselle ajalle asetetuille unionin tavoitteille, joilla tähdätään kestäväpohjaisiin, innovatiivisiin, kilpailukykyisiin ja yhtenäisiin yhteiskuntiin, niin että unioni voi vastata vihreän siirtymän ja digitalisaation haasteisiin sekä kääntää ne hyödykseen. Huippukokouksen olisi myös autettava talouttamme ja yhteiskuntaamme kestävyyden saavuttamisessa painottaen yhdenvertaisesti taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää ulottuvuutta.

Covid-19-pandemian vuoksi tarvitaan yhä kiireellisemmin toimintamallia, jossa yhteiskuntiemme ja talouksiemme sosiaaliset ja taloudelliset näkökohdat ovat samalla viivalla. Pandemian on koettu vaikuttaneen ennen kaikkea ihmisiin, ja kun sosioekonominen jälleenrakentaminen nyt käynnistyy hitaasti Euroopassa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari pannaan täytäntöön, pääpainon on edelleen oltava ihmisissä ja yhteisöissä. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman ajoitus on näin ollen erinomainen.

Porton julistuksessa olisi sitoutettava kaikki institutionaaliset, taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon kansalais- ja työmarkkinavuoropuhelun pohjalta. Huippukokous on Euroopalle ratkaiseva hetki ottaa seuraavat askeleet kohti elinvoimaista ja kestävää unionia.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä ryhtymään seuraaviin toimenpiteisiin:

| 1. | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevasta toimintasuunnitelmasta on tultava tehokas väline, jonka avulla kaikki toimijat voivat tehdä kumppaneina yhteistyötä rakennettaessa tasa-arvoisempia, kestävämpiä, osallistavampia ja selviytymiskykyisempiä eurooppalaisia yhteiskuntia. Kaikki ETSK:ssa edustettuina olevat kansalaisyhteiskunnan eri ulottuvuudet vaikuttavat ratkaisevasti prosessin onnistumiseen. Eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan aktiivisen osallistumisen kautta kaikkien kansalaisten, myös vammaisten henkilöiden, etnisten ja vähemmistöryhmien ja kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ja syrjäytyneimpien ihmisten, on kyettävä tuntemaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva visio omakseen ja löytämään siitä toivoa sekä osallistumaan sen tulevaan täytäntöönpanoon. Erityistä tunnustusta ja tukea olisi annettava yhteisötaloudelle, jolla on keskeinen rooli vastattaessa täyttämättömiin sosiaalisiin tarpeisiin, lievennettäessä köyhyyttä ja vähennettäessä eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eurooppalaisista yhteiskunnista voidaan rakentaa tasa-arvoisempia, kestävämpiä, osallistavampia ja selviytymiskykyisempiä vain osallistamalla vakuuttavalla tavalla kansalaisyhteiskunta ja käymällä tehokasta vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa. On ensiarvoisen tärkeää mitata kansalaisyhteiskunnan vaikutusta ja raportoida siitä, lisätä tietoisuutta sen myönteisestä panoksesta sekä luoda suotuinen oikeudellinen ympäristö ja politiikkayhdistelmä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sopeutumiskykyisten, osallistavien, tasa-arvoisten ja kestävien yhteiskuntien suunnittelu ja toteuttaminen edellyttävät alhaalta ylöspäin suuntautuvia aloitteita, joissa hyvinvointia ja kehitystä varten otetaan käyttöön BKT:n lisäksi uusia määritelmiä ja investoidaan sosiaaliseen innovointiin kansalaisten mielipiteitä ja oikeuksia kunnioittaen. Lisäksi on erittäin tärkeää, ettei covid-19-pandemian aikana käyttöön otettuja oikeuksiin kohdistuvia rajoituksia enää jatketa pandemian jälkeen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopan on jatkettava samaan tapaan kuin pandemian aikana yhtenäisellä ja solidaarisella linjalla, jota tukee kansalais- ja työmarkkinavuoropuhelun kulttuuri. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarilla edistetään sosiaalista markkinataloutta vahvistamalla Euroopan sosiaalista mallia ja sopeuttamalla sitä tulevaisuuden mukanaan tuomiin muutoksiin. Sosiaalisen palautumiskyvyn ja kestävyyden vahvistamiseksi Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevalla toimintasuunnitelmalla on varmistettava laajalle ulottuva hyvinvointi ja osallistavat työmarkkinat, joilla syrjintä on kielletty ja joilla työpaikat ovat pysyviä ja työ hyväpalkkaista. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Instituutioiden ja työmarkkinaosapuolten on pandemian jälkeen löydettävä työmarkkinavuoropuhelun avulla ratkaisuja, joilla parannetaan talouksiemme sosiaalista palautumiskykyä muutokselle avoimen uuden ajattelutavan kautta. Samalla on edistettävä suojelun vähimmäisvaatimuksia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia painottaen erityisesti palkkojen riittävyyttä, sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjuntaa, nuorten työntekijöiden tukemista sekä epävarmoissa työsuhteissa olevien työntekijöiden ja muuttajien suojelua. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Yksi Euroopan suurimmista taloudellisista ja sosiaalisista haasteista on talouskasvun, työpaikkojen luomisen ja (muun muassa ikääntyneiden ja nuorten, naisten, vaikeasti työllistyvien ja työvoiman ulkopuolella olevien) työelämään osallistumisen edistäminen, työttömyyden, erityisesti nuorisotyöttömyyden, alentaminen sekä naisten aseman vahvistaminen työmarkkinoilla. Jotta tässä kaikessa onnistutaan, on tärkeää varmistaa kilpailukykyinen investointiperusta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kilpailukyky sekä tietoihin ja taitoihin perustuva tuottavuuden kasvu ovat varmoja keinoja eurooppalaisten yhteiskuntien hyvinvoinnin ylläpitämiseksi. Talouskasvu ja hyvin toimivat sisämarkkinat ovat keskeisiä tekijöitä EU:n sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamisessa. Meidän on lujitettava Euroopan sosiaalisen markkinatalousjärjestelmän vahvuuksia ja korjattava sen heikkouksia ja näin mukautettava sitä kohtaamaan tulevat haasteet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kaikkien taloutemme ja yhteiskuntamme keskeisten osien on oltava valmiita hyödyntämään digitalisaation ja vihreään talouteen siirtymisen tarjoamia mahdollisuuksia. Edellytyksenä on halu ja kyky rakenteellisiin muutoksiin, olipa kyse sitten työmarkkinoista, sosiaaliturvasta, koulutuksesta tai verotuksesta. Tämä vaatii jäsenvaltioilta todellista sitoutumista uudistuksiin, joita koordinoidaan ja helpotetaan EU:n tason kehyksillä ja toimilla, kuten talouspolitiikan EU-ohjausjaksolla. Tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta yrityksiä kannustetaan investoimaan Eurooppaan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Väestön ikääntyessä ja työvoiman vähetessä ikäihmiset tulevat enenevässä määrin olemaan taloudellisesti riippuvaisia, jollemme onnistu lisäämään työvoimaa osallistavammilla työmarkkinoilla, muun muassa aktivoimalla ryhmät, jotka ovat tällä hetkellä työmarkkinoiden ulkopuolella tai aliedustettuina työmarkkinoilla. On ryhdyttävä toimiin, jotta voidaan vastata jäsenvaltioiden sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmien haasteisiin. Väestörakenteen muutos merkitsee myös sitä, että tarvitsemme mukautuvia ja joustavia kansallisia koulutusjärjestelmiä, työmarkkinoita ja sosiaaliturvajärjestelmiä. Nämä haasteet eivät ole välttämättä ongelmia vaan tarjoavat pikemminkin mahdollisuuksia, jotka voivat tuottaa myönteisiä tuloksia. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Toimintasuunnitelman olisi oltava konkreettinen ja käytännönläheinen ja siihen sisältyvien toimenpiteiden tulisi olla mitattavissa. Lisäksi tarvitaan asiaankuuluvien sidosryhmien yhteisesti sopimia seurantakehyksiä sosiaalisine, ekologisine ja taloudellisine kriteereineen. ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdottamiin yleistavoitteisiin ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan omat kunnianhimoiset tavoitteensa, jotta kaikki jäsenvaltiot edistäisivät tosiasiallisesti EU:n tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euroopan siirtyessä kriisitoiminnasta elpymiseen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla sekä työntekijöille tiedottamisella ja heidän kuulemisellaan ja osallistamisellaan asianmukaisten kanavien kautta on tärkeä merkitys muovattaessa talouden siirtymää ja edistettäessä innovointia työpaikoilla erityisesti käynnissä olevaa vihreää siirtymää ja digitalisointia sekä työelämän muutoksia silmällä pitäen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa ei oteta riittävästi huomioon covid-19-kriisin keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksia eurooppalaisiin terveydenhuoltojärjestelmiin. Pandemia on osoittanut selvästi, että terveys voi vaikuttaa suoraan taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen vakauteen myös EU:ssa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria täytäntöön pantaessa jäsenvaltioiden on parannettava julkisia terveydenhuoltopalveluja ja terveydenhuoltoinfrastruktuuria mittavin ja kestävin investoinnein sekä tehostettava jäsenvaltioiden sisäistä ja niiden välistä koordinointia kansanterveyden alalla. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kaikki sidosryhmät odottavat huippukokoukselta vahvaa sitoutumista sellaisen Euroopan sosiaalisen mallin säilyttämiseen ja kehittämiseen, joka perustuu oikeuksien ja velvollisuuksien tasapainoiseen yhdistelmään. Vetoamme jäsenvaltioihin ja EU:n toimielimiin, että ne osoittaisivat kunnianhimoa ja päättäväisyyttä. |
| --- | --- |

13.

Bryssel 28. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 560. täysistunto (JDE) – INTERACTIO, 27.4.2021–28.4.2021

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/8

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vapaat ammatinharjoittajat 4.0”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2021/C 286/03)

| Esittelijä: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Rudolf KOLBE

| Komitean täysistunnon päätös | 20.2.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Työjärjestyksen 32 artikla |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 233/0/3 |

Komitean täysistunnon päätös

20.2.2020

Oikeusperusta

Työjärjestyksen 32 artikla

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

31.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

233/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Vapaissa ammateissa käytetään jo nyt mittavasti ja menestyksekkäästi digitaalisia ja tekoälysovelluksia toimeksiantajien hyödyksi esimerkiksi koneenrakennusalalla, ja ne osallistuvat johtavina toimijoina näiden sovellusten teknologiseen kehittämiseen. Vapaiden ammattien on myös vastedes oltava tiiviisti mukana kehittämis- ja validointiprosessissa, jotta voidaan varmistaa sovellusten käytettävyys ja tehokkuus. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Digitaalisia sovelluksia ei tulisi nähdä vapaiden ammatinharjoittajien tarjoamien palvelujen kilpailijana tai korvikkeena. Ne ovat pikemminkin välineitä, joiden avulla voidaan jo nyt parantaa ja laajentaa asiantuntijapalvelujen tarjontaa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vapaiden ammatinharjoittajien on kyettävä tunnistamaan ja arvioimaan digitaaliteknologian käytöstä aiheutuvat uhat asiakkaidensa, potilaidensa ja toimeksiantajiensa intressien mukaisesti. Tämä perustuu erityiseen luottamuksellisuuteen, joka on luonteenomaista kyseisten toimijoiden väliselle suhteelle ja tulee säilymään keskeisenä tekijänä myös digitaalisten jakelukanavien yhteydessä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Potilaiden, asiakkaiden ja toimeksiantajien on digitaalisten sovellusten yhteydessä voitava luottaa siihen, että asiantuntijapalveluja tarjotaan ammattimaiselta pohjalta ulkoisista intresseistä riippumatta ja että palveluntarjoaja on niistä vastuussa. Digitaaliseen kehitykseen mukautetut asianmukaiset ammatilliset säännökset ovat tässä yhteydessä tärkeä edellytys. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vapaiden ammatinharjoittajien on varmistettava tietosuoja johdonmukaisesti ja puolustettava sitä kolmansiin osapuoliin nähden. Tietojen väärinkäytön välttämiseksi EU:ssa tarvitaan turvallisia digitaalisia infrastruktuureita. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vapaiden ammatinharjoittajien on päivitettävä koulutussisältöjä omien ja henkilöstönsä tietotekniikka- ja digitaitojen mahdollisimman korkean laatutason varmistamiseksi. Komitea kehottaa EU:ta tukemaan näitä prosesseja asianmukaisin tukiohjelmin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Vapaiden ammatinharjoittajien on mukautettava oma hallinnointinsa digitaaliseen kehitykseen ja osallistuttava aktiivisesti prosessin muotoiluun. Tämä saattaa edellyttää ammattieettisten sääntöjen laajentamista. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Digitalisaation mahdollistamien uusien vapaiden ammattien syntymistä olisi edistettävä Rooman manifestissa vahvistettujen kriteerien ja periaatteiden pohjalta. |
| --- | --- |

1.8

2.   Covid-19 ja vapaat ammatinharjoittajat

| 2.1 | Pandemia on käynnistänyt laajamittaisen digitalisointiprosessin myös vapaiden ammattien alalla. Asiantuntijapalvelujen lisääntyneen tarpeen ja pandemiasta johtuneiden rajoitusten vuoksi digitaalisia palveluja on pitänyt laajentaa voimakkaasti. Kriisi on osoittanut, miten riippuvainen yhteiskuntamme on keskeisten vapaiden ammatinharjoittajien erinomaisesta ammattitaidosta. Vapaat ammatinharjoittajat, jotka ovat hallintotahojen keskeisiä kumppaneita kriisinhallinnassa ja turvattaessa väestön perustarpeet, on vastedes nivottava entistä paremmin työmarkkinaosapuolten järjestelmiin, ja heidän tarjoamansa palvelut on suojattava digitaalisiin muutoksiin mukautetuin asianmukaisin ammatillisin säännöksin. On suhtauduttava kriittisesti siihen, että monien itsenäisten yrittäjien ja vapaiden ammatinharjoittajien mahdollisuudet saada pandemian aikana valtion myöntämää tukea ovat olleet riittämättömiä tai olemattomia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Asiantuntijapalvelujen voimakas digitalisointi voi vaikuttaa pysyvästi palvelutarjonnan kattavuuden paranemiseen myös syrjäisillä alueilla. Tässä yhteydessä on varmistettava, että kaupunkien ja maaseudun väliset edelleen liian suuret erot nopeissa laajakaistayhteyksissä poistetaan mahdollisimman pian ja että digitalisoidut palvelut ovat yhtä lailla kaikkien alueiden asukkaiden ulottuvilla. Vapaat ammatinharjoittajat ovat kriisin aikana investoineet digitalisaatioon ja tietosuojaan täyttääkseen velvoitteensa keskeisissä yhteiskunnallisissa tehtävissä toimivina yleishyödyllisten palvelujen tarjoajina. Tämän vuoksi on tärkeää ottaa myös vapaat ammatinharjoittajat keskeisenä ryhmänä nimenomaisesti huomioon kaikissa talouden elvytystoimissa. |
| --- | --- |

2.2

3.   Rooman manifesti – vapaan ammatinharjoittamisen määritelmä

| 3.1 | Vapailla ammateilla on keskeinen rooli EU:n taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä. Ne ovat osa säänneltyjen ammattien laajaa kirjoa, niiden harjoittajilla on oltava tietty pätevyys, ja niiden osuus kaikista työntekijöistä Euroopassa on 22 prosenttia. Vuonna 2013 jo yli kymmenesosa EU:n bruttoarvonlisäyksestä oli peräisin vapaiden ammattien alalta. Covid-19-kriisi on tuonut esiin yhteiskuntamme yleisen riippuvuuden vapaiden ammatinharjoittajien tarjoamista laadukkaista palveluista. Kestokykyisinä työnantajina ja yrityksinä vapaat ammatinharjoittajat luovat merkittävästi uusia työllistymismahdollisuuksia, minkä lisäksi ne huolehtivat tärkeistä yleishyödyllisistä tehtävistä. Vapaiden ammatinharjoittajien tarjoamat palvelut liittyvät läheisesti yksilöiden perustarpeisiin, kuten elämään, työhön, terveyteen, turvallisuuteen tai omaisuuteen. Tätä taustaa vasten on tärkeää varmistaa, että vapaiden ammatinharjoittajien tarjoamat palvelut ovat demokraattisesti saatavilla esimerkiksi lääketieteen alalla sosiaaliturvajärjestelmien puitteissa tai oikeusalalla oikeusavun kautta. Palkkioita tai maksuja koskevilla ylärajoilla suojataan niitä, jotka käyttävät vapaiden ammatinharjoittajien tarjoamia palveluja mutta ovat tiedon epätasaisen jakautumisen vuoksi riippuvaisia tällaisista rajoista. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on toistuvasti tarkastellut vapaita ammatteja, ja se teetti vuonna 2014 laaja-alaisen tutkimuksen The State of Liberal Professions Concerning their Functions and Relevance to European Civil Society (Vapaiden ammattien asema, niiden tehtävät ja merkitys eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan näkökulmasta) (1). Tutkimuksesta ilmenee, että vapaasta ammatinharjoittamisesta ei EU:n tasolla vielä ole yleisesti omaksuttua käsitystä tai yleisesti sovellettavaa määritelmää. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vapaan ammatinharjoittamisen käsitteen määrittämiseksi ETSK hyväksyikin joulukuussa 2017 Rooman manifestin. Tässä yhteydessä kyettiin hyödyntämään valmistelutyötä, jota oli tehty vapaiden ammatinharjoittajien yksittäisissä eurooppalaisissa kattojärjestöissä tarkoituksena laatia yhteinen eurooppalainen määritelmä vapaiden ammattien peruskirjan muodossa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Rooman manifestin mukaan vapaat ammatinharjoittajat tarjoavat erityiseen ammattipätevyyteen tai ammatilliseen osaamiseen perustuvia immateriaalisia asiantuntijapalveluja. Näihin palveluihin liittyy henkilökohtainen elementti, ja ne perustuvat luottamussuhteeseen. Vapaat ammatinharjoittajat harjoittavat toimintaansa itsenäisesti omalla vastuullaan. He noudattavat ammattieettisiä sääntöjä, ovat sitoutuneet sekä toimeksiantajansa intresseihin että yleiseen etuun ja toimivat ammattialajärjestön sääntöjen ja valvonnan alaisina. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Määritelmä ei ole tyhjentävä, ja se on avoin uudelle tekniselle kehitykselle ja uusille ammateille. Rooman manifestista ilmenee, että kyseiset piirteet ovat ominaisia vapaille ammateille, mutta niiden kaikkien ei aina tarvitse esiintyä samanaikaisesti. |
| --- | --- |

3.5

4.   Digitalisaation haasteet

| 4.1 | Maailmanlaajuinen digitalisaatio on käynnistänyt koko yhteiskunnan muutosprosessin, jonka seurauksia ei voida ennakoida. Covid-19-pandemia nopeuttaa osaltaan tätä kehitystä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Seuraavat esimerkit osoittavat, että digitaaliset sovellukset ja jakelukanavat sekä tekoälyn käyttö ovat jo olennainen osa monia asiantuntijapalveluja ja että niitä voidaan tulevaisuudessa edelleen optimoida. Henkilökohtaisten kontaktien puuttumisen vaikutus vapaiden ammatinharjoittajien ja heidän asiakkaidensa, toimeksiantajiensa tai potilaidensa väliseen erityiseen luottamussuhteeseen ja vastaus kysymykseen siitä, missä määrin niin sanottu inhimillinen tekijä voidaan korvata tekoälyllä, on vielä selvitettävä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Oikeudellisen neuvonnan alalla käytetään yhä yleisemmin lohkoketjuteknologioita ja oikeusteknologiaa (Legal Techs). Sähköpostiviestintä asianajajien kanssa ja sähköisen hallinnon sovellukset muuttavat pysyvästi tapaa, jolla ihmiset asioivat tuomioistuinten ja viranomaisten kanssa. Vapaat ammatinharjoittajat ovat jo nyt tärkeitä kumppaneita sähköisen hallinnon hankkeiden täytäntöönpanossa ja edistävät merkittävästi hallinnon yksinkertaistamista tällä alalla. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Suunnittelun alalla rakennuksen tietomallista (Building Information Modeling, BIM), joka on rakennusten verkottuneen suunnittelun, toteutuksen ja hallinnoinnin menetelmä, on tulossa yhä tärkeämpi, ja monet infrastruktuurin turvallisuusarvioinnit toteutetaan tekoälyn avulla. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Terveydenhuollossa tekoälysovellukset johtavat merkittäviin muutoksiin lääketieteellisessä diagnostiikassa. Tämä lisäksi kehitetään etälääketiedettä ja sähköisiä lääkemääräyksiä sekä käytetään yhä enemmän sähköisiä potilaskertomuksia. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.3 | Digitalisaatio muuttaa viestintä- ja tiedotustapoja. Yhtäältä se antaa kuluttajille mahdollisuuden saada tietoa ennen asiantuntijapalvelujen käyttöä ja sen aikana, mikä vähentää tähänastista tiedon epätasaista jakautumista. Toisaalta on olemassa riski, että suodattamattoman ja kommentoimattoman tiedon ylitarjonta tai kohdennetut valeuutiset aiheuttavat kuluttajissa epävarmuutta, johtavat vakaviin virhearviointeihin ja pahentavat tiedon epätasaista jakautumista. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Asiantuntijapalvelujen digitalisointi ja tekoälypohjaiset puheentunnistus- ja käännösjärjestelmät vähentävät paikka- ja kielisidonnaisuutta. Tämä koskee ennen kaikkea neuvonta- ja suunnittelupalveluja mutta myös sosiaali- ja terveyspalveluja. Tämä ei saa johtaa palveludirektiivissä vahvistetun kohdemaaperiaatteen heikkenemiseen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tekoälysovellusten datan laatu on erityisen tärkeää asiantuntijapalvelujen alalla. Jotta tällaisia sovelluksia voidaan käyttää menestyksekkäästi arkaluonteisilla aloilla, vapaiden ammatinharjoittajien osallistuminen tekniseen kehitykseen ja erityisesti tietojen laadunvarmistukseen on olennaisen tärkeää. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tärkeä näkökohta tässä yhteydessä on myös tietojen anonymisointi tai pseudonymisointi tietojen turvallisen käytön perustana toimeksiantajien edun mukaisesti. Samalla teknologian kehitys lisää kyberrikollisuuden riskiä, mikä uhkaa myös vapaiden ammatinharjoittajien tarjoamia palveluja. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Digitalisaatio helpottaa sellaisten uusien kaupallisten toimijoiden markkinoillepääsyä, jotka toistavat kohdennetusti vapaiden ammatinharjoittajien liiketoimintamalleja. Komitea kehottaa Euroopan unionia ja EU:n jäsenvaltioita seuraamaan tätä prosessia ja sääntelemään tarvittaessa esimerkiksi alustaoperaattorien ja vapaiden ammatinharjoittajien välisiä suhteita ja pääsyä tällaisille alustoille. Tähän työhön olisi otettava mukaan kansalliset valvontaviranomaiset tai ammattikamarit. Apteekkipalvelujen alalla on viime vuosina syntynyt suuria rajatylittävästi toimivia verkkoapteekkeja. Tästä tilanteesta todennäköisesti hyötyvät uusina toimijoina yritykset, joilla jo on digitaalista asiantuntemusta. |
| --- | --- |

4.7

5.   Vapaan ammatinharjoittamisen avaintekijät digitalisaatiossa

| 5.1 | Vapaan ammatinharjoittajan ja tämän asiakkaan, potilaan tai toimeksiantajan välillä on erityinen luottamussuhde, joka on asiantuntijapalvelujen keskeinen piirre. Digitalisaatio koettelee tätä luottamussuhdetta. Tämä johtuu esimerkiksi siitä, että henkilökohtainen yhteydenpito ei ole enää suoraa vaan tapahtuu teknisten välineiden, kuten videoyhteyksien tai sähköisten viestipalvelujen, kautta. Henkilökohtainen ja luottamuksellinen ohjaus ja neuvonta on kuitenkin myös digitaalisessa muodossa edelleen keskeinen osa asiantuntijapalvelujen tarjontaa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Pitkällä aikavälillä on kuitenkin kysyttävä, voivatko tekoälysovellukset täyttää samat vaatimukset kuin ihmisten tarjoamat neuvontapalvelut. Teoriassa on mahdollista, että ihmisten keskinäinen luottamussuhde voisi muuttua ihmisen ja koneen väliseksi luottamussuhteeksi. Tekoälysovellukset ovat tällä hetkellä kuitenkin vielä kaukana tästä. Lopullisen päätöksen on tultava ihmiseltä (ihminen määrää -periaate). Tekoälyyn perustuvan ohjelmoinnin on oltava ihmiskeskeistä, avointa ja ensisijaisesti palvelun vastaanottajien intressien mukaista, ja sen on perustuttava samanlaisiin vastuukriteereihin. Tekoälypalvelujen menestyksen ja niihin kohdistuvan luottamuksen kannalta olennaista on myös niiden perustana olevien algoritmien avoimuus. Ne eivät saa johtaa vääristymiin tai ennakkoluulojen lisääntymiseen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tällaisen luottamussuhteen tärkeä perusta on ammatillinen riippumattomuus ja omavastuullisuus. Asiantuntijapalveluja käyttäessään potilaiden, asiakkaiden ja toimeksiantajien on välttämättä voitava luottaa siihen, että palveluja tarjotaan ammattimaiselta pohjalta ulkoisista intresseistä riippumatta ja että palveluntarjoaja on niistä vastuussa. Erityisesti digitaaliympäristössä, jossa erilaisten intressien vaikutus on heikommin havaittavissa, luottamus riippumattomaan asiantuntemukseen on yhä tärkeämpää. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Tietoturvan ja tietosuojan varmistaminen on avaintekijä tarjottaessa asiantuntijapalveluita digiaikana. Vapailla ammatinharjoittajilla on tässä yhteydessä keskeinen rooli varmistettaessa digitaalisten sovellusten turvallinen käyttö asiakkaiden tai potilaiden kannalta ja tiedotettaessa näille asianomaisista uhista. Tämä vahvistaa luottamussuhdetta palvelun vastaanottajaan ja liittyy tiiviisti vaitiolovelvollisuuden noudattamiseen. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Samalla on muistettava, että vapaat ammatinharjoittajat eivät pysty havaitsemaan kaikkia tietojen väärinkäyttötapauksia, mikä on ratkaisevan tärkeää mahdollisissa vastuukysymyksissä. Tämä pätee erityisesti sellaisiin tietojen väärinkäyttötapauksiin, joissa ulkopuolinen taho pääsee käsiksi digitaaliseen infrastruktuuriin, joka on käytettävissä EU:n ulkopuolella. Euroopan unionin olisi sen vuoksi edistettävä turvallisten digitaalisten infrastruktuurien kehittämistä ja levittämistä, jotta se säilyttäisi tasavertaisen aseman maailman muilta alueilta peräisin oleviin kilpailijoihin nähden. |
| --- | --- |

5.5

6.   Digitalisaatio ja koulutus

| 6.1 | Digitalisaatio muuttaa vapaiden ammatinharjoittajien perus-, jatko- ja täydennyskoulutukselle asetettavia vaatimuksia. Tarvitaan valmiutta elinikäiseen oppimiseen, joka kattaa paitsi varsinaisen erikoisalan myös digitaalisen osaamisen, joka kehittyy nopeasti muilla aloilla. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Digitaalisen osaamisen edellyttämän tarvittavan perustan varmistamiseksi vapaille ammatinharjoittajille on välitettävä asiaankuuluvat digitaaliset taidot koulutuksen ja työelämän aikana. Komitea kehottaa Euroopan unionia tukemaan näitä prosesseja asianmukaisin tukiohjelmin. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Digitaalisten taitojen hankkiminen ja kehittäminen koskee myös vapaiden ammatinharjoittajien henkilöstöä, jonka koulutuksesta nämä ovat vastuussa. |
| --- | --- |

6.3

7.   Digitalisaatio ja ammattilainsäädäntö

| 7.1 | Monissa maissa asiantuntijapalvelujen laatua ja turvallisuutta koskevat korkeat vaatimukset määritetään lainsäädännössä. Niiden noudattaminen on taattava riippumatta siitä, tarjotaanko asianomaiset palvelut digitaalisesti vai ei. EU:n jäsenvaltioiden ammattilainsäädäntöön on kohdistunut voimakkaita jännitteitä jo useiden vuosien ajan. Euroopan komissio toivoo jäsenvaltioiden ammatillisten säännösten vähentämisen lisäävän talouskasvua ja kilpailua, mutta huomiota ei kiinnitetä kustannuksiin, jotka aiheutuvat asiantuntijapalvelujen puutteellisesta laadunvalvonnasta johtuvista laiminlyönneistä sääntelemättömillä markkinoilla. Tämän vuoksi monet jäsenvaltiot pitävät säännöksiään tarpeellisina ja asianmukaisina laadun varmistamiseksi erityisesti keskeisten asiantuntijapalvelujen alalla. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Koska nykyiset säännökset eivät enenevässä määrin enää kata asiantuntijapalvelutarjonnan uusia digitaalisia muotoja, on voimassa olevaa ammattilainsäädäntöä mukautettava. Tarvittavien joustojen aikaansaamiseksi olisi tarkistettava säännöksiä, jotka ovat digitalisoinnin johdosta tarpeettomia. Entistäkin tarpeellisempaa on kuitenkin säätää tietyistä periaatteista, jotka koskevat pääsyä vapaisiin ammatteihin ja niiden harjoittamista, jotta vältetään digitalisoinnin kielteiset vaikutukset kuluttajiin ja vapaisiin ammatinharjoittajiin. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Periaatteessa kyse on siitä, että löydetään sitovien säännösten ja ei-sitovien toimenpiteiden (soft law) välinen optimaalinen suhde, ja tässä yhteydessä etusijalla on ammatillinen itsesääntely. Vasta jos se ei toimi, lainsäätäjän tulisi laatia sääntelyä. Sääntelemättömien vapaiden ammattien osalta tulisi edistää eettisten sääntöjen omaksumista. |
| --- | --- |

7.3

8.   Digitalisaatio ja vapaiden ammattien oma hallinnointi

| 8.1 | Vapaan ammatinharjoittamisen keskeisenä piirteenä on jonkinlainen ammatillisen järjestäytymisen muoto, joka kuitenkin vaihtelee EU:ssa huomattavasti jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Oma hallinnointi on järjestetty ennen kaikkea alueellisesti ja osittain paikallisesti. Digitalisaatio poistaa palvelujen tarjonnasta perinteisen paikka- ja kielisidonnaisuuden. Tämä herättää kysymyksen siitä, miten ammatillinen valvonta voidaan tulevaisuudessa varmistaa tehokkaasti. Tätä kysymystä tulisi tarkastella ajoissa omissa hallintoelimissä. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Digitalisaatio avaa uusia tehtäviä vapaiden ammatinharjoittajien ammattikamareille ja ammattialajärjestöille. Ne voivat auttaa jäseniään uusien digitaalisten liiketoiminta-alojen kehittämisessä tai uuden median hallinnassa. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Digitalisaatio edellyttää vapaiden ammattien omassa hallinnossa kehitettyjen ammattieettisten sääntöjen mukauttamista. Ammattietiikka, jolla varmistetaan vapaiden ammattien tärkeimpien periaatteiden noudattaminen, on keskeinen edellytys, jotta voidaan välttää digitalisoinnin kielteiset vaikutukset kuluttajiin. Ammattieettiset säännöt voivat tässä yhteydessä täydentää oikeudellisia periaatteita. |
| --- | --- |

8.4

9.   Uusien vapaiden ammattien syntyminen

| 9.1 | Digitalisaatio saattaa laajentaa nykyisten vapaiden ammattien toimenkuvia ja vahvistaa monialaista yhteistyötä muiden ammattien kanssa sekä edistää Rooman manifestissa vahvistettujen kriteerien pohjalta uusien vapaiden ammattien syntymistä avoimessa ja kehittyvässä järjestelmässä. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Lisäksi digitalisaatio vahvistaa asiantuntijapalvelujen kaupallistumista ja muuttaa asiantuntija-ammattien perinteisiä ammatinkuvia. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Omalla hallinnoinnilla, ammattieettisillä säännöillä ja lakisääteisillä vähimmäisvaatimuksilla onkin tulevaisuudessa tärkeä rooli, jotta innovatiivisilla ja joustavilla toimintamalleilla voidaan varmistaa yleisen edun huomioon ottaminen puhtaaseen voiton tavoitteluun nähden ja siten asiantuntijapalvelujen laatu kuluttajien hyväksi. |
| --- | --- |

9.3

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Tutkimus The State of Liberal Professions Concerning their Functions and Relevance to European Civil Society, EESC-2014-46-EN, ISBN 978-92-830–2460–6.

1

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/13

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhteisötalouden rooli työpaikkojen luomisessa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa”

(valmisteleva lausunto)

(2021/C 286/04)

| Esittelijä: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Cinzia DEL RIO |

Esittelijä:

Giuseppe GUERINI

Toinen esittelijä:

Cinzia DEL RIO

| Lausuntopyyntö | neuvoston puheenjohtajavaltio Portugali, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 239/2/1 |

Lausuntopyyntö

neuvoston puheenjohtajavaltio Portugali, 26.10.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

31.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

239/2/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on hyvin tyytyväinen siihen, että puheenjohtajavaltio Portugali on pyytänyt sitä laatimaan tämän lausunnon. Komitea pitää tärkeänä, että yhteisötalouden toimijat nähdään strategisina kumppaneina, joiden kanssa voidaan toteuttaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria käytännössä ja rakentaa sellaista Euroopan unionia, jossa ihmisten palvelemista pidetään talouden keskeisenä tehtävänä. Komitea kehottaakin jäsenvaltioiden viranomaisia huolehtimaan siitä, että yhteisötalouden organisaatioilla on merkittävä rooli pandemiakriisistä toipumisen edistämiseksi laadittavissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää tarpeellisena vahvistaa Euroopan unionin toimielinten yhteisötalouden organisaatioille ja yrityksille hyväksymät toimintakriteerit, joiden pohjalta nämä oikeudelliselta muodoltaan moninaiset toimijat voivat saada asianmukaisen tunnustuksen. Kriteerien mukaan yhteisötalouden toimijat pyrkivät toiminnassaan ensisijaisesti yleishyödyllisiin sosiaalisiin tavoitteisiin, soveltavat demokraattista hallintotapaa, jossa eri sidosryhmät ovat osallisina, ja käyttävät – myös silloin, kun ne ovat ”rajoitetusti voittoa tavoittelevia” – tuottonsa säännöissään määriteltyihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on sitä mieltä, että Euroopan unionilla olisi oltava yhteisötalouden organisaatioiden ja yritysten yhteiskunnallisten vaikutusten mittaamiseksi pysyvä tilastointijärjestelmä, jonka avulla alan rakenteesta ja vaikutuksista pystytään kokoamaan päteviä, vertailukelpoisia ja ajantasaisia tietoja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mitä tulee yhteisötalouden rooliin työpaikkojen luomisessa ja ylläpitämisessä muita heikommassa asemassa olevien työntekijöiden tarpeisiin ja muita heikommassa asemassa olevilla alueilla, ETSK:n mielestä tarvitaan asianmukaista tukipolitiikkaa tunnustuksen antamiseksi yhteisötalouden organisaatioiden yleishyödylliselle tehtävälle, sillä ne hoitavat yksityisoikeudellisesta luonteestaan huolimatta pääasiassa julkisen sektorin tehtäviä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Tukipolitiikkaa on harjoitettava seuraavilla neljällä tasolla:






  — | verotoimet ja -järjestelyt kyseisten organisaatioiden yleishyödyllisyyden huomioon ottamiseksi |
| --- | --- | --- |

1.5

—

verotoimet ja -järjestelyt kyseisten organisaatioiden yleishyödyllisyyden huomioon ottamiseksi

| — | sosiaalisesti vaikuttavan rahoituksen kehittämisen kannalta otollisten julkisten ja yksityisten investointien tukeminen mm. julkisten hankintamenettelyjen ja käyttöoikeussopimusten avulla |
| --- | --- |

—

sosiaalisesti vaikuttavan rahoituksen kehittämisen kannalta otollisten julkisten ja yksityisten investointien tukeminen mm. julkisten hankintamenettelyjen ja käyttöoikeussopimusten avulla

| — | toimintapolitiikat, joilla edistetään pysyvien työpaikkojen ylläpitämistä ja työntekijöiden taloudellisia vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisissa yrityksissä |
| --- | --- |

—

toimintapolitiikat, joilla edistetään pysyvien työpaikkojen ylläpitämistä ja työntekijöiden taloudellisia vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisissa yrityksissä

| — | yhteisötalouden organisaatioissa työskentelevien ammattitaidon kehittämisen ja tällaisten organisaatioiden teknologisen innovoinnin tukeminen. |
| --- | --- |

—

yhteisötalouden organisaatioissa työskentelevien ammattitaidon kehittämisen ja tällaisten organisaatioiden teknologisen innovoinnin tukeminen.

| 1.6 | ETSK katsoo, että worker buyout -toimintamalli, jossa yritys myydään työntekijöille, on työpaikkojen luomisen ja säilyttämisen kannalta hyvä käytäntö, josta on hyötyä paitsi kriisiyrityksiä elvytettäessä myös siirrettäessä uusille omistajille pk-yrityksiä, joiden perustajat eivät löydä työlleen jatkajia. Sitä tukemaan kannattaisi ehkä perustaa erityinen EU-tason investointirahasto. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa tukemaan ja edistämään mm. kannustinpolitiikkojen avulla kasvussa olevaa rahoitusalan toimijoiden kiinnostusta sosiaalisia investointeja kohtaan. Yhteiskunnallisten yritysten tulee näyttäytyä tällaisille toimijoille keskeisenä väylänä vauhdittaa sosiaalisten, ympäristö- ja yhteisvastuutavoitteiden toteuttamiseen tähtääviä investointeja. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että yhteiskunnalliset yritykset voivat tarjota ihanteellisen organisaatiomuodon digitaalisten alustojen kautta harjoitettavalle uudenlaiselle yrittäjyydelle ja erityisesti nk. jakamistalouteen liittyvälle toiminnalle, sillä ne ovat omiaan edistämään digitaalisten alustojen työntekijöiden ja käyttäjien aktiivista osallistumista. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa, että kunnolliset työolot ja -ehdot sekä demokraattinen hallinto ovat yhteisötalouden yritysten keskeisiä ominaispiirteitä ja että jos työntekijöiden kuuleminen ja osallistuminen eivät ole osa organisaation sääntöperustaa, kuten sosiaalisten ja työosuuskuntien tapauksessa, konkreettisista kuulemis- ja osallistumismuodoista tulee sopia erikseen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK pitää yhteisötalouden organisaatioita ja erityisesti vapaaehtoisjärjestöjä perustavan tärkeinä yhteenkuuluvuuden edistäjinä, sillä ne kartuttavat sosiaalista pääomaa ja tukevat kansalaisyhteiskunnan vastuullista roolia. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Nuorten vapaaehtoistoiminta on keskeinen kanava kehittää uusien sukupolvien työllistettävyyttä ja inhimillistä pääomaa, sillä se lisää työllistymismahdollisuuksia ja vaikuttaa siten myönteisesti. Tästä voi olla hyötyä myös pyrittäessä vähentämään työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien NEET-nuorten (not in education, employment or training) määrää. Tähän liittyen olisi hyödyllistä alkaa soveltaa toimintapolitiikkoja, joilla helpotetaan siirtymistä vapaaehtoistoiminnasta vakituiseen palkkatyöhön. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK pitää lisäksi tarpeellisena ja toivoo, että yhteisötalouden toimintasuunnitelman myötä otetaan käyttöön operatiivisia välineitä ja tehdään konkreettisia lainsäädäntöehdotuksia. |
| --- | --- |

1.12

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK on iloinen voidessaan edistää tällä EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin pyynnöstä laatimallaan valmistelevalla lausunnolla puheenjohtajavaltion ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista ja erityisesti Euroopan sosiaalista mallia esittämällä konkreettisia ehdotuksia yhteiskunnallisten yritysten roolista pysyvien ja kunnollisten työpaikkojen sekä osallistavamman, kestäväpohjaisemman ja selviytymiskykyisemmän talouden luomisessa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Yhteisötalouden ratkaiseva ja merkittävä asema kansalaisyhteiskunnan organisoitumiskyvyn ja muutosvoiman ilmentäjänä tunnustetaan kansainvälisesti yhä laajemmin. Useissa jäsenvaltioissa on annettu lainsäädäntöä, jossa tunnustetaan yhteisötalouden tavoitteet ja tehtävät ja määritellään, miten ja millaisissa oikeudellisissa muodoissa yhteisötalouden organisaatiot toimivat (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK toteaa asiakokonaisuuteen INT/871 kuuluvassa lausunnossaan (2) oikeudellisen tunnustuksen osalta, että sosiaaliset tavoitteet ovat yhteisötalouden organisaatioille ja yrityksille pääomaa tärkeämmällä sijalla muun muassa sen ansiosta, että niiden hallinto on demokraattista ja eri sidosryhmät osallistuvat siihen. Ne eivät tavoittele yksityistä hyötyä, ja myös silloin, kun ne ovat ”rajoitetusti voittoa tavoittelevia”, tuotto käytetään organisaation säännöissä määriteltyihin tarkoituksiin ja työpaikkojen luomiseen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Yhteisötalous on saanut laajaa tunnustusta OECD:n, YK:n, ILO:n, EU:n eri toimielinten sekä muiden kansainvälisten elinten ja organisaatioiden laatimien selvitysten myötä. ETSK on antanut vuosina 2009–2020 yhteisötaloudesta 13 lausuntoa ja jaotellut niissä yhteisötalouden organisaatiot ja yritykset neljään ryhmään: osuuskunnat, yhdistykset, keskinäiset yhtiöt ja säätiöt. Näiden lisäksi ovat sittemmin tulleet yhteiskunnalliset yritykset. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Euroopan unioni on kyllä vahvistanut yhteisötaloutta parhaiten luonnehtivat kriteerit ja ominaispiirteet, joita ovat ihmisten ensisijaisuus pääomaan nähden, voittojen takaisin investoiminen ja osallistava hallintotapa (3), mutta yhteisestä eurooppalaisesta oikeudellisesta määritelmästä ei ole vielä päästy yhteisymmärrykseen. Parlamentti ehdotti vuonna 2018 yhteisötalouden organisaatioiden sertifikaatin käyttöönottoa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla. ETSK katsoo, että tämän toteuttaminen edellyttää parempaa ja yhdenmukaisempaa tilastotietojen keräämistä yhteisötalouden organisaatioista ja yrityksistä yhteisen toiminnallisen määritelmän mukaisesti ottaen mallia maista, jotka ovat perustaneet yhteisötalouden organisaatioiden ja yritysten julkisia rekistereitä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan unionin toimielinten tunnustamalle ja virallisesti hyväksymälle ja soveltamalle toiminnalliselle määritelmälle on nyt yhä suurempi tarve ennen muuta sen varmistamiseksi, että lukuisat kasvu- ja kehitysmahdollisuudet saadaan hyödynnettyä ja että julkisten ja yksityisten tahojen tietämys yhteisötaloudesta paranisi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Tällainen määritelmä on välttämätön, jotta voidaan taata pidäkkeetön pääsy pääomamarkkinoille, joilla on havaittavissa yhä enemmän kiinnostusta sosiaalisia investointeja kohtaan. Tätä kysymystä kannattaa käsitellä yhteisötalouden toimintasuunnitelmassa, mutta yhteisötalouden roolia sellaisten investointien houkuttelemisessa Eurooppaan, joiden avulla voidaan kehittää ihmiset huomioon ottavaa taloutta, pitäisi pohtia myös ihmisille ja yrityksille suotuisaa pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa (4). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Yhteisötalouden organisaatiot hoitavat tärkeää tehtävää, ja niiden taloudellinen arvo on sekä määrällisesti (8 prosenttia Euroopan bruttokansantuotteesta) että laadultaan ja pysyvyydeltään (5) huomattava: finanssikriisin vuosinakin sekä tuotettu taloudellinen arvo että palkattujen työntekijöiden määrä kasvoivat. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Näillä organisaatioilla on merkittävä rooli työpaikkojen luomisessa ja ylläpitämisessä, sillä yhteisötalous tarjoaa Euroopassa yli 13,6 miljoonaa palkallista työpaikkaa eli työtä noin 6,3 prosentille EU-28-maiden työvoimasta (6). Osuuskunnissa, keskinäisissä yhtiöissä ja vastaavissa organisaatioissa on yli 232 miljoonaa jäsentä, ja yhteisötalouden yrityksiä ja organisaatioita on yli 2,8 miljoonaa. Noin 2,6 miljoonaa näistä työntekijöistä työskentelee yhteiskunnallisissa yrityksissä, jotka täyttävät vuonna 2011 käynnistetyssä sosiaalisen yrittäjyyden aloitteessa määritellyt vaatimukset. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Monet yhteisötalouden organisaatioiden ja yritysten tarjoamista työpaikoista ovat pienissä organisaatioissa, mutta on myös hyvin suuria yhteiskunnallisia yrityksiä, joilla saattaa olla useita satoja tai tuhansiakin työntekijöitä. Suuri osa heistä työskentelee organisaatioissa, joille on ominaista demokraattinen osallistava hallinto. Tähän liittyen on havaittu, että sidosryhmien laaja osallistuminen hallintoon sekä pyrkimys säilyttää korkea työllisyystaso ja parempi kyky selviytyä häiriöistä ovat yhteydessä toisiinsa (7). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Huomionarvoista on naispuolisten työntekijöiden suuri osuus yhteisötaloudessa. Heitä on työvoimasta useissa tapauksissa yli 70 prosenttia, mutta yleensä joka tapauksessa yli 50 prosenttia. Vaikka täyteen tasa-arvoon on vielä matkaa, monien yhteisötalouden organisaatioiden johdossa ja ylemmissä tehtävissä on paljon naisia. Korvaukset ovat tällaisissa organisaatioissa ja yrityksissä huomattavan tasapuolisia sekä organisaatiohierarkian eri tasojen välillä että palkkauksen suhteen, eikä sukupuolten välillä ole kohtuuttomia eroja (8). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Parempi palkkatasa-arvo ei kompensoi sitä, että joissakin tapauksissa yhteisötalouden organisaatioiden ja yritysten työntekijöiden palkkataso sijoittuu edelleen tulojakauman alapäähän. Tämä johtuu osittain siitä, ettei hoivatyötä yleensä arvosteta tarpeeksi; monissa tapauksissa sitä ei arvosteta taloudellisesti riittävän korkealle edes tavanomaisissa liiketoimintamuodoissa. Sosiaali- ja hoiva-alan työntekijöiden ammattiyhdistysoikeuksia onkin tärkeää vahvistaa. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Yhteisötalouden organisaatioilla on lisäksi tärkeä rooli sosiaalisten innovaatioiden edistäjinä ja toteuttajina, mikä osoittaa niiden kyvyn tulkita ja tukea yhteiskunnan muutoksia ja saada inhimillisiä voimavaroja hyötykäyttöön. Tätä ilmentää yli 82,8 miljoonan vapaaehtoistyöntekijän aktiivinen ja solidaarinen osallistuminen. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Keskeisten alojen runsaslukuisen työvoiman tueksi sekä yhteisötalouden organisaatioiden ja yritysten erilaisiin sosiaalisiin ja teknologisiin innovaatioihin liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi tarvitaan asianmukaisia elinikäiseen oppimiseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyviä toimenpiteitä, joiden avulla kehitetään ammatillisia ja organisatorisia taitoja. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | ETSK pitääkin erittäin tervetulleena, että Euroopan komissio on ilmoittanut esittävänsä yhteisötaloutta koskevan toimintasuunnitelman sekä konkreettisia toimia sisältävän erillisen toimintasuunnitelman Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanemiseksi. Komitea on ottanut kantaa sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon asiakokonaisuuteen SOC/614 kuuluvassa lausunnossaan (9). |
| --- | --- |

2.15

3.   Ehdotuksia yhteisötalouden tukemiseksi ja edistämiseksi EU:n tasolla

| 3.1 | Jotta voidaan edelleen vahvistaa ja kasvattaa yhteisötalouden organisaatioiden ja yritysten panosta ja rakentaa sosiaalisempaa, selviytymiskykyisempää ja osallistavampaa Eurooppaa, tulee toteuttaa lainsäädännöllisiä toimenpiteitä ja EU-tason talouspoliittisia ohjelmia, joilla edistetään yhteisötalouden organisaatioiden ja yritysten kasvua ja luodaan sille suotuisat edellytykset, myös kun ajatellaan panosta, jonka ne voivat antaa kestävän, ympäristön kannalta suotuisan ja solidaarisen kehitysmallin edistämiseen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komitea katsoo, että tätä tukevia toimia voidaan toteuttaa neljällä tasolla:






  — | verojärjestelyt yhteiskunnallisten yritysten yleishyödyllisyyden huomioon ottamiseksi erityisesti sellaisia yrityksiä silmällä pitäen, jotka toimivat etupäässä yleisen edun mukaisilla aloilla, kuten sosiaali-, terveydenhuolto- ja koulutuspalvelujen tai sosiaalista osallisuutta edistävien palvelujen alalla |
| --- | --- | --- |

3.2

—

verojärjestelyt yhteiskunnallisten yritysten yleishyödyllisyyden huomioon ottamiseksi erityisesti sellaisia yrityksiä silmällä pitäen, jotka toimivat etupäässä yleisen edun mukaisilla aloilla, kuten sosiaali-, terveydenhuolto- ja koulutuspalvelujen tai sosiaalista osallisuutta edistävien palvelujen alalla

| — | sosiaalisesti vaikuttavan rahoituksen kehittämisen kannalta otollisten julkisten ja yksityisten investointien tukeminen ja tähän liittyen julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyn helpottaminen |
| --- | --- |

—

sosiaalisesti vaikuttavan rahoituksen kehittämisen kannalta otollisten julkisten ja yksityisten investointien tukeminen ja tähän liittyen julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyn helpottaminen

| — | toimintapolitiikat, joilla edistetään pysyvien työpaikkojen ylläpitämistä ja työntekijöiden taloudellisia vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisissa yrityksissä erityisesti tällaisten yritysten demokraattisen hallinnon puitteissa |
| --- | --- |

—

toimintapolitiikat, joilla edistetään pysyvien työpaikkojen ylläpitämistä ja työntekijöiden taloudellisia vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisissa yrityksissä erityisesti tällaisten yritysten demokraattisen hallinnon puitteissa

| — | uuden osaamisen käyttöön saannin sekä innovaatioiden ja uuden teknologian käyttöönoton tukeminen kansalaisyhteiskunnassa. |
| --- | --- |

—

uuden osaamisen käyttöön saannin sekä innovaatioiden ja uuden teknologian käyttöönoton tukeminen kansalaisyhteiskunnassa.

| 3.3 | ETSK tunnustaa yhteisötalouden organisaatioiden ja yritysten keskeisen roolin henkilökohtaisten palvelujen ja sosiaalipalvelujen alalla, mutta peruspalvelujen takaaminen kansalaisille on komitean mielestä kuitenkin edelleen kiistatta jäsenvaltioiden ja julkishallinnon vastuulla. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Toimenpiteitä työllisyyden tukemiseksi sellaisissa yhteiskunnallisissa yrityksissä, jotka pyrkivät tarjoamaan vammaisille tai erittäin epäedullisessa asemassa oleville työntekijöille pääsyn työelämään, olisi edelleen tehostettava. Tähän liittyen olisi kevennettävä työvoimakustannuksiin vaikuttavia veroja ja maksuja siten, että viranomaiset huolehtivat epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden vakuutus- ja sosiaaliturvan varmistamisen edellyttämistä maksuista. Tällaisia kannustimia ei pitäisi katsoa yhteiskunnalliselle yritykselle annettavaksi valtiontueksi, sillä niiden tarkoituksena on tukea erittäin epäedullisessa asemassa olevien henkilöiden täyttä integroitumista työelämään. Kannustimilla olisi joka tapauksessa tuettava vain sellaisia organisaatioita, jotka noudattavat työehtosopimuksia ja kunnioittavat työntekijöiden perusoikeuksia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Yhteiskunnalliset yritykset ovat monesti väestön peruspalvelujen – kuten koulutus-, sosiaali-, terveydenhuolto- ja hoivapalvelujen, ammattikoulutuksen tai muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden työllistämiseen liittyvien palvelujen – pääasiallisia tarjoajia, ja ne harjoittavat toimintaa, joka on – kaupallisen tai liiketoiminnan muodossakin – luonteeltaan aina hyvin yhteisöllistä ja paikallista ja jonka tuotot investoidaan joka tapauksessa takaisin yrityksen säännöissä määriteltyihin tarkoituksiin. Palveluja tarjotaan niiden vastaanottajien suoralla myötävaikutuksella, ja toiminta on vahvasti paikkasidonnaista, mikä kuuluu myös sen perustavoitteisiin. Tällaisia toimintaolosuhteita ei siten voida rinnastaa suoralta kädeltä markkinakilpailun ehdoilla toimiviin järjestelmiin. Tämän johdosta olisi paikallaan höllentää osaa nykyisistä valtiontukisäännöistä, jotka estävät ottamasta käyttöön verotusjärjestelyjä kyseisten organisaatioiden sosiaalisen merkityksen ja yleishyödyllisyyden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Samasta syystä ETSK pitää tarpeellisena, kuten se on jo todennut asiakokonaisuuteen INT/906 kuuluvassa lausunnossaan (10), että yleishyödyllisiin taloudellisiin palveluihin myönnettävää vähämerkitystä tukea koskevan asetuksen mukaista kynnysarvoa korotettaisiin nykyisestä 500 000 eurosta kolmen verovuoden aikana ainakin 800 000 euroon verovuotta kohden.
  Joka tapauksessa on tarkoituksenmukaista asettaa julkisen rahoituksen käyttömahdollisuuksille yhtenäiset säännöt, jotka pohjautuvat yhdenmukaisiin ja läpinäkyviin kriteereihin sekä työlainsäädännön ja alakohtaisten työehtosopimusten soveltamista koskevien sääntöjen tinkimättömään noudattamiseen. |
| --- | --- |

3.6

Joka tapauksessa on tarkoituksenmukaista asettaa julkisen rahoituksen käyttömahdollisuuksille yhtenäiset säännöt, jotka pohjautuvat yhdenmukaisiin ja läpinäkyviin kriteereihin sekä työlainsäädännön ja alakohtaisten työehtosopimusten soveltamista koskevien sääntöjen tinkimättömään noudattamiseen.

| 3.7 | On tärkeää kehittää välineitä, joiden avulla voidaan lisätä yhteisötalouden organisaatioihin tehtäviä sosiaalisia investointeja. Tähän liittyen on tehty mielenkiintoisia kokeiluja tietynlaisilla yhteiskunnallisten yritysten joukkovelkakirjoilla ja arvopapereilla (oman pääoman ehtoinen tai luonteinen rahoitus) yleishyödyllisten sosiaalisten tavoitteiden edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tällaisiin rahoitusvälineisiin investoiville sijoittajille tarjottavat verohuojennukset voisivat vauhdittaa kasvua merkittävästi, sillä jo aiemmista tiedoista selviää, että yhteisötalouden organisaatiot ovat kyenneet saamaan aikaan vähäisinkin investoinnein paljon työpaikkoja ja sosiaalista hyötyä palvelujensa käyttäjille. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | On kuitenkin määriteltävä asianmukaiset indikaattorit, joiden perusteella pystytään mittaamaan ja vertailemaan saavutettuja tuloksia, kuten pysyvien työpaikkojen määrän kasvua, korkeatasoisten työturvallisuusvaatimusten noudattamista ja sitä, onko tavoiteltuihin sosiaalisiin päämääriin päästy. Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi hyväksyttävä yhteisötaloutta koskevia puitelakeja ja edistettävä aktiivisesti yhteisötalouden yritysten kasvua ja kehitystä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Euroopan komissio totesi jo vuonna 2011, että yhteiskunnallisia yrityksiä koskevaa tietämystä ja tilasto- ja muiden tietojen julkista keruuta on parannettava. Yhteensovitetut normit olisivat erityisen hyödyllisiä myös sosiaalisen viherpesun sekä tukitoimenpiteiden väärinkäytön ehkäisemiseksi, mutta niiden määrittely on vielä pahasti kesken. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Niissä jäsenvaltioissa, joissa niin ei ole vielä tehty, voitaisiin nimetä tätä varten kansalliset viranomaiset, jotka vastaavat vaatimusten ja normien noudattamisen sekä sosiaalisten tavoitteiden mukaisuuden valvonnasta ja varmistamisesta. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Yksi tärkeimmistä nimenomaisista tukitoimenpiteistä on julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten markkinoille pääsyn tukeminen. Direktiivissä 2014/24/EU on jo ehdotettu tätä varten merkittäviä välineitä (11), mutta niitä ei ole pantu kaikissa jäsenvaltioissa asianmukaisesti täytäntöön. Sosiaalisesti vastuullisiin julkisiin hankintoihin kannustamiseksi Euroopan komission olisi näytettävä esimerkkiä ja hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla omia tarjouskilpailumenettelyjään sosiaalipoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kiinnostavia ovat myös toimet, joilla tuetaan tuotanto- ja palvelutoiminnan uudelleenjärjestelyä tai siirtämistä vaikeuksissa olevilta yrityksiltä tai eläköityviltä yrittäjiltä työntekijöille, jotka järjestäytyvät osuuskunnaksi tai työntekijöiden osallistumiseen pohjautuvaksi yritykseksi. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Tällaista
  worker buyout
  -tyyppistä toimintamallia (12), jossa yritys myydään työntekijöille, on jo hyödynnetty onnistuneesti siirrettäessä kriisiytynyttä elinkeinotoimintaa uusille yrittäjille, ja pienyritysten muuntamista työntekijälähtöisiksi yhteiskunnallisiksi yrityksiksi tapahtuu nykyisin yhä enemmän. Näin toimivat erityisesti nuoret, joilla ei ole riittävästi pääomaa yrityksen perustamiseksi ja jotka eivät joka tapauksessa usein halua tai uskalla vaikeuksien pelossa lähteä markkinoille yksin. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Tällaisten hankkeiden potentiaalin kasvattamiseksi olisi tarjottava pääomarahoitusosuuden muodossa investointitukea yritystoiminnan käynnistämiseen, jotta voidaan auttaa vaikeuksissa olevien yritysten työntekijöitä, jotka haluavat jatkaa yrityksen toimintaa työntekijöiden muodostaman osuuskunnan voimin. Kyseisenlaiset aloitteet ovat mahdollistaneet eri maissa lukuisten yritysten toiminnan jatkamisen ja pelastaneet tuhansia työpaikkoja. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Työntekijöiden ammattijärjestöillä on näissä rakennemuutosprosesseissa perustava rooli. Omaehtoisen yrittäjyyden muodot, kuten worker buyout -malli, ovat olennainen osa aktiivista työvoimapolitiikkaa. Italiasta voidaan mainita hyvänä esimerkkinä osuuskuntien ja ammattijärjestöjen välisestä yhteistyöstä kolmen osuustoiminta-alan järjestön ja kolmen suurimman ammattiliiton välinen sopimus järjestelmällisestä yhteistyöstä silloin, kun yrityksiä myydään työntekijöille (13). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK toivoo, että yhteisötalouden toimintasuunnitelman puitteissa edistetään vastaavien aloitteiden tekemistä kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa perustamalla Euroopan investointirahaston tai Euroopan globalisaatiorahaston alaisuuteen erityinen järjestely tätä varten. Tämä on tärkeää, jotta saataisiin käyttöön konkreettisia välineitä sellaisten alojen taloudellisen toiminnan uudelleenkäynnistämisen tukemiseksi, jotka ovat joutuneet pahoihin vaikeuksiin pandemian takia. |
| --- | --- |

3.17

4.   Yhteisötalouden uudet muodot

| 4.1 | Yhteiskunnalliset yritykset luovat uusia työpaikkoja ja kehittävät sosiaalisia innovaatioita myös vihreän talouden alalla ja kestävän kehityksen edistämiseen liittyen. Yhteisötalouden organisaatiot toteuttavat yhä enemmän kiertotaloushankkeita, jotka tarjoavat esimerkiksi uudelleenkäyttöön tai maatilojen kuntouttavaan käyttöön liittyviä uusia työllistymismahdollisuuksia. Monien jäsenvaltioiden oikeudellinen kehys ja toimintapolitiikat eivät toistaiseksi salli työmarkkinoille sijoittumista edistävien osuuskuntien kehitystä tukevien politiikkojen käyttöönottoa. Edistyksen aikaansaamiseksi näissä asioissa olisikin ryhdyttävä EU-tason toimiin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Erityisen kiinnostavaa on, miten työosuuskunnat (14) voivat osaltaan parantaa digitaalisten alustojen kautta harjoitettavan uudenlaisen yritystoiminnan osallistavuutta, jotta työntekijöiden ja käyttäjien osallistuminen olisi kestävämmällä ja yhtenäisemmällä pohjalla ja jotta laajan osallisuuden mahdollistavan digitaaliteknologian avulla voidaan kehittää uudenlaista yhteisöllisyyttä ja solidaarisuutta. Alustatyöntekijöiden ja epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden suojelu edellyttää kuitenkin välttämättä asianmukaisten työehtosopimusten tekemistä työntekijöiden ammattiliittojen kanssa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Yhteiskunnalliset yritykset voivat luoda työllistymismahdollisuuksia ja edistää paikallista kehitystä tarjoamalla kansalaisilla kanavan osallistua esimerkiksi uusiutuvan energian tuottamiseen liittyvien palvelujen tarjoamiseen taikka palvelujen järjestämiseen haja-asutusalueilla ja maaseudulla, kuten Ranskassa, missä on perustettu alueellisia taloudellisen yhteistyön ryhmittymiä (pôles territoriaux de coopération économique, PTCE), jotka kokoavat yhteen yhdistyksiä, osuuskuntia, paikallishallintotahoja, perinteisiä yrityksiä ja korkeakouluja edistämään tiettyä hanketta. Niiden kautta on toteutettu esimerkiksi maatilojen kuntouttavaan käyttöön, kestävään matkailuun ja luonnon- tai kulttuuriympäristön hyötykäyttöön liittyviä hankkeita. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vapaaehtoistyöllä on yhteisötaloudessa perustavaa merkitystä paitsi nuoremmille sukupolville myös vanhemmille ihmisille, sillä se tarjoaa ikääntyneille joissakin tapauksissa tärkeän tilaisuuden säilyttää aktiivinen sosiaalinen ja yhteiskunnallinen rooli, mikä on omiaan parantamaan heidän elämänlaatuaan. Koulutuskurssien ja tehdyn vapaaehtoistyön välistä synergiaa olisikin vahvistettava keinona edistää työelämään sijoittumista sosiaalialalla. Vapaaehtoistyö- ja työharjoittelujaksojen tehokkaampi koordinointi voisi edistää pätevän nuoren työvoiman kouluttamista. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Euroopan solidaarisuusjoukoista saatuja myönteisiä kokemuksia pitäisi hyödyntää yhä ponnekkaammin, ja tällaista toimintaa voitaisiin laajentaa perustamalla eräänlainen yhteiskunnallisten yrittäjien Erasmus-ohjelma, jolla edistetään yhteisötalouden alan rajatylittävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Tällaisesta toiminnasta voi olla paljon etua myös pyrittäessä vähentämään työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien NEET-nuorten määrää ja puuttumaan siten tähän monitahoiseen ilmiöön. Tähän liittyen olisi otettava käyttöön kannustimia, joilla helpotetaan siirtymistä vapaaehtoistyöstä vakituiseen työhön. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2016/2237(INL)&l=en,

1

https://betterentrepreneurship.eu,

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/fi/MEMO_11_735,

https://cecop.coop/works/cecop-report-on-social-enterprises-laws-in-europe-a-worker-and-social-coops-perspective

(2)  https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/towards-appropriate-european-legal-framework-social-economy-enterprises-own-initiative-opinion

2

(3)  Sosiaalisen yrittäjyyden aloite (Social business initiative, SBI): https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy/enterprises_fi

3

Social business initiative

Neuvoston päätelmät yhteisötalouden edistämisestä (2015): https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15071-2015-INIT/fi/pdf

Yhteisötalouden peruskirja (Social Economy Charter) (2002): https://www.socialeconomy.eu.org/wp-content/uploads/2020/04/2019-updated-Social-Economy-Charter.pdf

Social Economy Charter

(4)  Pääomamarkkinaunioni ihmisille ja yrityksille – uusi toimintasuunnitelma, COM(2020) 590 final.

4

(5)  Tiedot ovat peräisin Euroopan komission julkaisusta https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=22304&langId=en

5

(6)  Tiedot ovat peräisin ETSK:n julkaisusta https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

6

(7)  The resilience of the cooperative model, CECOP, 2012, https://www.cecop.coop/works/the-resilience-of-the-cooperative-model

7

The resilience of the cooperative model

(8)  Las mujeres en las cooperativas de trabajo, COCETA, 2019, https://www.coceta.coop/publicaciones/estudio-mujer-cooperativismo-coceta-2019.pdf

8

Las mujeres en las cooperativas de trabajo

(9)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 1

9

(10)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 131

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_fi

11

(12)  Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges, CECOP, 2013; (EUVL C 191, 29.6.2012, s. 24
  ).

12

Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges

).

(13)  Italy: historic agreement between unions and coops on worker buyouts, CECOP, 2021, https://cecop.coop/works/italy-historic-agreement-between-unions-and-coops-to-promote-worker-buyouts

13

Italy: historic agreement between unions and coops on worker buyouts

(14)  All for one – Reponse of worker-owned cooperatives to non-standard employment, CECOP, 2019, https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment

14

All for one – Reponse of worker-owned cooperatives to non-standard employment

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/20

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ammatillinen koulutus: järjestelmien tehokkuus osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden ennakoinnissa ja yhteensovittamisessa sekä työmarkkinaosapuolten ja eri sidosryhmien rooli”

(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

(2021/C 286/05)

| Esittelijä: | Jean-Michel POTTIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Jean-Michel POTTIER

| Neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin lausuntopyyntö | 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Työvaliokunnan päätös | 28.10.2020 |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 222/0/4 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin lausuntopyyntö

26.10.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Työvaliokunnan päätös

28.10.2020

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

16.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

222/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK muistuttaa, että kysymys osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden yhteensovittamisesta on tärkeä. ETSK korostaa koulutusjärjestelmien tehokkuuden ja osaamistarpeiden ennakoinnin ratkaisevaa merkitystä tilanteessa, jossa covid-19-kriisi on aiheuttanut perinpohjaisia mullistuksia ja vauhdittanut talouden muutosta erityisesti digitaali- ja ympäristöaloilla. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että eurooppalaisten yritysten kohtaamien rekrytointivaikeuksien ratkaisemiseksi voitaisiin hyödyntää harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdisteleviä koulutusmalleja, joissa taitoja hankitaan hyvin monipuolisin tavoin. Valtaosa työnantajista hoitaa tällaisissa malleissa koulutustehtävänsä kunnolla siirtääkseen taitotietoaan eteenpäin. Erityistä huomiota on silti kiinnitettävä sellaisten mahdollisten väärinkäytösten ennakoimiseen ja kieltämiseen, joissa harjoittelijoita käytetään ilmaisena tuottavana työvoimana. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK muistuttaa, että tällaisten monimuotoisten järjestelyjen avulla on mahdollista mukautua optimaalisella tavalla erilaisiin tilanteisiin, jotka liittyvät yritysten kokoon, tutkintojen tyyppiin, koulutusjärjestelmän rakenteeseen ja avoimen työpaikan luonteeseen ja tasoon. Lisäksi se mahdollistaa työntekijöille ja työnhakijoille uuden osaamisen hankkimisen, jotta ammattitaito ei vanhenisi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK nostaa esiin pk-yritysten erityisluonteen. Koska monissa pk-yrityksissä tarvitaan hyvin teknistä ammatillista osaamista ainutlaatuisilla erikoisaloilla ja erityisesti kapeilla markkinasegmenteillä, harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevä koulutusmalli voisi tarjota tarkoituksenmukaisen ratkaisun niiden osaamistarpeisiin. Monilla maaseutualueilla pienten yritysten taitotieto on nuorille ainutlaatuinen mahdollisuus, ja suotuisa toimintaympäristö voisi parantaa heidän uramahdollisuuksiaan. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että työmarkkinaosapuolet ovat tehokkaita toimijoita koulutusjärjestelmän suunnittelussa ja hallinnoinnissa. Ne pystyvät erityisen hyvin kartoittamaan työmarkkinoiden osaamistarpeita. Ne pystyvät laatimaan katsauksen työvoimapulasta ammattialoittain ja alueittain, jolloin osaamista voidaan kehittää tehokkaasti ja ennen kaikkea työssäoppimisen kautta. Ne voivat hyödyntää apunaan sellaisia sidosryhmiä kuin valtiota, aluetta tai julkista työvoimapalvelua osaamistarpeita koskevien laadullisten ja määrällisten tietojen vertaamisessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toteaa, että työmarkkinaosapuolilla olisi järjestelmällisesti oltava keskeinen rooli tutkintojen ja niiden sisältöjen laatimisessa. Työmarkkinaosapuolten ottaminen mukaan heti alusta asti on ratkaisevan tärkeää, jotta vältytään tilanteelta, jossa resurssit eivät vastaa eurooppalaisten työnantajien ja työntekijöiden tarpeita.
  Lisäksi työmarkkinaosapuolilla on mahdollisuudet kehittää uraohjausta, jota annetaan eri kohdeyleisöille. |
| --- | --- |

1.6

Lisäksi työmarkkinaosapuolilla on mahdollisuudet kehittää uraohjausta, jota annetaan eri kohdeyleisöille.

| 1.7 | ETSK muistuttaa, että sidosryhmät (valtio, alue, julkinen työvoimapalvelu) ovat tarkoituksenmukaisia tahoja ehdottamaan ratkaisuja, joilla edistetään sosiaalista osallisuutta. ETSK kehottaa parantamaan kaikkien toimijoiden, sidosryhmien ja työmarkkinaosapuolten välistä koordinointia sopimuksella, jossa täsmennetään vuorovaikutussuhteet ja kunkin osapuolen vastuualueet koulutus- ja tukijärjestelmien selkiyttämiseksi. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla, voittoa tavoittelemattomilla julkisilla sosiaalipalveluilla, yhteisötalouden yrityksillä, sosiaalisen suojelun organisaatioilla ja sosiaalityöntekijöillä on keskeinen rooli nuorten ja vähän vanhempienkin tukemisessa niin, että erityistä huomiota kiinnitetään sosiaalisesti muita heikommassa asemassa olevista ryhmistä tuleviin henkilöihin. Eräissä jäsenvaltioissa on oikeudellinen ja taloudellinen kehys, joka tarjoaa vastuullisen perustan näille tärkeille toiminnoille ja palveluille. Vahva ammattikoulutuspolitiikka on myös olennaisen tärkeää, jotta voidaan saavuttaa EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 145 artiklan mukainen tavoite eli edistää ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman sekä talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa, että pk-yritysten ja myös hyvin pienten yritysten erityisluonteen huomioon ottaminen on tärkeää, jotta voidaan täyttää osaamistarpeet niillä aloilla, missä ammattiosaajista on pulaa. Kyseisillä yrityksillä ei ole omaa henkilöstöosastoa, vaikka koulutuksen, osaamisen ja työpaikkojen suhde edellyttäisi erityistä lähestymistapaa. Nämä yritykset, jotka ovat merkittäviä työllistäjiä, tarvitsevat erityistukea. Tukea tarvitaan osaamistarpeiden määrittelyyn, työpaikkatarjonnan hahmotteluun, konsultointineuvontaan, rekrytointiprosessiin ja tarkoituksenmukaisiin koulutusjärjestelmiin, joilla mahdollistetaan pysyvä työllistyminen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK muistuttaa, että koulutus on keskeinen keino vammaisten henkilöiden integroimiseksi yhteiskuntaan. Vammaisten miesten ja erityisesti naisten tasa-arvon toteutuminen ja yhtäläiset mahdollisuudet osallistua osallistaviin ammatillisen koulutuksen järjestelmiin ovat haasteita, joihin on vastattava tarkoituksenmukaisin toimenpitein. ETSK muistuttaa myös, että työn pysyvyys perustuu ennen kaikkea oikeuteen saada laadukasta koulutusta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa laatimaan viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten neuvottelujen kautta strategisia kansallisia sopimuksia ammatillisesta koulutuksesta ja uraohjauksesta ja ottamaan niihin mukaan ammatillisen koulutuksen sidosryhmät. ETSK toteaa, että tällaisia sopimuksia on olemassa tietyissä yrityksissä ja tietyillä ammattialoilla ja alueilla, ja kehottaa ottamaan tällaisia strategisia kansallisia sopimuksia yleisesti käyttöön. EU:n toimilla olisi puolestaan helpotettava mukautumista teollisuuden muutoksiin tavoitteena edistää integroitumista ja paluuta työmarkkinoille. |
| --- | --- |

1.10

2.   Taustaa

| 2.1 | Tärkeää kysymystä tarjolla olevan osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden välisestä suhteesta olisi tarkasteltava Euroopan laajuisesti Osnabrückin julistuksen mukaisesti. Kyseisessä julistuksessa todetaan, että työmarkkinaosapuolet kuuluvat huomioon otettaviin sidosryhmiin. Eurooppalaiseen kontekstiin liittyvät erityisesti seuraavat näkökohdat:







  — | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa koulutus ja elinikäinen oppiminen on määritelty ensimmäiseksi ja neljänneksi periaatteeksi, jotka liittyvät yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja työmarkkinoille pääsyyn, myös elinikäisen oppimisen näkökulmasta. |
| --- | --- | --- |

2.1

—

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa koulutus ja elinikäinen oppiminen on määritelty ensimmäiseksi ja neljänneksi periaatteeksi, jotka liittyvät yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja työmarkkinoille pääsyyn, myös elinikäisen oppimisen näkökulmasta.

| — | Euroopan komissio julkaisi vuonna 2020 eurooppalaisesta koulutusalueesta tiedonannon, jossa vahvistetaan sen toimintaperiaatteet ja tavoitteet. Niihin kuuluu erityisesti laadukas koulutus kaikille. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio julkaisi vuonna 2020 eurooppalaisesta koulutusalueesta tiedonannon, jossa vahvistetaan sen toimintaperiaatteet ja tavoitteet. Niihin kuuluu erityisesti laadukas koulutus kaikille.

| — | ETSK vaati asiakokonaisuuteen SOC/570 kuuluvassa lausunnossaan ”Työn tulevaisuus – tulevaisuuden työtehtävissä tarvittavien tietojen ja taitojen hankkiminen” (1), että laaditaan kohdennettua politiikkaa ja toteutetaan konkreettisia toimenpiteitä koulutusjärjestelmien parantamiseksi ja mukauttamiseksi, jotta voidaan valmistautua ja vastata nopeisiin teknologisiin ja digitaalisiin muutoksiin. |
| --- | --- |

—

ETSK vaati asiakokonaisuuteen SOC/570 kuuluvassa lausunnossaan ”Työn tulevaisuus – tulevaisuuden työtehtävissä tarvittavien tietojen ja taitojen hankkiminen” (1), että laaditaan kohdennettua politiikkaa ja toteutetaan konkreettisia toimenpiteitä koulutusjärjestelmien parantamiseksi ja mukauttamiseksi, jotta voidaan valmistautua ja vastata nopeisiin teknologisiin ja digitaalisiin muutoksiin.

| 2.2 | Kysymys saatavilla olevan osaamisen ja työmarkkinoiden tarpeiden yhteensovittamisesta nähdään eri tavoin EU:n eri jäsenvaltioissa. Keskustelu niin kutsutusta kohtaanto-ongelmasta oli alkanut jo ennen covid-19-kriisiä, ja ETSK kehotti huolellisuuteen asian käsittelyssä. Cedefopin mukaan 45 prosenttia työntekijöistä katsoo, etteivät he ole täysin osaamistaan vastaavassa työssä, ja yrityksistä 70 prosenttia kärsii osaamispulasta, mutta vain harva niistä yhdistää nämä vaikeudet kohdattuihin esteisiin eli esimerkiksi rekrytointiongelmaan, yrityksen maantieteelliseen sijaintiin, palkkatasoon tai työoloihin ja -ehtoihin. Olisi tehtävä perusteellinen tutkimus siitä, mitkä ovat kohtaanto-ongelman täsmälliset syyt ja miten asianomaisia henkilöitä voidaan auttaa työpaikan löytämisessä. |
| --- | --- |

2.2

2.3   Osaamistarpeet

Haluttu osaaminen vaihtelee maittain. Tarpeiden moninaisuuteen vaikuttaa kuitenkin maan teollisuustuotantorakenteen taso suhteessa palveluihin tai matkailuun suuntautuneen talouden tarpeisiin. Haluttu osaamistaso on yleisesti korkeahko, mutta tarpeita on myös matalammilla pätevyystasoilla, ja nämä tarpeet täytetään maahanmuuton keinoin.

2.4   Koulutusjärjestelmä

Ammatillinen koulutus on työmarkkinoita ja työmarkkinoiden osaamistarpeita lähinnä oleva koulutusjärjestelmän haara. Ammatillista peruskoulutusta tarjotaan yleensä ylemmällä keskiasteella joko oppilaitoksessa tai työolosuhteissa koulutuskeskuksissa ja yrityksissä. Ammatillisen koulutuksen saavien nuorten osuus suhteessa yleissivistävään opetukseen osallistuviin nuoriin vaihtelee Euroopan unionin eri osissa mutta on laskussa kaikkialla. Tämän tosiseikan johdosta on monin paikoin otettu käyttöön korjaavia toimenpiteitä tai kannustimia joko viranomaisten tai ammatillisten piirien, myös työmarkkinaosapuolten, aloitteesta. Uudessa osaamisohjelmassa korostetaan näiden toimenpiteiden joukossa koulutuksen sisällön digitalisointia.

Ammatillinen jatkokoulutus on pääasiassa työhön sidottua, ja suurin osa koulutuksesta tapahtuu työpaikalla.

2.5   Työmarkkinaosapuolten rooli

Työmarkkinaosapuolet ovat kaikissa maissa osallisia jollakin tasolla, ja niiden roolia olisi vahvistettava. Ne osallistuvat kokemuksensa turvin nykyisten ja tulevien osaamistarpeiden määrittelyyn eri ammattialoilla tai kansallisella toimialakohtaisella tasolla. Ne ovat usein mukana myös tutkintoja ja todistuksia koskevien viitekehysten määrittelyssä, koulutusjärjestelmien hallinnoinnissa, ammatillisen koulutuksen ja oppisopimuskoulutuksen varojen hallinnoinnissa ja elinikäisen uraohjauksen järjestelmissä. Ammatillinen koulutus on myös yleensä yksi aiheista, joista työmarkkinaosapuolet neuvottelevat työehtosopimusneuvotteluissa.

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK toteaa, että työmarkkinoilla vallitsee yhä suurempi epätasapaino, joka liittyy varsinkin osaamisvajeeseen. Sitä pahentaa vielä terveyskriisi, joka kasvattaa eroa yhä keskittyneemmän talouden tarpeiden ja nuorten osaamisen välillä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Tilanne oli tämä jo ennen terveyskriisiä: se on kehittynyt ja pahentunut viimeisten 20 vuoden ajan. Aikuisista työntekijöistä 60:ta prosenttia uhkaa teknisten taitojen vanhentuminen (tiedot EU-28:sta vuonna 2014) (2). Tilanteen välitön seuraus on se, että työmarkkinoilla on yhtä aikaa työttömyyttä ja pulaa osaajista (3) (4). |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Terveyskriisi on aiheuttanut jännitteiden kiristymistä työmarkkinoilla erityisesti digitalisaation nopeutumisen vuoksi. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.2 | ETSK kannattaa Euroopan osaamisstrategiaa ja erityisesti kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta annettua neuvoston suositusta, jota voitaisiin soveltaa toimintaan kaikissa ammattiin pätevöitymisen vaiheissa sekä kaikenlaisten tarpeiden ja kaikenlaisen osaamisen muuttuessa.






  a) | Kaikki ammatillisen pätevöitymisen vaiheet (lähde: Cedefop, osaamispanoraama (5)):






  — | ennen työelämään siirtymistä:






  — | osaamisen ja ammattitaidon kehittäminen (ammatillinen perus- ja jatkokoulutus, opiskelun ja harjoittelun yhdistäminen, oppisopimuskoulutus) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.2

a)

Kaikki ammatillisen pätevöitymisen vaiheet (lähde: Cedefop, osaamispanoraama (5)):

—

ennen työelämään siirtymistä:

—

osaamisen ja ammattitaidon kehittäminen (ammatillinen perus- ja jatkokoulutus, opiskelun ja harjoittelun yhdistäminen, oppisopimuskoulutus)

| — | yritykseen työllistyttäessä tai sisäisen siirron tapauksessa:






  — | ammattiosaamisen ja nk. pehmeiden taitojen mukauttaminen yrityksen tarpeisiin (tuki työtehtävään mukautumisessa, työssäoppimiskoulutus) |
| --- | --- | --- |

—

yritykseen työllistyttäessä tai sisäisen siirron tapauksessa:

—

ammattiosaamisen ja nk. pehmeiden taitojen mukauttaminen yrityksen tarpeisiin (tuki työtehtävään mukautumisessa, työssäoppimiskoulutus)

| — | koko ammattiuran ajan:






  — | ammattitaidon mukauttaminen työtehtävän ja ammatin edellyttämien tarpeiden kehittymiseen. |
| --- | --- | --- |

—

koko ammattiuran ajan:

—

ammattitaidon mukauttaminen työtehtävän ja ammatin edellyttämien tarpeiden kehittymiseen.

| b) | Järjestelmän mukauttaminen työllisyystilanteen kehityksestä seuraaviin tarpeisiin: täydennyskoulutus (upskilling), ammatillinen uudelleenkoulutus (reskilling), monitaitoisuus (cross-skilling), uudet taidot. |
| --- | --- |

b)

Järjestelmän mukauttaminen työllisyystilanteen kehityksestä seuraaviin tarpeisiin: täydennyskoulutus (upskilling), ammatillinen uudelleenkoulutus (reskilling), monitaitoisuus (cross-skilling), uudet taidot.

| c) | Tavoitellun osaamisen luonteen mukaan: perustaidot, tekniset taidot ja ammatillinen asiantuntemus, monialaiset taidot. |
| --- | --- |

c)

Tavoitellun osaamisen luonteen mukaan: perustaidot, tekniset taidot ja ammatillinen asiantuntemus, monialaiset taidot.

| 3.3 | Markkinayritysten työnantajia ja työntekijöitä Euroopan tasolla edustavien järjestöjen antamissa lausunnoissa on esitetty ehdotuksia, joissa korostetaan niiden oikeutettua roolia tällä alalla.
  Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö EAY edistääkin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tällä alalla sekä Euroopan tasolla että kansallisesti. SMEUnited katsoo, että hallitusten tulisi antaa työmarkkinaosapuolille vastuu oppisopimuskoulutuksen hallinnoinnista. BusinessEurope kannattaa sitä, että työmarkkinaosapuolet täsmentävät koulutusohjelmien tarpeita ja käyvät neuvotteluja yhdessä koulutuksen tarjoajien kanssa työntekijöiden kouluttamisen alalla. |
| --- | --- |

3.3

Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö EAY edistääkin työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tällä alalla sekä Euroopan tasolla että kansallisesti. SMEUnited katsoo, että hallitusten tulisi antaa työmarkkinaosapuolille vastuu oppisopimuskoulutuksen hallinnoinnista. BusinessEurope kannattaa sitä, että työmarkkinaosapuolet täsmentävät koulutusohjelmien tarpeita ja käyvät neuvotteluja yhdessä koulutuksen tarjoajien kanssa työntekijöiden kouluttamisen alalla.

3.4   Sidosryhmien asema

ETSK pitää toivottavana, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat muiden sidosryhmien rinnalla tarpeiden, resurssien ja toteutettavien toimien määrittelyyn ja tekevät yhteistyötä niiden kanssa hyödyntäen voimavaroja, joita näillä sidosryhmillä on käytettävissään. Kyseeseen tulevat erityisesti yritykset, ammattialajärjestöt ja muut ammatilliset ja toimialakohtaiset organisaatiot, alakohtaiset ja kansalliset työmarkkinaosapuolet, kansalliset tutkintojen viitekehykset tai ammattitutkintojen luokittelujärjestelmät, alueviranomaiset ja alueelliset julkiset ja puolijulkiset elimet, valtion viranomaiset, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, yhteisötalouden yritykset, sosiaalipalvelut, sosiaalisen suojelun järjestöt, uraohjausta ja integrointi-, kuntoutus- ja työllistämistukea – myös vammaisille henkilöille – tarjoavat organisaatiot sekä ammatillista pohjakoulutusta (ammatillinen perus- ja jatkokoulutus (6)) tarjoavat organisaatiot.

4.   Erityistä

4.1   Tulevien osaamistarpeiden ennakointi

| 4.1.1 | Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli työmarkkinoiden osaamistarpeiden tuntemisessa, arvioimisessa ja ennakoimisessa. Niiden asema on olennaisen tärkeä ammatti- ja osaamisalojen seurantakeskusten toiminnassa ja kerättyjen tietojen analysoimisessa. Niiden tekemät ennakoivat analyysit on yhdistettävä kaikkien muiden sidosryhmien eli valtion, alueiden, kauppakamarien ja työllisyyden, koulutuksen ja uraohjauksen alalla toimivien organisaatioiden eli esimerkiksi sosiaalipalvelujen ja -järjestöjen tekemien arvioiden kanssa. Tällaisen yhteistyön ansiosta Eurooppa nousee työmarkkinoiden keskiöön. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK katsoo, että tämä keskeinen rooli on tunnustettava antamalla työmarkkinaosapuolille kaikki tarvittavat keinot, jotta ne voivat reagoida yhtä nopeaa tahtia työmarkkinoilla tapahtuvien suurten mullistusten kanssa. Vuonna 2020 alkanut ja edelleen jatkuva taloudellinen ja sosiaalinen terveyskriisi on osoittautunut talouden muutoksia voimakkaasti kiihdyttäväksi tekijäksi. Yritysten digitalisoituminen on ehdottoman välttämätöntä, jotta yritykset ja myös kaikkein pienimmät yritykset pystyvät sopeutumaan. Asiakkaat ja kuluttajat odottavat nyt varsinkin ekologiselta siirtymältä ratkaisuja kriisin seurauksiin sen lisäksi, että siirtymä luo uusia ammatteja. |
| --- | --- |

4.1.2

4.2   Koulutustarjonnan ja sen sisällön tuloksellisuuden parantaminen

| 4.2.1 | Koulutuksen ja tutkintojen viitekehyksiä on ajantasaistettava säännöllisesti osaamistarpeiden arvioinnin pohjalta, jotta ne eivät vanhentuisi. Uuteen teknologiaan, ekologisen siirtymän vaatimuksiin ja terveyskriisin nopeuttamaan digitalisaatioon liittyviin osaamistarpeisiin on vastattava nopeasti. Vaikeasti saavutettaville kohderyhmille olisi tarjottava tarkoituksenmukaisten osallistavien menetelmien avulla mukautettuja innovatiivisia pedagogisia koulutustapoja.
  Opiskelun ja harjoittelun vuorottelussa voidaan yhdistää koulutusjärjestelmä ja yritysten koulutuskapasiteetti. Viimeksi mainittu helpottaa suuresti pysyvää työelämään integroitumista taloudellisen toiminnan kehittämisen edistämiseksi. Valtaosa työnantajista hoitaa vuorottelumalleissa koulutustehtävänsä kunnolla, mutta erityistä huomiota on silti kiinnitettävä sellaisten mahdollisten väärinkäytösten ennakoimiseen ja kieltämiseen, joissa harjoittelijoita käytetään ilmaisena tuottavana työvoimana. |
| --- | --- |

4.2.1

Opiskelun ja harjoittelun vuorottelussa voidaan yhdistää koulutusjärjestelmä ja yritysten koulutuskapasiteetti. Viimeksi mainittu helpottaa suuresti pysyvää työelämään integroitumista taloudellisen toiminnan kehittämisen edistämiseksi. Valtaosa työnantajista hoitaa vuorottelumalleissa koulutustehtävänsä kunnolla, mutta erityistä huomiota on silti kiinnitettävä sellaisten mahdollisten väärinkäytösten ennakoimiseen ja kieltämiseen, joissa harjoittelijoita käytetään ilmaisena tuottavana työvoimana.

| 4.2.2 | Järjestelyt, joissa koulutus- ja harjoittelujaksot vuorottelevat, voivat olla monenlaisia:






  — | nuorten ja vähän vanhempienkin ammatillinen koulutus oppisopimuskoulutuksessa, jonka tavoitteena on kattavan ammattitutkinnon suorittaminen tietyssä ammatissa |
| --- | --- | --- |

4.2.2

—

nuorten ja vähän vanhempienkin ammatillinen koulutus oppisopimuskoulutuksessa, jonka tavoitteena on kattavan ammattitutkinnon suorittaminen tietyssä ammatissa

| — | ammatillinen peruskoulutus, johon sisältyy harjoittelujaksoja yrityksissä vuorottelumallin mukaisesti |
| --- | --- |

—

ammatillinen peruskoulutus, johon sisältyy harjoittelujaksoja yrityksissä vuorottelumallin mukaisesti

| — | tutustumisjaksot yrityksissä muun muassa tiettyyn ammattiin perehtymiseksi |
| --- | --- |

—

tutustumisjaksot yrityksissä muun muassa tiettyyn ammattiin perehtymiseksi

| — | työnhakijoiden ammatillinen koulutus, jossa yhdistyy harjoittelu- ja opiskelujaksoja |
| --- | --- |

—

työnhakijoiden ammatillinen koulutus, jossa yhdistyy harjoittelu- ja opiskelujaksoja

| — | yrityksen sisäinen työpaikkakoulutus |
| --- | --- |

—

yrityksen sisäinen työpaikkakoulutus

| — | työelämän aloittamista edeltävä koulutus ammatin harjoittamiseen tarvittavien taitojen hankkimiseksi |
| --- | --- |

—

työelämän aloittamista edeltävä koulutus ammatin harjoittamiseen tarvittavien taitojen hankkimiseksi

| — | itsenäisyyskasvatus ja osaamisen analysointi, jota tarjotaan erityisesti vaikeuksissa oleville henkilöille, vammaisille henkilöille ja koulunsa keskeyttäneille nuorille. |
| --- | --- |

—

itsenäisyyskasvatus ja osaamisen analysointi, jota tarjotaan erityisesti vaikeuksissa oleville henkilöille, vammaisille henkilöille ja koulunsa keskeyttäneille nuorille.

| 4.2.3 | Koulutustarjonnan tuloksellisuuteen pyrkimisellä on lisäksi löydettävä ratkaisuja kaikkien heikoimmassa asemassa oleville. Vammaisten henkilöiden tilanteen huomioon ottaminen on välttämätöntä, jotta koulutusjärjestelmistä tehdään aineellisesti ja fyysisesti esteettömiä ja kohdeyleisöille on tarjolla pedagoginen ratkaisu. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Työmarkkinaosapuolten ja sidosryhmien osallistaminen paremmin

| 4.3.1 | Vapaaehtoisuuteen perustuvaa lähestymistapaa voitaisiin täydentää osapuolten välisellä sopimuksella, jolla hyvät käytännöt vakiinnutetaan, jotta voidaan näin paremmin ennakoida osaamistarpeita ja parantaa ammatillisen koulutuksen järjestelmien tuloksellisuutta. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Kun kaikkein heikoimmassa asemassa olevien henkilöiden tukemiseen ja seurantaan liittyvät tehtävät jaetaan tehokkaasti, sidosryhmien hoidettavaksi tulee merkittävä rooli sosiaalisen osallisuuden alalla. Sidosryhmillä on erityinen tehtävä kaukana työllistymisestä olevien ihmisten auttamisessa koulutuspolkujen avulla ja antamalla välttämätöntä tukea. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Ammatillisen koulutuksen järjestelmän onnistuminen edellyttää työmarkkinaosapuolten aktiivista osallistumista sen suunnitteluun. Kahden opinahjon eli koulutusorganisaation ja yrityksen välinen yhteistyö on keskeinen menestyksen osatekijä. Kansallista ja alueellista politiikkaa laadittaessa on annettava joustonvaraa työmarkkinaosapuolille, jotta ne voivat muokata koulutusten rakennetta ja sisältöä vastaamaan työnantajien ja työntekijöiden tarpeita tietyssä työmarkkinatilanteessa. |
| --- | --- |

4.3.3

4.4   Yritysten ja työntekijöiden kiinnostuksen herättäminen koulutusinvestointeja kohtaan

| 4.4.1 | Jokavuotisia taitojen ylläpito- tai kehittämismahdollisuuksia tarjotaan edelleen liian harvoille työntekijöille erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä. Esteitä on monia: koulutuksen rahoittaminen ja työnantajien vaikeudet löytää sijaistyövoimaa koulutuksessa olevalle henkilöstölle, pohjakoulutuksen laiminlyönti sekä työntekijöille suunnattujen koulutusjärjestelmien saatavuus ja sisällön laatu. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Perustaidot ovat kuitenkin edelleen välttämätön työnsaannin edellytys erityisesti pk-yrityksissä. Koulutuksessa olevat nuoret kärsivät pahoin covid-19-kriisin seurauksista, ja koulun keskeyttäminen on yleistynyt, minkä vuoksi elinikäisestä uraohjauksesta ja -neuvonnasta on tullut yhä kiireellisempi asia. Tämä haaste on ratkaiseva työntekijöiden ja työnhakijoiden kiinnostuksen herättämiseksi ja jotta he saavat mahdollisuuden ohjata itse omaa ammatillista kehitystään. Tärkeä tavoite on, että 8 prosenttia oppisopimuskoulutukseen osallistuvista ja koulutusharjoittelijoista voisi lähteä ulkomaanvaihtoon. Erasmus-ohjelmaa koskevat vaikutustenarvioinnit osoittavat vaihtojakson kiistattoman hyödyn osaamisen ja työllistyvyyden näkökulmasta. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Pohdittavana on vielä kysymys siitä, miten yritykset ja erityisesti ne, joilla ei ole omaa henkilöstöosastoa, määrittävät hakijoiden osaamisen. |
| --- | --- |

4.4.3

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 237, 6.7.2018, s. 18.

1

(2)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3075_en.pdf, s. 26.

2

(3)  Työttömyysaste (jäsenvaltioittain): https://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/visualisations: unemployment rate, tammikuu 2021, EU27.

3

(4)  Avoimet työpaikat (jäsenvaltioittain): https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Job_vacancy_statistics.

4

(5)  https://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en/dashboard/european-skills-index

5

(6)  Ammatillisen koulutuksen tarjoajat – VET4EU2 https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=38451&no=1

6

Ammatillisen koulutuksen tarjoajat – VET4EU2

---

LIITE

ESIMERKKEJÄ HYVISTÄ KÄYTÄNNÖISTÄ

Itävallassa oppisopimuskoulutus alkaa 15-vuotiaana

Itävallassa 45 prosenttia 15–19-vuotiaista on oppisopimuskoulutuksessa. Useimmissa tapauksissa koulu- ja yritysharjoittelujaksoista muodostuva koulutus kestää kolme vuotta. Oppisopimuskoulutuksessa on 130 000 nuorta. He viettävät 80 prosenttia ajasta yrityksissä, eli heillä on viikossa neljä harjoittelupäivää ja yksi koulupäivä.

Oppisopimuskoulutus on lailla taattu oikeus: oppilaat, jotka eivät löydä harjoittelupaikkaa yrityksistä huonon koulumenestyksensä takia, saavat koulutuksen julkisin varoin rahoitetuissa työpajoissa.

Oppisopimuskoulutuksen suorittaneella on Itävallassa yleisesti kolme kertaa paremmat mahdollisuudet löytää työpaikka kuin nuorella, joka on lopettanut opiskelun oppivelvollisuuden mukaisen koulutuksen päätyttyä. Alle 25-vuotiaiden työttömyysaste oli 9,6 prosenttia vuonna 2018.

Työhönvalmennus Ranskassa

Työhönvalmennus on nopea ja räätälöity ratkaisu työvoimapulasta kärsiviin ammatteihin. Kyse on koulutuksesta, jonka avulla voi hankkia ennalta määriteltyyn rekrytointitarpeeseen tarvittavan ammatillisen osaamisen tai kehittää ammattiosaamistaan sitä varten.

Työhönvalmennusta hallinnoivat yhdessä julkinen työvoimapalvelu ja asianomainen yritys tai toimialajärjestö. Se kestää enintään 400 tuntia, ja siihen kuuluu perehdytysjakso yrityksessä. Työhönvalmennus oikeuttaa ammatilliseen koulutukseen osallistuvan harjoittelijan asemaan ja palkkaan. Jos valmennettava on saavuttanut työpaikan edellyttämän tason, valmennuksen päätteeksi allekirjoitetaan pysyvä työsopimus hakijan valinneen yrityksen kanssa.

Kolmen viime vuoden aikana työhönvalmennukseen on osallistunut 70 000 harjoittelijaa vuodessa, ja työpaikan saaneiden osuus on noin 80 prosenttia.

Työmarkkinaosapuolten rooli Saksassa

Työmarkkinaosapuolten kokemuksen avulla varmistetaan, että ammatilliset profiilit vastaavat työmarkkinoiden vaatimuksia ja että koulutuksen osatekijät voidaan näin helposti integroida yritysten tuotanto- ja palveluntarjontaprosesseihin.

Saksassa ammatillista koulutusta koskevista sopimuksista neuvottelevat useimmiten työmarkkinaosapuolet, minkä jälkeen sopimukset sisällytetään alakohtaisiin työehtosopimuksiin. Kun koulutuksen sisältö ei enää vastaa työmarkkinoiden vaatimuksia, työmarkkinaosapuolet tarkistavat koulutuksia tai luovat uusia koulutuksia uusia ammatteja varten.

Julkiseen rahoitukseen perustuvia ja sosiaalilainsäädännöllä (Sozialgesetzbuch) ohjattavia toimia muita heikommassa asemassa olevien ja vammaisten nuorten itsenäistymisen ja ammatillisen kehityksen tukemiseksi tukevat sosiaalisen suojelun organisaatiot ja niiden asiantuntijapalvelut.

Neuvottelut ammatillista koulutusta koskevasta strategisesta sopimuksesta Portugalissa

Portugalin hallitus on käynnistänyt työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käsittelevässä pysyvässä komiteassa neuvotteluprosessin ammatillista koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevan strategisen sopimuksen tekemiseksi. Työryhmään osallistuu tällä hetkellä hallituksen, tukiorganisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten edustajia, ja sen tehtävänä on saada aikaan sopimus koulutusjärjestelmän hallinnoinnista, sääntelystä ja rahoituksesta. Sopimuksen tarkoituksena on myös parantaa koulutusten laatua, kansallisen tutkintojen viitekehyksen nopeaa mukautumiskykyä, alakohtaisiin tarpeisiin vastaamista, yritysten ja yksityishenkilöiden koulutuskannustimia, pedagogista innovointia sekä digitaalista ja etäopetusta.

Puolan kaksiosainen järjestelmä

Puolan koulutusjärjestelmään sisältyvässä kaksiosaisessa koulutuksessa yhdistyy teoriaosaamista käsittelevä kouluopetus ja työskentely yrityksessä käytännön työkokemuksen hankkimiseksi todellisesta työstä. Ammattioppilaitoksiin tukeutuvan koulutuksen kesto on 2–5 vuotta. Vuorotteluun perustuvassa koulutusjärjestelmässä käytännön työharjoittelu tapahtuu ammatillista koulutusta koskevan työsopimuksen puitteissa. Teoriaopetuksesta tehdään oppisopimus oppilaitoksen johtajan ja harjoittelijan vastaanottavan työnantajan välillä. Syyskuusta 2019 lähtien kaikilla niillä ammatilliseen opetukseen osallistuvilla oppilailla, jotka eivät kuulu tämän järjestelyn piiriin, on oikeus palkalliseen harjoittelujaksoon yrityksessä. Käsiteollisuusyritykset ovat kehittäneet yhdistelmäkoulutuksia 23 500 käsityöläisen avulla, ja niihin on osallistunut lähes 65 000 nuorta.

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/27

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Miten edistää elinikäisen oppimisen näkökulmasta koulutukseen perustuvia taitoja, joita Euroopassa tarvitaan oikeudenmukaisemman, yhtenäisemmän, kestäväpohjaisemman, digitaalisemman ja selviytymiskykyisemmän yhteiskunnan luomiseksi”

(puheenjohtajavaltio Portugalin pyytämä valmisteleva lausunto)

(2021/C 286/06)

| Esittelijä: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Esittelijä:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin lausuntopyyntö | 26.10.2020 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon numero | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 219/1/1 |

neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin lausuntopyyntö

26.10.2020 päivätty kirje

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

16.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon numero

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

219/1/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK korostaa, että on tärkeää hyödyntää tehokkaasti elpymis- ja palautumistukivälinettä ja muita investointeja, joilla tuetaan talouskasvua ja selviytymiskykyistä yhteiskuntaa talouden digitaalisessa ja vihreässä siirtymässä parantamalla koulutuksen laatua ja osallistavuutta (koulutusjärjestelmissä, oppilaitoksissa ja koulutusohjelmissa), jotta voidaan vastata kaikenikäisten oppijoiden tarpeisiin kaikissa vaiheissa, valmistaa heitä elämään ja työhön sekä varmistaa koulutuksen saatavuus kaikille työntekijöille sekä yhä kasvavalle määrälle työelämän ulkopuolella olevia ihmisiä, erityisesti naisille. Tämä auttaa myös turvaamaan työntekijöiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden ja varmistamaan, että yrityksillä on hyvät valmiudet selviytyä alansa kehityksessä ja korjata digitaalisen ja vihreän siirtymän yhteydessä kohtaamansa osaamisvaje. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suosittelee, että asetetaan saavutettavissa olevat pitkän aikavälin tavoitteet ja että eurooppalaisella koulutusalueella otetaan jokaista jäsenvaltiota varten käyttöön jatkuva seurantajärjestelmä. Tavoitteena on tarjota laadukasta ja osallistavaa koulutusta ja elinikäistä oppimista kaikille ja varmistaa, että kaikilla on tarvittavat tiedot ja taidot ja tarvittava osaaminen ja asenne, jotta Euroopasta voidaan luoda oikeudenmukaisempi, yhtenäisempi, kestävämpi, digitaalisempi ja selviytymiskykyisempi yhteiskunta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK huomauttaa, että koulutusjärjestelmien demokraattinen hallinnointi – esimerkiksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla – seuraavassa EU:n strategiakehyksessä on oleellinen väline politiikan onnistuneen kehittämisen ja täytäntöönpanon kannalta EU:ssa ja jäsenvaltioissa. Demokraattinen hallinnointi on turvattava, sitä on vahvistettava ja siihen on sisällyttävä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan tarkoituksenmukainen kuuleminen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suosittaa, että jokainen tuleva avoimen koordinointimenetelmän työryhmä esittelisi koulutusneuvostolle politiikan tulokset ja mielellään myös poliittiset suositukset keskustelua varten. Työryhmien tuloksista olisi tiedotettava, ne olisi pantava tehokkaasti täytäntöön ja niille olisi annettava korkea profiili asianmukaisella päätöksentekotasolla sekä EU- ja jäsenvaltiotason toimijoiden keskuudessa. Näin ollen on tärkeää, että näiden ryhmien jäseniin kuuluu alan työmarkkinaosapuolia ja koulutuspolitiikan kehityksen alalla toimivia sidosryhmiä sekä oppilaitosten johtajien, opettajien ja opiskelijoiden edustajia kaikista maista. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Jotta voitaisiin saavuttaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa, eurooppalaista koulutusaluetta koskevassa neuvoston päätöslauselmassa (2020), ammatillista koulutusta koskevassa neuvoston suosituksessa ja Osnabrückin julistuksessa esitetyt indikaattorit, vertailuarvot ja tavoitteet, ETSK ehdottaa lisätutkimusta ja vaikutustenarviointia, jotta voitaisiin mukauttaa indikaattoreita ja lisätä muita tarvittavia indikaattoreita, jotka tukevat jäsenvaltioita täytäntöönpanoa koskevan raportoinnin parantamisessa, sillä covid-19-kriisin kaikki vaikutukset koulutusjärjestelmiin, opiskelijoihin ja opettajiin eivät ole vielä tiedossa. Indikaattoreiden olisi myös johdettava toimenpiteisiin, joilla tuetaan sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevia sekä vammaisia opiskelijoita ja oppijoita yhteisellä sosiaali- ja koulutuspolitiikalla kansallisella tasolla. Vertailuarvojen ja indikaattorien saavuttamista koskevista saavutuksista olisi raportoitava sen jälkeen, kun on kuultu asiaankuuluvia työmarkkinaosapuolia ja sidosryhmiä EU-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK ehdottaa, että koulutuksen eri aloja (DG School, DGVET, DGHE) (1)
  käsittelevissä puheenjohtajamaan johtamissa epävirallisissa yhteistyökokouksissa jatketaan keskeistä työtä, etsitään alojen välisiä synergioita ja nostetaan niiden profiilia niin, että kunkin EU:n jäsenvaltion asiaankuuluvat työmarkkinaosapuolet osallistuvat niihin ja että niissä kuullaan asianomaisia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean esimerkin mukaisesti. Komitea suosittelee myös EU-, jäsenvaltio- ja aluetason politiikkojen yhdistämistä ministeriöiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan tehokkaiden kumppanuuksien ja hallinnon yhteydessä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa panemaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäisen periaatteen tehokkaasti täytäntöön unionin ja jäsenvaltioiden tasolla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman puitteissa. Toimintasuunnitelma on tarkoitus hyväksyä vuonna 2021 pidettävässä sosiaalialan huippukokouksessa. Asiaankuuluvien työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tulisi osallistua täysipainoisesti täytäntöönpanoon, ja sitä olisi tuettava kestävyysajattelun mukaisilla julkisilla investoinneilla ja elpymis- ja palautumistukivälineellä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kiinnittää huomiota koulutusta koskevaan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan ja siihen, miten tärkeää on soveltaa tällaista lähestymistapaa koulutusta (eurooppalainen koulutusalue), ammatillista koulutusta (ammatillista koulutusta koskeva suositus), taitoja (Euroopan osaamisohjelma), nuorisokoulutusta (silta työelämään) ja digitaalisia taitoja (digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027) koskevien viimeaikaisten EU-aloitteiden täytäntöönpanoon. Näin voidaan varmistaa, että ne edistävät yhtäläisiä mahdollisuuksia saada laadukasta koulutusta sekä työntekijöiden mahdollisuuksia saada uudelleen- ja täydennyskoulutusta oikeudenmukaisen siirtymän edistämiseksi työmarkkinoilla niin, että tarjotaan tukea vähäisen ammattitaidon omaaville aikuisille työn löytämisessä ja yrittäjätaitojen hankkimisessa ja autetaan yrityksiä kuromaan umpeen puutteita globaalissa innovoinnissa ja kilpailukyvyssä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa, että digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 täytäntöönpanon yhteydessä on varmistettava tehokas työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja sidosryhmien kuuleminen, työntekijöiden oikeuksien kunnioittaminen ja toteuttaminen sekä työntekijöille tiedottaminen ja heidän kuulemisensa ja osallistumisensa digitaalisten taitojen ja yrittäjätaitojen kehittämiseen, erityisesti ammatillisessa koulutuksessa, aikuiskoulutuksessa ja työntekijöiden koulutuksessa, jotta voidaan vähentää yritysten osaamisvajetta. Jotta voidaan saavuttaa Euroopan komission tavoite lisätä niiden 16–74-vuotiaiden osuutta, joilla on digitaaliset perustaidot, vuoden 2019 56 prosentista 70 prosenttiin vuonna 2025, ETSK kehottaa tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen viitaten varaamaan tarkoitusta varten erilliset määrärahat EU:n tulevissa ohjelmissa, määrittelemään ala- ja välitavoitteet sekä arvioimaan johdonmukaisesti digitaalisia taitoja jatkuvasti ja nopeasti muuttuvassa digitaalisessa ympäristössä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan tehokkaan tuen tarjoamisesta niille työntekijöille ja työttömille, joilla on vaikeuksia päästä laadukkaaseen ja osallistavaan aikuiskoulutukseen. Tätä varten tulee osoittaa kohdennettua rahoitusta sitä tarvitseville, kuten työttömille, epätyypillisessä työsuhteessa oleville, vähäisen ammattitaidon omaaville, vammaisille henkilöille, ikääntyville työntekijöille, vanhuksille ja sosioekonomisesti muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluville henkilöille, kiinnittäen huomiota myös sukupuoliulottuvuuteen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK ehdottaa kouluissa ja laajemmin yhteiskunnassa lisääntyvän eriarvoisuuden torjumista tehokkaalla yhteisellä sosiaali- ja koulutuspolitiikalla kansallisella tasolla. ETSK ehdottaa, että järjestetään koulutus- ja sosiaaliasioista vastaavien ministerien yhteinen neuvoston kokous, jotta voidaan etsiä ratkaisuja covid-19-kriisin aiheuttaman koulutukseen liittyvän eriarvoisuuden ja koulutuksen epätasa-arvoisen saatavuuden torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK suhtautuu myönteisesti eurooppalaista koulutusaluetta koskevassa uudessa päätöslauselmassa asetettuihin tavoitteisiin, mutta ehdottaa, että eurooppalaisen koulutusalueen indikaattoreita ja vertailuarvoja mukautetaan säännöllisesti ja että niihin lisätään muita tarvittavia indikaattoreita (esimerkiksi vihreät taidot / tietojen saaminen kestävästä kehityksestä), joista jäsenvaltiot voivat helposti raportoida, jotta voidaan muun muassa varmistaa, että kansallisilla toimenpiteillä tuetaan tehokkaasti sosioekonomisesti muita heikommassa asemassa olevia opiskelijoita ja oppijoita. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK huomauttaa, että on tärkeää kehittää kaikkien oppijoiden sosiaalisia taitoja elinikäisen oppimisen näkökulmasta, varmistaa, että näitä taitoja opetetaan varhaisesta iästä lähtien ja koko aikuiskoulutuksen ajan, ja taistella suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden puolesta kaikkien kansalaisten koulutuksessa. Avaintaitoja, erityisesti sosiaalista älykkyyttä, empatiaa, kulttuurien välistä vuoropuhelua, kansalaistaitoja, sosiaalisia taitoja ja yrittäjyyden, myös yhteiskunnallisen yrittäjyyden, taitoja olisi opetettava läpi koko koulutusprosessin. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita käyttämään elpymissuunnitelmaa, Next Generation EU -elpymisvälinettä ja muita EU:n rahastoja, myös Erasmus-, ESR+- ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, tehokkaasti ja johdonmukaisesti tukemaan koulutuspolitiikkaa oikeudenmukaisemman, yhtenäisemmän, osallistavamman, kestävämmän, digitaalisemman ja selviytymiskykyisemmän yhteiskunnan edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK katsoo, että eurooppalaisen ohjausjakson on kannustettava jatkossakin hallituksia varmistamaan kestävät julkiset investoinnit pitkän aikavälin sitoumuksiin parantaa laatua, oikeudenmukaisuutta, tasa-arvoa ja sosiaalista osallisuutta kouluissa, lisätä kaikkien ja kaikenikäisten oppijoiden yhtäläisiä mahdollisuuksia saada käyttöönsä digitaalista aineistoa ja tukea digitaaliteknologian turvallista käyttöä kouluissa ja oppilaitoksissa. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK korostaa, että tiedot, taidot ja pätevyydet ja niiden arvo on tunnustettava kunnioittaen kunkin jäsenvaltion vaatimuksia koulutuksen ja ammattitaidon osalta. On olennaisen tärkeää varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet kokonaisiin tutkintoihin, ja tästä syystä ETSK kehottaa panemaan täytäntöön epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista annetun neuvoston suosituksen (2) ja Lissabonin yleissopimuksen tutkintojen tunnustamisesta (3). ETSK toistaa kantansa (4), jonka mukaan mikrotutkintoihin johtavassa koulutuksessa olisi oltava laatustandardit ja selkeät tiedot koulutuksen arvosta, jotta niitä voitaisiin hyödyntää tehokkaasti työmarkkinoilla jatkokoulutuksena ja täydentää niillä kokonaisia tutkintoja. On tärkeää, ettei mikrotutkintoja säädellä liikaa, jotta säilytetään niiden joustavuus työmarkkinoiden tarpeisiin nähden. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK kehottaa panemaan eurooppalaisen koulutusalueen täytäntöön kansallisella tasolla – opettajien kanssa käydyn tehokkaan työmarkkinavuoropuhelun jälkeen –, jotta voidaan parantaa opetuksen laatua, nostaa opetuksen tasoa, muovata laadukkaampaa ja osallistavampaa opettajankoulutusta ja jatkuvaa ammatillista kehittymistä ja varmistaa opettajille ihmisarvoiset työolot ja kohtuulliset palkat ammatin tekemiseksi houkuttelevammaksi osaaville hakijoille. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK korostaa tarvetta kunnioittaa akateemista vapautta ja korkea-asteen oppilaitosten riippumattomuutta ja hallintoa niiden osallistuessa elinikäiseen oppimiseen sekä varmistaa riittävät julkiset investoinnit korkea-asteen koulutukseen ja tutkimukseen, Euroopan yliopistoverkostojen osallisuus ja monimuotoisuus sekä korkea-asteen koulutuksen alan kansallisen ja institutionaalisen toimivallan kunnioittaminen. ETSK peräänkuuluttaa nk. eurooppalaista tutkintoa ja Eurooppa-yliopiston perussääntöä koskevia ideoita, jotta niistä voitaisiin keskustella valtiovallan sekä asiaankuuluvien työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa, ja kehottaa tukemaan korkea-asteen ammatillisen koulutuksen tarjonnan kehittämistä. |
| --- | --- |

1.18

2.   Taustaa

| 2.1 | Tämä lausunto on panos neuvoston keskusteluihin, joita käydään Portugalin puheenjohtajakaudella (vuoden 2021 ensimmäinen puolisko) koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevien EU:n aloitteiden, erityisesti eurooppalaisen koulutusalueen, päivitetyn osaamisohjelman ja digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kasvavat tuloerot, ihmisten liikkuvuus ja ikääntyvä väestö ovat yhteiskunnallisia tekijöitä, jotka vaikuttavat koulutuspolitiikkaan. Aikana, jolloin yhteiskunnalla on edessään pakottavia taloudellisia vaatimuksia, kuten digitalisaatio ja kiertotalous, yksilöiden oppimisen tukeminen voi olla yksi ratkaisuista kestäväpohjaisen yhteiskunnan saavuttamiseksi, jotta voidaan ylittää sosiaalisen ja taloudellisen muutoksen esteet ja haasteet ja edistää samalla oppimistaitoja. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU-maiden johtajat tapasivat Göteborgin huippukokouksessa 17. marraskuuta 2017 allekirjoittaakseen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja aloittivat tuolloin ensimmäiset keskustelut nk. eurooppalaisen koulutusalueen (5) perustamisesta. Tämän jälkeen aiheesta esitettiin useita uusia ehdotuksia vuosina 2018–2020, ja lopulta helmikuussa 2021 neuvosto antoi uuden päätöslauselman. Aloite liittyy sosiaalisen pilarin ensimmäiseen periaatteeseen, jonka mukaan ”jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä”, sekä neljännessä periaatteessa mainittuihin oikeuksiin, myös koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen tukemiseen, erityisesti nuorten mahdollisuuteen osallistua jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen ja harjoitteluun. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Euroopan komissio julkaisi 1. heinäkuuta 2020 uuden poliittisen pakettinsa, joka sisältää tiedonannon aiheesta Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi (6), ehdotuksen neuvoston suositukseksi ammatillisesta koulutuksesta (7) sekä tiedonannon (8) ja ehdotuksen neuvoston suositukseksi (9) aiheesta Nuorisotyöllisyyden tukeminen: silta työelämään seuraavalle sukupolvelle. Nämä toimintapoliittiset asiakirjat yhdistivät elinikäisen oppimisen, täydennyskoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen eurooppalaisen koulutusalueen täytäntöönpanoon ja saavuttamiseen. ETSK antoi näiden aloitteiden jatkoksi vuonna 2020 lausunnot uudesta osaamisohjelmasta (10), nuorisotakuun vahvistamisesta (11) ja vihreiden taitojen ja osaamisen vahvistamista koskevasta EU:n strategiasta (12). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Lausunnossaan Käyttöarvon paluu: uusia mahdollisuuksia ja haasteita eurooppalaisille tuotteille ja palveluille (13) (2019) ETSK totesi, että innovatiivisten, pitkälle erikoistuneiden ja asiakkaiden tarpeita vastaavien ja sosiaalisen ja ekologisen kestävyyden vaatimukset täyttävien tuotteiden ja palvelujen tarjoamisesta voisi tulla modernin eurooppalaisen kilpailukyvyn ydin ja painopiste. Sen vuoksi komitea suosittelee politiikkatoimia asiaankuuluvien yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen palvelujen edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Euroopan komissio julkaisi 30. syyskuuta 2020 tiedonannon eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamisesta vuoteen 2025 mennessä (14). Tiedonannossa keskitytään kuuteen ulottuvuuteen: laatu, osallisuus ja sukupuolten tasa-arvo, vihreä siirtymä ja digitalisaatio, opettajat ja kouluttajat, korkea-asteen koulutus ja geopoliittinen ulottuvuus. EU:n koulutusasioiden neuvosto, joka kokoontui 30. marraskuuta 2020, korosti koulutusalan kansallisen toimivallan sekä kulttuurien ja koulutusjärjestelmien monimuotoisuuden kunnioittamisen merkitystä ja peräänkuulutti ”eurooppalaisen koulutusalueen hallintomekanismia ja EU:n tason tavoitteita, jotka on tarkoitus saavuttaa vuoteen 2030 mennessä” (15). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Aiempien poliittisten aloitteiden lisäksi annetun Euroopan komission tiedonannon Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027 – Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan (16) jälkeen hyväksyttiin neuvoston päätelmät, joissa korostettiin, että ”digitaalisen koulutuksen olisi oltava oppijakeskeistä ja tuettava kaikkia yksilöitä ja kansalaisia, jotta he voivat kehittää persoonallisuuttaan ja taitojaan luottavaisesti, vapaasti ja vastuullisesti” (17). |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | Covid-19-pandemia on vienyt Euroopan talouden syvään lamaan ja nostanut työttömyysastetta talouden ennennäkemättömän taantuman ja yritysten kriisissä kohtaamien haasteiden vuoksi. Vaikka työpaikkojen säilyttämiseksi on otettu laajalti käyttöön järjestelyjä, joita on tuettu unionin ja jäsenvaltioiden välineillä, työttömyyden odotetaan kasvavan EU:ssa vuoden 2019 6,7 prosentista 7,7 prosenttiin vuonna 2020 ja 8,6 prosenttiin vuonna 2021, ennen kuin se laskee hieman 8,0 prosenttiin vuonna 2022 (Eurostat, 5. marraskuuta 2020). Covid-19-kriisistä johtuvan korkean työttömyysasteen lisäksi taitojen ja eurooppalaisen työvoiman täydennyskoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen kysyntä kasvaa elinkeinojen digitalisaation ja vihreän siirtymän vuoksi. Talouskasvua ja yhteiskunnan selviytymiskykyä on tuettava tehokkaalla EU-politiikalla. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Covid-19-kriisi on myös vauhdittanut digitalisaatiota koulutuksessa sekä työ- ja arkielämässä. ETSK:n lausunnossa uudesta osaamisohjelmasta korostetaan, että ”[k]aikilla eurooppalaisilla olisi oltava oikeus laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen oikeudenmukaisen siirtymän puitteissa ja väestörakenteen muutokset huomioon ottaen. Komitea korostaa tarvetta puuttua koulutusköyhyyteen, jota on syventänyt epätasa-arvoinen koulutukseen pääsy covid-19-kriisin aikana.” (18) Tietojen, taitojen ja osaamisen kehittämisen on paitsi palveltava työmarkkinoiden tarpeita ja laatuun perustuvaa yleistä kilpailukykyä myös valmistettava oppijoita aktiivisiksi ja demokraattisiksi kansalaisiksi sekä autettava vähentämään sosiaalista ja koulutuksellista eriarvoisuutta. Sen lisäksi, että taataan EU:n kansalaisten digitaalisten taitojen parantaminen, digitaalisella medialukutaidolla on ratkaiseva merkitys sen varmistamisessa, että kansalaiset pystyvät selviytymään nykyisessä kompleksisessa maailmassa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | On erittäin tärkeää, että EU:n ja valtakunnallisen tason poliittisilla toimilla varmistetaan, että koulutus on ihmisoikeus ja julkinen hyödyke, että Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta kunnioitetaan ja että koulutuspolitiikka kuuluu kansalliseen toimivaltaan. EU:n ja valtakunnallisen tason politiikassa on toteutettava tehokkaita toimia Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöön panemiseksi, jotta jokaisessa EU-maassa voidaan toteuttaa laadukas, tehokas ja osallistava koulutus kaikille, ottamalla kaikki jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa koskevaan toimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | On olennaisen tärkeää, että eurooppalaisella koulutusalueella pyritään lisäämään poliittista yhteistyötä EU-maiden kesken ja tarjoamaan jatkossakin oppimisalusta ministeriöille, koulutusalan työmarkkinaosapuolille ja asiaankuuluville kansalaisyhteiskunnan sidosryhmille. Tehokas hallinto edellyttää, että koulutuksen kaikilla aloilla sovelletaan johdonmukaista koulutuspolitiikkaa varhaiskasvatuksesta aikuiskoulutukseen, mukaan lukien ammatillinen koulutus kaikille ikäryhmille, ja että EU-, jäsenvaltio- ja aluetason politiikka yhdistetään toisiinsa ministeriöiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan tehokkaiden kumppanuuksien puitteissa kolmikantaisissa poliittisissa ryhmissä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK viittaa lausuntoonsa Elinikäisen oppimisen ja valmiuksien kehittämisen kestäväpohjainen rahoitus ammattitaitoisen työvoiman puutteen torjumiseksi (19) ja korostaa, että kestäväpohjaiset julkiset investoinnit koulutukseen ja tehokkaat yksityiset investoinnit kaikenikäisille tarkoitettuun ammatilliseen koulutukseen ovat edellytyksenä kaikenikäisten oppijoiden sosiaalista ja taloudellista osallisuutta ja yritysten tukemista koskevien poliittisten toimenpiteiden onnistumiselle. Tästä syystä on tärkeää, että elpymissuunnitelmaa, Next Generation EU -elpymisvälinettä ja muita EU:n rahastoja (esim. ESR+ ja oikeudenmukaisen siirtymän rahasto) käytetään tehokkaasti ja johdonmukaisesti koulutuspolitiikan tukemiseen eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Koska useita eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden indikaattoreita ja vertailuarvoja ei ole saavutettu, ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että monia indikaattoreita on vahvistettu eurooppalaista koulutusaluetta koskevassa aloitteessa. Nämä indikaattorit ovat kuitenkin erittäin haastavia ja edellyttävät valtioilta taloudellista sitoutumista. On myös olennaisen tärkeää selventää termejä, joita valtiot käyttävät indikaattoreina, ja tehostaa aihetta ”kestävä ympäristö” koskevaa koulutusta vertailuarvona. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Covid-19-kriisi on tehnyt selväksi, että koulut ovat välttämättömiä, jotta opiskelijat voivat kehittää sosiaalista osaamistaan. Opiskelijoita olisi opetettava parantamaan näitä taitoja koko elämänsä ajan muun muassa oppimalla oppimaan ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntaan, oppimalla eri kulttuureista, kielistä ja liikkuvuudesta ja parantamalla heidän taiteen tuntemustaan. Nämä taidot ovat erityisen tärkeitä, koska monet historian esimerkit ovat osoittaneet, että talous- ja rahoituskriisit edistävät radikalismin kehittymistä. ETSK korostaakin, että on tärkeää ryhtyä toimiin, jotta kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla annetun julistuksen (2015) (20) täytäntöönpanoa edistetään ja että sitä sovelletaan kaikenikäisiin oppijoihin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Jotta voitaisiin parantaa kaikkien eurooppalaisten vihreitä taitoja, osaamista ja asenteita, EU:n jäsenvaltioiden on yhdistettävä ympäristöpolitiikka koulutuspolitiikkaan ja laadittava vihreitä taitoja ja osaamista koskevia kansallisia strategioita. ETSK toteaa (21), että EU:n tasolla voitaisiin kehittää indikaattoreita ja vertailuarvoja vihreitä taitoja ja osaamista varten ilmastonmuutokseen liittyvän tietoisuuden, ympäristövastuun ja kestävän kehityksen osalta, jotta autettaisiin valtioita soveltamaan koulutuksen alalla muutosvoimaista lähestymistapaa ja sisällyttämään vihreät taidot ja osaaminen opetussuunnitelmiin varhaisesta iästä alkaen aina aikuiskoulutukseen asti osana elinikäistä oppimista. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmassa 2021–2027 keskitytään yhtäläisiin mahdollisuuksiin käyttää digitaalisia välineitä ja internetiä ja kehittää digitaalisia taitoja, erityisesti STEM- ja tietotekniikka-alan ammateissa toimiville naisille. Valtakunnallisten ja yritystason tehokkaiden taito- ja digitalisaatiostrategioiden olisi tuettava työntekijöitä tarjoamalla asiaankuuluvaa ja laadukasta koulutusta. On tärkeää, että yritykset saavat myös tukea varmistaakseen työntekijöidensä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen erityisesti työtehtävien digitalisoinnissa. Tämä noudattaa tuotteiden ja prosessien osalta myös elinkeinojen vihreää siirtymää, joka on sekä välttämättömyys että mahdollisuus yrittäjyydelle Euroopassa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kokonaisten tutkintojen periaatteen kunnioittaminen on olennaisen tärkeää. Mitä tulee automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen saavuttamiseen vuoteen 2025 mennessä, ETSK korostaa, että tiedot, taidot ja pätevyydet on tunnustettava kunnioittaen kunkin jäsenvaltion vaatimuksia koulutuksen ja ammattitaidon osalta, ja että opiskelijoiden ja oppijoiden mahdollisuuksia saada ajantasaista tietoa tunnustamismenettelyistä on parannettava. Tätä varten on tehostettava epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista annetun neuvoston suosituksen (22) ja tutkintojen tunnustamista koskevan Lissabonin yleissopimuksen (23) täytäntöönpanoa yhtäläisen elinikäisen oppimisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK suhtautuu myönteisesti digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 aloitteeseen perustaa digitaalista aineistoa ja digitaalisia kursseja koskeva eurooppalainen tiedonvaihtofoorumi. On olennaisen tärkeää antaa käyttäjille kaikki tiedot siitä, johtavatko kurssit kokonaisiin vai osittaisiin tutkintoihin vai mikrotutkintoihin, kuka validoi ja varmistaa verkkokurssien laadun, tunnustetaanko kurssit ja millä tavoin ja miten ne voidaan lisätä kokonaisiin tutkintoihin. Olisi tärkeää luetella nämä kurssit Europass-portaalissa ja pohtia vakavasti verkkoaineistojen tekijänoikeuksia ja omistajuutta sekä kyseisten verkkokurssien laatua ja merkityksellisyyttä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Opettajilla on keskeinen rooli korkealaatuisen koulutuksen tarjoamisessa, mutta OECD:n mukaan alle joka viides opettaja pitää ammattiaan yhteiskunnallisesti arvostettuna (24), ja opettajan ammatti on keskimäärin 11 prosenttia heikommin palkattu kuin muut korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden ammatit (25). Eurooppalaisella koulutusalueella on tarjottava tehokasta tukea opettajille, kouluttajille ja muulle opetushenkilöstölle covid-19-kriisin kielteisten vaikutusten ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Oppilaitosten, opiskelijoiden ja opettajien
  eurooppalaisten yliopistoverkostojen
  osallisuutta ja monimuotoisuutta on tuettava kaikissa Bolognan prosessin maissa kunnioittaen ja vaalien samalla korkea-asteen koulutuksen kansallisia ja institutionaalisia toimivaltuuksia. |
| --- | --- |

3.13

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Kouluopetuksesta vastaavien pääjohtajien, ammatillisesta koulutuksesta vastaavien pääjohtajien ja korkeakoulupolitiikasta vastaavien pääjohtajien kokoukset.

1

(2)  2012/C 398/01.

2

(3)  Tutkintojen tunnustamista koskeva Lissabonin yleissopimus.

3

(4)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 40.

4

(5)  COM(2017) 673 final.

5

(6)  COM(2020) 274 final.

6

(7)  COM(2020) 275 final.

7

(8)  COM(2020) 276 final.

8

(9)  COM(2020) 277 final.

9

(10)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 40.

10

(11)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 48.

11

(12)  EUVL C 56, 16.2.2021, s. 1.

12

(13)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 27.

13

(14)  COM(2020) 625 final.

14

(15)  Opetusministerien videoneuvottelu, 30. marraskuuta 2020 – Tärkeimmät tulokset: https://www.consilium.europa.eu/fi/meetings/eycs/2020/11/30/education/

15

(16)  COM(2020) 624 final.

16

(17)  2020/C 415/10.

17

(18)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 40.

18

(19)  EUVL C 232, 14.7.2020, s. 8.

19

(20)  Pariisin julistus (2015).

20

(21)  EUVL C 56, 16.2.2021, s. 1.

21

(22)  2012/C 398/01

22

(23)  Tutkintojen tunnustamista koskeva Lissabonin yleissopimus

23

(24)  TALIS – OECD:n kansainvälinen opetusta ja oppimista koskeva tutkimus, 2018.

24

(25)  OECD Education at a Glance 2020
  | Introduction: The indicators and their framework, OECD iLibrary (oecd-ilibrary.org)

25

OECD Education at a Glance 2020

| Introduction: The indicators and their framework

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/33

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Miten yhdenmukaistaa ravintolisien markkinoille tuloa EU:ssa – ratkaisuja ja hyviä käytäntöjä”

(valmisteleva lausunto)

(2021/C 286/07)

| Esittelijä: | Veselin MITOV |
| --- | --- |

Esittelijä:

Veselin MITOV

| Lausuntopyyntö | EU:n puheenjohtajavaltio Portugali, 26.10.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 15.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 245/0/5 |

Lausuntopyyntö

EU:n puheenjohtajavaltio Portugali, 26.10.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

15.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

245/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Ravintolisien markkinat ovat kasvussa Euroopassa. Ravintolisiä säännellään direktiivillä 2002/46/EY (1), jota ei sovelleta yhdenmukaisesti EU:n alueella. Lainsäädännön yhdenmukainen soveltaminen olisi kuitenkin välttämätöntä EU:n sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi, sillä niin mahdollistettaisiin turvallisten tuotteiden vapaa liikkuvuus. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa kyseisen lainsäädännön tarkistamista ja erityisesti ravintolisien määritelmän ajantasaistamista, ilmoitusvelvollisuuden ja hallinnollisten asiakirja-aineistojen tutkimisvelvollisuuden asettamista sekä sellaisen elintarvikkeiden seurantajärjestelmän perustamista, johon kootaan tietoa haittavaikutuksista ja jonka avulla voidaan siten parantaa kansanterveyden suojelua. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tuotteiden ja ainesosien turvallisuuden tulee olla tärkein vaatimus. Se on siksi määriteltävä tieteelliseltä pohjalta. ETSK suosittaa, että vahvistetaan vitamiinien ja kivennäisaineiden sallitut enimmäistasot ja laaditaan luetteloja sallituista ja kielletyistä ainesosista, myös kasveista. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kuluttajan on voitava saamiensa tietojen perusteella kuluttaa tuotteita turvallisesti. ETSK suosittaa toteuttamaan kuluttajille suunnattuja viestintä- ja valistustoimia, jotka koskevat erityisesti verkkokauppaa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannustaa viranomaisia tehostamaan tuotteiden seurantaa, testaamista ja valvontaa, jotta kuluttajia voidaan suojella niin, että sääntöjenvastaiset tuotteet määrätään poistettaviksi markkinoilta. Valvonnan avulla on myös estettävä epäoikeudenmukainen kilpailu talouden toimijoiden välillä (esim. kiellettyjen väitteiden esittäminen ja etenkin kolmansista maista peräisin olevat sääntöjenvastaiset tuotteet). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaakin kaikkia sidosryhmiä yhdenmukaistamaan ravintolisiin sovellettavan sääntelykehyksen ja sen täytäntöönpanon, jotta voidaan turvata oikeudenmukaisempi talous ja parantaa tuotteiden turvallisuutta. |
| --- | --- |

1.6

2.   Johdanto

| 2.1 | Tämä lausunto on laadittu neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin pyynnöstä. Tarkoituksena on löytää ratkaisuja ja hyviä käytäntöjä ravintolisien markkinoille saattamisen yhdenmukaistamiseksi Euroopan unionissa. ETSK:n lausuntoa voidaan käyttää pohjana puheenjohtajavaltion aihetta käsittelevälle työlle, jota tehdään muun muassa ensimmäisellä vuosipuoliskolla järjestettävän konferenssin yhteydessä sekä neuvoston työryhmissä. ETSK pitää lausuntopyyntöä tervetulleena, sillä se koskee vähälle huomiolle jäänyttä elintarvikealan osa-aluetta. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK katsoo, että aihe sopii hyvin yhteen Maailman terveysjärjestön Yhteinen terveys -lähestymistavan ja eurooppalaisen Pellolta pöytään -strategian kanssa: niillä edistetään terveellistä ja kestäväpohjaista ravitsemusta ja kuluttajatiedotuksen parantamista samalla kun turvataan oikeudenmukainen kilpailu talouden toimijoiden välillä (2). ETSK katsoo, että terveellinen ja kestäväpohjainen ruokavalio on keskeinen osa kattavaa EU:n elintarvikepolitiikkaa, sillä ruokavalioita on kiireellisesti ohjattava oikeaan suuntaan, jotta voidaan parantaa sekä ekosysteemien että ihmisten terveyttä niiden vahingoittamisen sijaan (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK on aina tukenut EU:n politiikkaa, jolla suojellaan terveyttä koko elintarvikeketjussa, jotta voidaan parantaa elintarviketurvallisuutta ja -hygieniaa sekä selkeän, avoimen ja varmennetun tiedon antamista tuotteista (4). Komitea katsoo myös, että elintarviketurvallisuuden tulee jatkossakin perustua vankkaan järjestelmään ja Euroopan elintarviketurvallisuusvirastoon (EFSA) sekä elintarvikeketjuun otettavien uusien tuotteiden läpinäkyviin arviointimenettelyihin, täyteen jäljitettävyyteen ja asianmukaiseen riskeistä tiedottamiseen (5). |
| --- | --- |

2.3

3.   Kohti yhdenmukaisuutta ravintolisien alalla

3.1   Sääntelykehyksen parantaminen

| 3.1.1 | Ravintolisiä säännellään erityisellä direktiivillä 2002/46/EY, jota ei juuri ole muutettu sen antamisen jälkeen. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Ravintolisien määritelmää ei ole muutettu alan innovaatioista ja uusista kulutustottumuksista huolimatta. Se ei ole riittävän tarkka, ja sitä voidaan tulkita eri tavoin. Esimerkiksi ”pienten mitta-annosten” käsite vaihtelee maittain (se ei ole tietty määrä). Nämä tulkinnat voivat johtaa eroihin jäsenvaltioiden välillä sen suhteen, mitä pidetään ravintolisänä ja millaisia tuloksia tarkastuksissa saadaan. Määritelmää on laajennettava ja täsmennettävä. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | ETSK ehdottaa sääntöjen ajantasaistamista ravintolisämarkkinoiden yhdenmukaistamiseksi ja uusien kehityssuuntausten ottamiseksi huomioon. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Ilmoitusten tehostaminen

| 3.2.1 | Yksi direktiivin tarjoamista mahdollisuuksista on ilmoittaminen. Tällä tarkoitetaan tuotteiden hallinnollista rekisteröimistä ennen niiden markkinoille saattamista. Kyse ei ole myyntiluvasta tai vaatimustenmukaisuuden tai turvallisuuden todistamisesta. Kukin jäsenvaltio (24 kaikkiaan 27:stä) voi päättää ilmoituksen sisällöstä sekä tietojen käsittelyyn sovellettavasta menettelystä (joka voi ulottua pelkästä tietojen toimittamisesta yksityiskohtaiseen analyysiin). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Ilmoituksessa esitettävien tietojen ansiosta toimivaltaiset viranomaiset saavat paremman käsityksen markkinoistaan, ja tietojen käsittelyn avulla vältetään sääntöjenvastaisten (kansallinen ja EU-tason lainsäädäntö) tuotteiden jakelu ja helpotetaan valvontaa. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | ETSK ehdottaa kansallisten järjestelmien parempaa yhteensovittamista ja suosittaa, että lainsäädäntöön kirjataan pakolliset vähimmäistiedot (ainesosien laatu ja määrä, tuotemerkinnät jne.), jotka on toimitettava mieluiten digitaalisessa muodossa, jotta talouden toimijoille aiheutuu mahdollisimman vähän hallinnollista työtä mutta samalla taataan mahdollisimman korkeatasoiset vaatimukset. Jos se on mahdollista, ETSK ehdottaa perustettavaksi monikielistä eurooppalaista portaalia, jonka sisällöstä päättäisivät jäsenvaltiot: koostumukseen liittyvät seikat eivät ole kovin yhdenmukaisia (ks. jäljempänä), joten tätä kysymystä voidaan käsitellä vain kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK katsoo, että ilmoittamisen pitäisi olla pakollista kuluttajien suojelemiseksi. Tämän käytännön ansiosta markkinoille saatettavat tuotteet ovat turvallisempia ja markkinoiden valvonta ja seuranta on helpompaa. Luettelo ilmoitetuista tuotteista ja niihin liittyvistä päätelmistä olisi asetettava kuluttajien saataville. Kuluttajien ei pitäisi epäröidä hankkia tietoa itse ja tehdä havaituista rikkomisista valituksia valvontaviranomaisille. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Ravintoaineiden sallittujen enimmäismäärien asettaminen: ensisijainen lainsäädäntätavoite

| 3.3.1 | Vitamiinit ja kivennäisaineet ovat tunnetuimpia elintarvikkeiden ravintolisiä. Ravintoaineiden ja niiden kemiallisten muotojen sääntely ja luettelointi hoidettiin alkujaan asetuksen (EY) N:o 1170/2009 (6) mukaisesti sen jälkeen, kun Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) oli tehnyt niistä turvallisuusarvioinnin. Tällä hetkellä sallitut enimmäisannokset määritellään kansallisella tasolla joko hyödyllisen annoksen tai haitallisuuden perusteella (7). Osa maista ei ole asettanut lakisääteisiä rajoja. EFSA on määrittänyt haitallisuuskynnyksiä useissa lausunnoissaan. Näissä arvoissa on kyse altistumisesta koko ruokavaliossa (8), eikä niistä voi johtaa pelkkiin ravintolisiin sovellettavia arvoja. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | ETSK suosittaa, että komissio antaa pikaisesti EFSAn tehtäväksi asettaa sallitut enimmäismäärät ravintolisien ravintoaineille puhtauskriteerien mukaisesti. Kun otetaan huomioon Euroopan unionin koko ja erilaiset ravintotottumukset (vihannesten, kalan ja lihan kulutus, vesijohtoveden koostumus jne.), yhden ainoan enimmäistason asettaminen ei ehkä ole mahdollista, mutta rajoja voidaan asettaa alueittain tai maaryhmittäin. Olisi myös suotavaa asettaa raja-arvot haitoille erityisen alttiina oleville väestöryhmille: lapsille, raskaana oleville naisille jne. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Yhdenmukaistaminen Euroopan unionin laajuisesti hyödyttäisi kaikkia sidosryhmiä: kuluttajien turvallisuus paranisi ja yliannostuksen vaara pienenisi, ja tuotteiden vapaa liikkuvuus olisi hyödyksi niin talouden toimijoille – jotka voivat myydä tuotteitaan useammilla markkinoilla – kuin kuluttajille, joille olisi tarjolla laajempi valikoima. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Ravintoaineet ovat ensisijainen kohde, mutta muitakin tuotteissa käytettäviä ainesosia olisi yhdenmukaistettava. Tämä helpottaisi tuotteiden liikkumista ja mahdollistaisi tieteellisen arvioinnin niiden turvallisuuden todistamiseksi. Eräissä maissa onkin pyritty lähentämään erityisesti kasviperäisiä tuotteita koskevaa lainsäädäntöä laatimalla yhteisiä luetteloja: näin on tehty Belgiassa, Ranskassa ja Italiassa ja hiljattain Saksassa, Sveitsissä ja Itävallassa. Erityistä huomiota on myös kiinnitettävä biotekniikan keinoin tuotettuihin ainesosiin, kuten mikro-organismeihin (probiootit, hiiva). |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | ETSK ehdottaa lisäksi, että komissio harkitsisi luettelojen laatimista sallituista ja kielletyistä aineista ja niiden tunnistamisesta, määristä ja käytön edellytyksistä, kuten uuselintarvikkeista annetussa asetuksessa (EU) N:o 2015/2283 (9) säädetään. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Väittämät ohjaamassa kuluttajien valintoja

| 3.4.1 | Kuluttajatiedot esitetään yleensä tuotemerkinnöissä – ainesosaluettelo, allergeenit jne. –, ja niihin sovelletaan asetusta (EU) N:o 1169/2011 (10) (11). Vuonna 2018 tehdyissä tarkastuksissa kuitenkin havaittiin, että 58 prosenttia rikkomuksista liittyi merkintöihin (12). ETSK kannattaa sitä, että EU on ryhtynyt toimiin elintarvikkeiden merkintöjä koskevan neuvoston työn puitteissa, mutta huomauttaa, että ratkaisemattomia kysymyksiä on edelleen. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Tuotteiden ominaisuuksia kuvataan pakkausmerkinnöissä esitetyissä väittämissä, mutta myös lehdissä, televisiossa, internetissä ja muualla julkaistuissa mainoksissa. Mainonta voi kannustaa ihmisiä ostamaan tiettyjä tuotteita. Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 (13) on vahvistettu luettelot sallituista ravitsemus- ja terveysväitteistä. EFSA on jo arvioinut ja julkaissut vitamiineja ja kivennäisaineita koskevat väitteet, mutta kasviperäisiä aineita ja muita aineita koskevat väitteet ovat vielä käsittelemättä. Näihin väittämiin sovelletaan siten kansallisia sääntöjä, jos sellaisia on annettu. Markkinoilla esiintyy kaikenlaisia tarkistamattomia väitteitä, jotka vääristävät markkinoita. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | ETSK kehottaakin komissiota etsimään parhaan toimintavaihtoehdon, jotta EFSA voi jatkaa vielä käsittelemättä olevien aineiden – ensin ja tärkeimpänä kasviperäiset aineet – ravitsemus- ja terveysväitteiden arviointia ja kriteerien asettamista ainesosien turvallisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Rajatuotteet eli tuotteet, jotka eivät ole riskittömiä

| 3.5.1 | Ravintolisien esittämis- ja mainostamistapa voi myös johtaa harhaan sen suhteen, mikä on tuotteiden asema. Osa talouden toimijoista ei epäröi ilmoittaa tuotteilla olevan terapeuttisia tai ennaltaehkäiseviä ominaisuuksia, esittää niitä lääkkeiden korvikkeina tai kutsua niitä lääkkeen veroisiksi ravintoaineiksi (eng. nutraceuticals, joka on yhdistetty sanoista nutrient eli ravintoaine ja pharmaceutical eli lääkeaine). Erityisessä seurantakampanjassa paljastui, että tällaisia harhaanjohtavia väittämiä on esitetty covid-19-taudin ennaltaehkäisemisestä tai hillitsemisestä (14). Nämä väärät lupaukset voivat vaikuttaa kuluttajiin. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Tuotteita, joiden asema ei ole selvä (15), kutsutaan ”rajatuotteiksi”. Harmaa alue johtuu niiden myyntipaikasta, tuotteiden muodosta ja siitä, että tiettyjä ainesosia voidaan käyttää sekä elintarvikkeissa että lääkkeissä mutta eri pitoisuuksina. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | ETSK kehottaa komissiota perustamaan rajatuotteita käsittelevän työryhmän esimerkiksi pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean alaisuuteen, kuten on jo tehty lääkkeiden, lääkinnällisten laitteiden, kosmeettisten valmisteiden ja biosidien osalta. Ryhmä julkaisisi asiakirjoja, jotka auttavat viranomaisia ja talouden toimijoita täsmentämään tuotteiden asemaa. EU-tason työryhmän perustaminen ei estä perustamasta kansallisia sekakomiteoita määrittelemään tuotteiden asemaa. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | ETSK kannustaa vahvasti viranomaisia kohdistamaan näihin tuotteisiin erityisiä tarkastuksia niiden poistamiseksi markkinoilta. Niiden läsnäolo markkinoilla merkitsee epäoikeudenmukaista kilpailua lääkeyhtiöille, joiden on saatava lääkkeilleen markkinointiluvat. Tarkastusten julkaiseminen saisi myös kuluttajat tiedostamaan tuotteisiin liittyvät riskit. |
| --- | --- |

3.5.4

3.6   Verkkokaupan yleistyminen: enemmän valinnanvaraa mutta myös epätasa-arvoa

| 3.6.1 | Elintarvikkeiden etämyynti on lisääntynyt covid-19-pandemian myötä. Ravintolisät ovat tuotteita, joiden viimeinen käyttöpäivä on yleensä kaukana ja joiden kuljettaminen on helppoa. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Valitettavasti monien näiden tuotteiden – erityisesti Euroopan ulkopuolelta tulevien – koostumus ja niistä esitetyt väitteet eivät ole sääntöjenmukaisia, mikä aiheuttaa epäreilun kilpailutilanteen sääntöjä noudattaville eurooppalaisille talouden toimijoille. Lisäksi jäsenvaltiot ovat havainneet tietyissä tuotteissa kiellettyjä ja vaarallisia aineita (amfetamiineja urheilulisissä, lääkkeitä jne.), joiden vuoksi ne ovat kuluttajille vaarallisia. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.6.3 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan verkkokauppa-alustojen ja -sivustojen valvontaa ja seurantaa, poimimaan otoksia ja tekemään testejä sekä ilmoittamaan sääntöjenvastaisista tuotteista elintarvikkeita ja rehuja koskevaan nopeaan hälytysjärjestelmään (RASFF). |
| --- | --- |

3.6.3

| 3.6.4 | ETSK katsoo myös, että kuluttajille ja terveysalan ammattilaisille suunnattua viestintää ja valistusta olisi lisättävä, jotta tuotteiden ostaminen internetistä olisi turvallisempaa. Vaikka vain turvallisia elintarvikkeita saa myydä, kuluttajien olisi oltava tietoisia siitä, että osa verkossa myytävistä tuotteista voi aiheuttaa terveysriskejä. |
| --- | --- |

3.6.4

3.7   Elintarvikkeiden seuranta varoituskeinona

| 3.7.1 | Tietyillä ainesosilla voi olla haitallisia vaikutuksia, vaikka tuotteet olisivatkin lainsäädännön mukaisia. Arviointi ei kata jokaisen tuotteen tai ainesosan turvallisuutta eikä sitä, millainen yhteisvaikutus niillä voi olla muiden tuotteiden, kuten lääkkeiden, kanssa. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | Vain harvoissa jäsenvaltioissa on käytössä järjestelmä haittavaikutuksista ilmoittamista ja seuraamista varten (elintarvikeseuranta). Tällaisia järjestelmiä on käytössä Italiassa, Kroatiassa, Portugalissa, Sloveniassa, Ranskassa, Tanskassa ja Tšekissä. |
| --- | --- |

3.7.2

| 3.7.3 | ETSK kannustaa ottamaan käyttöön kansallisia elintarvikkeiden seurantajärjestelmiä, joiden avulla voidaan parantaa tuotteiden turvallisuutta ja edistää korkeatasoista kansanterveyden suojelua sen ansiosta, että riskit havaitaan varhaisessa vaiheessa ja näin voidaan ehkäistä terveysongelmia. Järjestelmään olisi kerättävä tietoa haittavaikutuksista, riippumatta niiden vakavuudesta, jotta voidaan tukea tuotteiden turvallisuusarviointia, ryhtyä varotoimenpiteisiin tai tarvittaessa mukauttaa lainsäädäntöä ja jotta talouden toimijat voivat ottaa tiedot huomioon laadunvalvonnassaan ja kehittää näin turvallisempia tuotteita. Tuotannon näkökulmasta ravintolisiin sovelletaan samoja turvallisuussääntöjä kuin muihin maataloustuotteisiin ja elintarvikkeisiin (HACCP-järjestelmä (16) jne.), eikä alan työntekijöihin kohdistuvia erityisiä riskejä ole määritetty. |
| --- | --- |

3.7.3

| 3.7.4 | ETSK ehdottaa myös, että perustetaan jäsenvaltioita varten EFSAn alaisuuteen EU-tason työryhmä, jossa vaihdetaan maiden välillä tietoja ja parhaita käytänteitä arviointien yhdenmukaistamiseksi sekä jaetaan tieteellisiä tuloksia, jotka voidaan tarvittaessa sisällyttää unionin lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

3.7.4

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EYVL L 183, 12.7.2002, s. 51.

1

(2)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 268.

2

(3)  EUVL C 190, 5.6.2019, s. 9.

3

(4)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 158.

4

(5)  EUVL C 268, 14.8.2015, s. 1.

5

(6)  EUVL L 314, 1.12.2009, s. 36.

6

(7)  EU:n tuomioistuimen tuomio asiassa C-672/15.

7

(8)  Vitamiinien ja kivennäisaineiden lisäämistä koskevan asetuksen (EY) N:o 1925/2006 6 artiklan mukaan komission olisi pitänyt vahvistaa elintarvikkeiden (ravintolisät pois luettuina) ravintoaineiden enimmäismäärät viimeistään 19. tammikuuta 2009.

8

(9)  EUVL L 327, 11.12.2015, s. 1

9

(10)  EUVL L 304, 22.11.2011, s. 18.

10

(11)  Neuvosto keskustelee parhaillaan etenemissuunnitelmasta, joka koskee ainesosien alkuperää ja käyttöpäiviä koskevasta kuluttajatiedosta annettujen sääntöjen tarkistamista, mutta tällä on rajallinen vaikutus ravintolisiin.

11

(12)  Elintarvikepetoksia käsittelevä verkosto (EU Food Fraud Network) ja hallinnollisen avunannon ja yhteistyön järjestelmä (AAC-järjestelmä) – vuosikertomus 2018.

12

EU Food Fraud Network

(13)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9.

13

(14)  Tarkastusten tuloksiin voi tutustua täällä.

14

(15)  EU:n tuomioistuimen tuomion mukaan tuotteiden luokittelu kuuluu jäsenvaltioiden viranomaisten vastuulle ja ravintolisällä voi olla eri asema eri maissa: yhdistetyt asiat C-211/03, C-299/03, C-316/03, C-317/03 ja C-318/03.

15

(16)  Hazard Analysis and Critical Control Points, vaara-analyysin ja kriittisten valvontapisteiden järjestelmä.

16

Hazard Analysis and Critical Control Points

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 560. täysistunto (JDE) – INTERACTIO, 27.4.2021–28.4.2021

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/38

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta datahallinnosta (datahallintosäädös)”

(COM(2020) 767 final)

(2021/C 286/08)

| Esittelijä: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Marinel Dănuț MUREŞAN |

Esittelijä:

Giuseppe GUERINI

Toinen esittelijä:

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 11.12.2020
  Euroopan parlamentti, 14.12.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 234/3/13 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 11.12.2020

Euroopan parlamentti, 14.12.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

31.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

234/3/13

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti datahallintoa koskevaan asetusehdotukseen, jolla täydennetään direktiiviä (EU) 2019/1024 (1) (avointa dataa koskeva direktiivi) ja jossa keskitytään julkisen sektorin elinten hallussa olevaan dataan, johon sovelletaan muiden osapuolten oikeuksia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää tätä aloitetta hyödyllisenä ja tarpeellisena, sillä digitaalisen datan käsittely, säilyttäminen ja jakaminen ovat saamassa yhä suuremman merkityksen paitsi talouden myös yhteiskunnan ja kansalaisten kannalta tilanteessa, jossa yksityishenkilöt, viranomaiset ja yritykset nivoutuvat osaksi monimutkaista ja monisäikeistä sääntely-ympäristöä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että on otettava käyttöön yhdenmukaistettu sääntelykehys, jonka avulla kyetään parantamaan kansalaisten, kuluttajien, pk-yritysten ja erityisesti mikroyritysten luottamusta tietojensa asianmukaiseen suojeluun, jotta voidaan edistää talouden toimijoiden sekä tutkimus- ja kehittämislaitosten kehittymismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannattaa komission tavoitetta soveltaa käsillä olevassa lausunnossa tarkasteltavaa asetusta hallintoon, julkisen sektorin elimiin ja julkisoikeudellisiin laitoksiin noudattaen lähestymistapaa, joka kattaa kaikki julkiseen sektoriin kuuluvat toimijat näiden organisaatiomuodosta riippumatta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pitää tärkeänä, että kun tekoälylaitteiden avulla tapahtuva datan hallinta ja käsittely liittyvät työelämään, huolehditaan asianmukaisista tavoista kuulla työmarkkinaosapuolia ja neuvotella näiden kanssa etukäteen asiaan liittyvistä seikoista. Myös järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta on otettava mukaan silloin, kun tällaiset välineet vaikuttavat kansalaisten oikeuksiin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannattaa ehdotusta nimetä kansalliset viranomaiset, joiden tulee varmistaa uusien sääntöjen asianmukainen valvonta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on samaa mieltä siitä, että on hyödyllistä perustaa yhteyspisteitä kuhunkin jäsenvaltioon, ja suosittaa, että yhteyspisteet ovat kaikkien asianomaisten osapuolten saavutettavissa, jotta varmistetaan toiminnan tehokkuus ja edistetään hyvää yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää tervetulleena sitä, että ehdotuksessa säännellään organisaatioita, jotka harjoittavat altruistista datan hallintaa, ja kannattaa vaatimusta, jonka mukaan tällaisten organisaatioiden on oltava oikeudelliselta asemaltaan voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä ja pyrittävä yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin riippumattomina ja itsenäisinä suhteessa muihin organisaatioihin, jotka hallinnoivat dataa voitontavoittelumielessä. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK pitää erityisen kiinnostavana ehdotettuun asetukseen sisältyvää mahdollisuutta tunnustaa osuuskuntamalliin perustuvan datan hallinnan ja vaihdon hyödyllisyys keinona suosia kansalaisia sekä mikroyrityksiä, pieniä ja keskisuuria yrityksiä, itsenäisiä ammatinharjoittajia ja vapaiden ammattien harjoittajia. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Osuuskuntamalli voisi myös olla erittäin hyödyllinen väline puolueettomassa ja yhteistyössä toteutettavassa datan hallinnassa. ETSK kannustaakin komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kansalaisia sekä pk-yrityksiä ja niiden organisaatioita, jotta ne voisivat toteuttaa aloitteita keskinäisten organisaatioiden kehittämiseksi datan hallintaa ja vaihtoa varten. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että henkilötietojen suoja yhdessä digitaalisen identiteetin ja yksityisyyden suojan kanssa ovat olennainen osa datahallintoa, ja ne liittyvät suoraan kysymykseen ihmisarvon ja perusoikeuksien kunnioittamisesta. Tästä syystä komitea pitää ehdottoman tärkeänä tunnustaa henkilötietojen omistusoikeus, jotta unionin kansalaisilla on mahdollisuus valvoa omien tietojensa käyttöä. |
| --- | --- |

1.11

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Tässä tarkasteltavalla komission ehdotuksella pyritään seuraaviin tavoitteisiin:






  i. | Asetetaan julkisen sektorin data saataville uudelleenkäyttöä varten tilanteissa, joissa tällaiseen dataan sovelletaan muiden osapuolten oikeuksia. |
| --- | --- | --- |

2.1

i.

Asetetaan julkisen sektorin data saataville uudelleenkäyttöä varten tilanteissa, joissa tällaiseen dataan sovelletaan muiden osapuolten oikeuksia.

| ii. | Sallitaan datan jakaminen yritysten kesken. |
| --- | --- |

ii.

Sallitaan datan jakaminen yritysten kesken.

| iii. | Sallitaan henkilötietojen käyttö yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

iii.

Sallitaan henkilötietojen käyttö yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti.

| iv. | Sallitaan datan käyttö altruistisista syistä. |
| --- | --- |

iv.

Sallitaan datan käyttö altruistisista syistä.

| 2.2 | Ehdotuksella täydennetään avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä annettua direktiiviä (EU) 2019/1024 (avointa dataa koskeva direktiivi), ja siinä keskitytään julkisen sektorin elinten hallussa olevaan dataan, johon sovelletaan muiden osapuolten oikeuksia. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 114 artiklaan, ja sen tavoitteena on lähentää jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja hallinnollisia käytäntöjä, jotta varmistetaan tietojen liikkuvuus Euroopan unionissa yhdenmukaistetussa sääntely-ympäristössä, jolla kyetään varmistamaan sisämarkkinoiden asianmukainen vahvistaminen julkisen sektorin elinten hallussa olevien tietojen liikkuvuuden osalta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Asetuksen I luvussa määritellään asetuksen soveltamisala ja vahvistetaan






  i. | edellytykset, jotka koskevat julkisen sektorin elinten hallussa olevien tiettyjen datan luokkien uudelleenkäyttöä EU:ssa |
| --- | --- | --- |

2.4

i.

edellytykset, jotka koskevat julkisen sektorin elinten hallussa olevien tiettyjen datan luokkien uudelleenkäyttöä EU:ssa

| ii. | datan jakamispalvelujen tarjoamista koskevat ilmoitus- ja valvontapuitteet |
| --- | --- |

ii.

datan jakamispalvelujen tarjoamista koskevat ilmoitus- ja valvontapuitteet

| iii. | vapaaehtoisen rekisteröitymisen puitteet yhteisöille, jotka keräävät ja käsittelevät altruistisiin tarkoituksiin saataville asetettua dataa. |
| --- | --- |

iii.

vapaaehtoisen rekisteröitymisen puitteet yhteisöille, jotka keräävät ja käsittelevät altruistisiin tarkoituksiin saataville asetettua dataa.

| 2.5 | Asetuksen II luvussa luodaan mekanismi, jonka avulla voidaan käyttää uudelleen eräitä julkisen sektorin datan luokkia, joiden käytön ehtona on muiden osapuolten oikeuksien kunnioittaminen. Muiden osapuolten oikeuksien suojelu voi olla aiheellista erityisesti henkilötietojen suojaan liittyvistä syistä mutta myös teollis- ja tekijänoikeuksien ja kaupallisen luottamuksellisuuden suojelemisen kannalta. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Jäsenvaltioiden on perustettava keskitetty yhteyspiste, joka tukee tutkijoita ja innovatiivisia yrityksiä sopivan datan löytämisessä, ja otettava käyttöön rakenteita, joilla tuetaan julkisen sektorin elimiä asianmukaisilla teknisillä välineillä ja alan sääntelykehys huomioiden. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Asetuksen III luvussa tavoitteena on lisätä luottamusta henkilötietojen ja muiden kuin henkilötietojen jakamiseen ja alentaa yritysten väliseen sekä yritysten ja henkilöasiakkaiden väliseen datan jakamiseen liittyviä liiketoimikustannuksia luomalla ilmoitusjärjestelmä tahoille, jotka aikovat toimia datan jakamisen alalla, sekä sääntelykehys niiden toimintaa varten. Näillä palveluntarjoajilla on velvollisuus pysyä puolueettomina datanvaihdossa. Ne eivät voi käyttää tällaista dataa muihin tarkoituksiin. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Asetuksen IV luvussa tavoitteena on helpottaa sellaisen datan altruistista jakamista, jonka yksityishenkilöt tai yritykset asettavat vapaaehtoisesti saataville yhteistä etua varten. Erityisesti siinä säädetään data-altruismipohjaisten organisaatioiden mahdollisuudesta rekisteröityä ”EU:ssa tunnustetuksi data-altruismipohjaiseksi organisaatioksi”, jotta voidaan lisätä luottamusta niiden toimintaan. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Tarkoituksena on myös kehittää data-altruismia koskeva yhteinen eurooppalainen suostumuslomake, jotta voidaan alentaa suostumusten keräämisestä aiheutuvia kustannuksia ja helpottaa datan siirrettävyyttä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Asetuksen V luvussa vahvistetaan niiden viranomaisten toimintaa koskevat vaatimukset, jotka ovat toimivaltaisia valvomaan datan jakamispalvelujen tarjoajia ja data-altruismiin osallistuvia yhteisöjä koskevaa ilmoituskehystä ja panemaan sen täytäntöön. Luku sisältää myös säännöksiä, joilla pyritään suojelemaan tehokkaasti yksilön oikeuksia, ja jotka koskevat erityisesti oikeutta tehdä hallinnollinen valitus alan nimettyjen viranomaisten päätöksistä ja käyttää oikeussuojakeinoja. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Asetuksen VI luvussa perustetaan ”Euroopan datainnovaatiolautakunta”, joka helpottaa jäsenvaltioiden viranomaisten parhaiden käytäntöjen syntymistä erityisesti, kun kyse on datan uudelleenkäyttöä koskevien pyyntöjen käsittelystä, yhdenmukaisen käytännön varmistamisesta datan jakamispalvelujen tarjoajia koskevan ilmoituskehyksen osalta ja datan altruistisesta käytöstä. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Asetuksen VII luvun mukaan komissio voi antaa täytäntöönpanosäädöksiä data-altruismia koskevasta eurooppalaisesta suostumuslomakkeesta, ja VIII luku sisältää puolestaan datan jakamispalvelujen tarjoajia koskevan yleisen lupajärjestelmän toimintaan liittyviä siirtymäsäännöksiä ja loppusäännöksiä. |
| --- | --- |

2.12

3.   Yleistä

| 3.1 | Komission ehdotus vaikuttaa asianmukaiselta ja tarpeelliselta, sillä digitaalisen datan käsittely, säilyttäminen ja jakaminen ovat saamassa yhä suuremman merkityksen paitsi talouden myös yhteiskunnan ja kansalaisten kannalta tilanteessa, jossa yksityishenkilöt, viranomaiset ja yritykset nivoutuvat osaksi monimutkaista ja monisäikeistä sääntely-ympäristöä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Digitaalisen datan edistyksellinen hyödyntäminen voi mahdollistaa uusien tuotteiden kehittämisen ja perinteisten tuotantoprosessien tehostamisen, edistää tutkimusta, torjua ilmaston lämpenemistä ja parantaa energia- ja vesivarojen käyttöä niin, että samalla suojellaan entistä paremmin ihmisten terveyttä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Datan tehokas ja asianmukainen käyttö edellyttää mahdollisuutta jakaa ja vaihtaa suuria datamääriä ja käyttää hyväksi tekoälylaitteiden laskentatehoa käsiteltäessä ja hyödynnettäessä tällaista dataa yhä kunnianhimoisempien yhteisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Esimerkkinä tästä on datan vaihto sairauksien havaitsemiseksi ajoissa diagnostisen kuvantamisen avulla. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Joka hetki tuotetun, talteen otetun ja siirretyn datan monimutkaisuus ja määrä on johtanut sellaisten yritysten, organisaatioiden ja elinten syntymiseen, jotka ovat erikoistuneet datan hallintaan tai välittämiseen. Nämä tahot vaihtavat dataa joko kaupallisiin tarkoituksiin tai yleisen edun nimissä yhteisen hyvän edistämiseksi (erityisesti tieteellistä tutkimusta varten). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Nykyisessä taloudellisessa ja teknologisessa toimintaympäristössä data on erittäin arvokas ja hyödyllinen resurssi, johon liittyy merkittäviä eettisiä, taloudellisia ja poliittisia kysymyksiä ja jolla on huomattava vaikutus kilpailukykyyn ja kilpailuun paitsi yritysten myös jäsenvaltioiden välillä. Komissio onkin aiheellisesti päättänyt luoda oikeasuhteisen ja selkeän sääntelykehyksen julkista datahallintoa varten, jotta voidaan suojella sekä datan taloudellista että strategista arvoa eri aloilla, joilla valmius pitää hallussa ja käsitellä digitaalista dataa on keskeisen tärkeää. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK katsoo, että arkaluonteisen ja erityisesti terveyteen liittyvän datan osalta on hyödyllistä laatia ja ottaa yleisesti käyttöön hyviä toimintatapoja. Esimerkkinä mainittakoon Microsoftin soveltama käytäntö: Microsoft on päättänyt varoittaa asiakkaitaan, kun jokin viranomaistaho on pyytänyt yritystä paljastamaan asiakkaan henkilötiedot. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK antaa tunnustusta ja arvostusta komission ehdotuksen pääasialliselle tavoitteelle: luoda edellytykset sille, että kansalaiset, kuluttajat, itsenäiset ammatinharjoittajat ja vapaiden ammattien harjoittajat sekä yritykset (erityisesti pienet ja mikroyritykset) voivat jakaa dataansa tietoisina siitä, että sitä hallinnoivat säännellyt ja asianmukaisesti valvotut organisaatiot. Näin voidaan edistää luottamusta ja luoda sääntelykehys, joka on täysin yhteensopiva Euroopan unionin arvojen ja periaatteiden kanssa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK huomauttaa, kuten se on jo aiemmissa lausunnoissaan todennut, että käsiteltäessä kysymystä datahallinnosta ja tekoälyn välineistä tarvitaan eurooppalainen sääntelykehys, jolla varmistetaan algoritmien avoimuus ja jäljitettävyys, ihmisen suorittama tekoälyvälineiden valvonta ja perusoikeuksien kunnioittaminen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | On myös muistettava, että kun tällaisia tekoälyvälineitä otetaan käyttöön työpaikoilla, Euroopan komission on huolehdittava säännöistä työmarkkinavuoropuhelun ja neuvottelun vahvistamiseksi niin, että työntekijöiden edustajia kuullaan etukäteen, ja kannustettava perustamaan tekoälyvälineiden käyttöönottoa käsitteleviä kansallisia komiteoita tai seurantakeskuksia, joihin osallistuvat kaikki sidosryhmät: kuluttajat, pienet ja keskisuuret yritykset, ammattijärjestöt, työntekijöiden ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajat. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Olisi myös tärkeää, että asetuksessa tasoitettaisiin tietä datanhallintapalvelujen käytön yleisten ehtojen hyväksymiselle, jotta EU:n julkaisemia tietosuojasääntöjä rikkovat lausekkeet datan luovuttamista tai dataan käsiksi pääsyä koskevissa sopimuksissa voitaisiin kumota oikeusteitse. Samasta syystä ETSK suosittaa, että suostumusperiaatetta yhdenmukaistetaan ja vahvistetaan yksinkertaistamalla evästeiden hyväksymis- ja hylkäämismenettelyä. |
| --- | --- |

3.10

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komission ehdotus on perussopimuksiin sisältyvien suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden mukainen, sillä siinä kehitetään ja ehdotetaan sääntöjä, joissa ei uhrata kohtuuttomasti yksityisiä intressejä suhteessa datan jakamisen ja asianmukaisen käytön tavoitteeseen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Siksi asetus, jolla pyritään varmistamaan yhdenmukaiset säännöt, joita sovelletaan samanaikaisesti kaikkialla sisämarkkinoilla, vaikuttaa tarkoituksenmukaisimmalta välineeltä, sillä erilaiset kansalliset säännökset olisivat tehottomia ja aiheuttaisivat eurooppalaisille yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, kohtuuttomia kustannuksia sääntöjen noudattamisesta, mikä haittaisi datan asianmukaista liikkumista. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Käytettäväksi valittu sääntelyväline vaikuttaa näin ollen soveltuvimmalta, jotta voidaan jatkaa sellaisten eurooppalaisten markkinoiden rakentamista, joilla data pystyy liikkumaan asianmukaisesti yhdenmukaistetun sääntelykehyksen ansiosta. Näin voidaan lujittaa kansalaisten, kuluttajien sekä pienten ja keskisuurten yritysten luottamusta näitä koskevan datan riittävään suojaan, mikä luo talouden toimijoille sekä tutkimus- ja kehityslaitoksille mahdollisuuksia kehittyä ja kasvaa. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kannattaa komission tavoitetta soveltaa käsillä olevassa lausunnossa tarkasteltavaa asetusta hallintoon, julkisen sektorin elimiin ja julkisoikeudellisiin laitoksiin, kuten on jo tehty julkisia hankintoja koskevien sääntöjen kohdalla. Näin varmistetaan järkevän lähestymistavan pohjalta, että sääntöjä sovelletaan tehokkaasti ja kattavasti kaikkiin julkisen sektorin toimijoihin niiden organisaatiomuodosta riippumatta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Tältä kannalta uusissa säännöissä vaikuttaa lisäksi yleistä taustaa vasten oikeasuhteiselta ja johdonmukaiselta jättää julkiset yritykset sääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle, koska niiden organisaatio perustuu yhä enemmän liiketoiminta- ja markkinamalleihin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK kannattaa 6 artiklan säännöksiä, joiden mukaan ”[j]ulkisen sektorin elimet, jotka sallivat [– –] datan luokkien uudelleenkäytön, voivat veloittaa maksuja tällaisen datan uudelleenkäytön sallimisesta” ja ”[m]aksujen on oltava syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja objektiivisesti perusteltuja, eikä niillä saa rajoittaa kilpailua”. Tässä yhteydessä on aiheellista painottaa, että yritykset, pk-yritykset, mikro- ja pienorganisaatiot sekä yhteisötalouden organisaatiot toimittavat viranomaisille paljon dataa, toisinaan huomattavin kustannuksin, ja tämän vaikutukset erityisesti pk-yrityksille olisi otettava huomioon maksuja määritettäessä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | On myös aiheellista ja kannatettavaa, että maksujen laskentamenetelmä on julkaistava etukäteen ja että sen on perustuttava ennemminkin datan hallinnoinnista ja jakamisesta aiheutuviin kustannuksiin kuin johonkin muuhun kustannuslaskentajärjestelmään datalisenssin tapaan. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että datanvaihdon on tapahduttava sen mukaisesti, mitä SEUT-sopimuksen 101 artiklassa määrätään kilpailunvastaisista sopimuksista. Erityisesti on tärkeää noudattaa komission laatimia horisontaalista yhteistyötä koskevien sopimusten suuntaviivoja tietojenvaihdon tavassa. Näin estetään se, että tietoja vaihtavat tahot voisivat haitata markkinoiden avoimuutta edistämällä suorien kilpailijoiden välistä kilpailunvastaista yhteistyötä, mikä vähentäisi kilpailua kuluttajien sekä pien- ja mikroyritysten intressien kustannuksella ja vääristäisi näin asianmukaista kilpailua markkinoilla. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK kannattaa painokkaasti sellaisten kansallisten viranomaisten nimeämistä (12 ja 20 artikla), joiden tulee varmistaa komission määrittämien uusien sääntöjen vaikuttavuuden asianmukainen seuranta, ja on samaa mieltä vaatimuksista, jotka näiden viranomaisten on täytettävä 23 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Jotta estettäisiin tietokantojen epäasiallinen käyttö jäsenvaltio- tai unionitasolla, asianomaisten kansallisten viranomaisten olisi valvottava tietojen käyttöä yhteistyössä keskenään ja Euroopan komission kanssa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Datan hallintaa harjoittaviin altruistisiin organisaatioihin ja niiden tunnustamisen yleisiin ehtoisin liittyen on myönteistä, että asetusehdotuksessa määritellään, että tällaisten organisaatioiden on oltava oikeudelliselta asemaltaan yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin pyrkiviä voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä ja ennen kaikkea riippumattomia ja itsenäisiä erityisesti suhteessa muihin organisaatioihin, jotka hallinnoivat dataa kaupallisiin tavoitteisiin pyrkien tai voitontavoittelumielessä. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Näillä edellytyksillä sekä tällaisten elinten erityisen julkisen rekisterin perustamisella vastataan asianmukaisella tavalla avoimuuden sekä altruistisen datanvaihdon kohteena olevien kansalaisten ja yritysten oikeuksien ja intressien suojelemisen tarpeeseen. Näin voidaan vahvistaa kaikkien sidosryhmien luottamusta. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK kannattaa yhteyspisteen perustamista kuhunkin jäsenvaltioon ehdotetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti ja on vakuuttunut sen hyödyllisyydestä. Yhteyspisteiden on oltava helposti kaikkien osapuolten saavutettavissa, jotta varmistetaan toiminnan tehokkuus ja edistetään hyvää yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | On myös erityisen kannatettavaa, että asetuksen III luvussa tuodaan esiin mahdollisuus perustaa osuuskuntia datan hallintaa ja vaihtoa varten keinona edistää kansalaisten (työntekijöiden, kuluttajien, yrittäjien), pienyritysten ja yksittäisten yrittäjien intressejä, sillä ne eivät kykenisi saamaan haltuunsa tai käsittelemään suuria datamääriä yksinään. ETSK kannustaakin komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan pk-yritysjärjestöjä, jotta ne voisivat toteuttaa yhteisiä aloitteita tämän tyyppisten keskinäisten organisaatioiden kehittämiseksi datan hallintaa ja vaihtoa varten. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Osuuskuntamuoto ja muut yhteistyömuodot näyttävätkin olevan erityisen soveltuvia välitystoiminnan ja datan vaihdon tai jakamisen hallinnoimiseen kansalaisten (työntekijöiden, kuluttajien, yrittäjien) ja yritysten välillä, sillä erityisesti osuuskuntamuoto mahdollistaa yhtenevät intressit datan hallinnassa rekisteröityjen ja osuuskunnan datan haltijan välillä sen ollessa tässä tapauksessa rekisteröityjen omaisuutta. Niiden avulla voitaisiin siis varmistaa yhteinen jaettu hallinto dataa tarjoavien ja sitä käyttävien ja hyödyntävien kansalaisten, yritysten ja yrittäjien välillä. Tällä mekanismilla voitaisiin tukea luottamuksen ja avoimuuden ilmapiiriä, joka on asianmukaisen datahallinnon välttämätön edellytys Euroopan digitaalisilla sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Tässä yhteydessä ETSK katsoo, että tarvitaan tehokasta yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten ja ammattialajärjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Henkilötietojen suojaan liittyen ETSK muistuttaa, että EU:n lainsäädännön mukaan yksityisyyden suoja ja ihmisarvon kunnioittaminen ovat olennainen osa yksilön loukkaamattomia perusoikeuksia. Näiden oikeuksien asianmukaista suojelua uhkaa kuitenkin vapaaehtoisesti annetun datan väärinkäyttö silloin, kun datan saaminen perustuu ennalta annettuun suostumukseen, jota ei aina saa annettua kovin yksinkertaisesti. On myös paljon vakavampia tapauksia, joissa data anastetaan tosiasiallisen henkilöllisyysvarkauden avulla. Tuomioistuimet ovat eräissä jäsenvaltioissa toistuvasti antaneet tuomioita datavarkauksista. Varkaudeksi luokitteleminen merkitsee datan omistusoikeuden tunnustamista. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | ETSK suosittaakin, että tunnustetaan digitaalisten tietojen eurooppalainen omistusoikeus, jotta kansalaiset (työntekijät, kuluttajat, yrittäjät) kykenevät valvomaan ja hallinnoimaan tietojensa käyttöä tai kieltämään sen. Tämä avaisi mahdollisuuden yhteisille toimille, joilla on selkeä oikeudellinen legitimiteetti ja joilla pyritään estämään henkilötietoihin pääsy ja valvomaan sitä sekä helpottamaan henkilötietojen hallintaa, jotta voidaan luoda Euroopan digitaaliset markkinat. |
| --- | --- |

4.18

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 172, 26.6.2019, s. 56.

1

---

LIITE

Seuraava jaoston lausunnon tekstikohta poistettiin täysistunnon hyväksymällä muutosehdotuksella, mutta se sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

| | 1.6 | ETSK kannattaa ehdotusta nimetä kansalliset viranomaiset, joiden tulee varmistaa uusien sääntöjen asianmukainen valvonta, ja huomauttaa tässä yhteydessä, että jäsenvaltioissa jo toimivat henkilötietojen suojasta vastaavat viranomaiset voisivat huolehtia komission ehdotukseen sisältyvien sääntöjen täytäntöönpanosta hyödyntäen hankkimaansa kokemusta ilman tarvetta luoda uusia viranomaisia. |
| --- | --- | --- |

1.6

ETSK kannattaa ehdotusta nimetä kansalliset viranomaiset, joiden tulee varmistaa uusien sääntöjen asianmukainen valvonta, ja huomauttaa tässä yhteydessä, että jäsenvaltioissa jo toimivat henkilötietojen suojasta vastaavat viranomaiset voisivat huolehtia komission ehdotukseen sisältyvien sääntöjen täytäntöönpanosta hyödyntäen hankkimaansa kokemusta ilman tarvetta luoda uusia viranomaisia.

| 4.9 | ETSK kannattaa painokkaasti sellaisten kansallisten viranomaisten nimeämistä (12 ja 20 artikla), joiden tulee varmistaa komission määrittämien uusien sääntöjen vaikuttavuuden asianmukainen seuranta, ja on samaa mieltä vaatimuksista, jotka näiden viranomaisten on täytettävä 23 artiklan mukaisesti. ETSK muistuttaa tässä yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden organisatorista vapautta, että jo toimivilla henkilötietojen suojasta vastaavilla viranomaisilla on alalla huomattavaa teknistä ja sääntelyyn liittyvää asiantuntemusta. Ne voisivat näin ollen huolehtia komission ehdotukseen sisältyvien sääntöjen täytäntöönpanosta ilman tarvetta luoda uusia viranomaisia. |
| --- | --- |

4.9

ETSK kannattaa painokkaasti sellaisten kansallisten viranomaisten nimeämistä (12 ja 20 artikla), joiden tulee varmistaa komission määrittämien uusien sääntöjen vaikuttavuuden asianmukainen seuranta, ja on samaa mieltä vaatimuksista, jotka näiden viranomaisten on täytettävä 23 artiklan mukaisesti. ETSK muistuttaa tässä yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden organisatorista vapautta, että jo toimivilla henkilötietojen suojasta vastaavilla viranomaisilla on alalla huomattavaa teknistä ja sääntelyyn liittyvää asiantuntemusta. Ne voisivat näin ollen huolehtia komission ehdotukseen sisältyvien sääntöjen täytäntöönpanosta ilman tarvetta luoda uusia viranomaisia.

Äänestystulos:

| Muutosehdotuksen (eli kohdan poistamisen) puolesta: | 124 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 94 |
| Pidättyi äänestämästä: | 27 |

Muutosehdotuksen (eli kohdan poistamisen) puolesta:

124

Vastaan:

94

Pidättyi äänestämästä:

27

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/45

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Uusi kuluttaja-asioiden toimintaohjelma – Kuluttajien selviytymiskyvyn vahvistaminen kestävän elpymisen varmistamiseksi”

(COM(2020) 696 final)

(2021/C 286/09)

| Esittelijä: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Esittelijä:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Toinen esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Lausuntopyyntö | komissio, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 218/2/24 |

Lausuntopyyntö

komissio, 14.1.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

31.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

218/2/24

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK panee merkille uuden kuluttaja-asioiden toimintaohjelman ja siinä ehdotetut 22 toimenpidettä ja on sitä mieltä, että paljon tämän kattavampaa ja yksityiskohtaisempaa esitystä on vaikea tehdä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK antaa tunnustusta komission tekemälle työlle, mutta katsoo kuitenkin, että kuluttaja-asioiden toimintaohjelman olisi oltava välitöntä jatkoa todelliselle kuluttajapoliittiselle strategialle tai sen seuraus. Komission viimeisin, vuodet 2007–2013 kattava kuluttajapoliittinen strategia on annettu 13. maaliskuuta 2007, joten se on täysin vanhentunut. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pelkääkin, että nykyisessä muodossaan uutta kuluttaja-asioiden toimintaohjelmaa saatetaan pitää vain vaikeasti käytännössä toteutettavana erillisten aloitteiden luettelona. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Lisäksi ETSK katsoo, että covid-19-pandemian torjumiseksi tarvitaan poikkeuksellisia toimenpiteitä ja että samanaikaisen terveys-, talous- ja sosiaalikriisin aiheuttaman ennennäkemättömän tilanteen johdosta monet niistä ovat ensisijaisia ja kiireellisiä. ETSK pohtii, onko näitä toimenpiteitä aiheellista sisällyttää kuluttaja-asioiden toimintaohjelmaan, jossa nykyistä vaikeaa tilannetta ei komitean mielestä sitä paitsi käsitellä riittävästi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK ei voi tässä yhteydessä muuta kuin vahvistaa kantansa siitä, että terveysunionia on syvennettävä mahdollisimman pitkälle ja että terveyspolitiikka ei kuulu yksinomaan jäsenvaltioille. SEUT-sopimuksen 168 artiklaa olisi muutettava aikanaan, jotta se olisi lähempänä kuluttajapolitiikkaa koskevaa 169 artiklaa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK peräänkuuluttaa sitä, että sekä fyysiset että digitaaliset sisämarkkinat saadaan toteutettua yhdenvertaisesti ja että saavutetaan korkeatasoinen kuluttajansuoja, mitä ETSK on useaan otteeseen vaatinut. Tästä syystä komitea on samaa mieltä siitä, että on omaksuttava horisontaalinen lähestymistapa, joka nivotaan yhteen unionin muiden politiikkojen kanssa, jotta kuluttajien intressit voidaan ottaa huomioon alakohtaisten politiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK pitää toimintaohjelman ympäristöulottuvuutta olennaisen tärkeänä ja muistuttaa kannattaneensa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. ETSK kehottaa erityisesti parantamaan tuotteiden kestävyyttä, kestävien tuotteiden saatavuutta, puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa ja ilmastoystävällisempää taloutta ja tuotteiden tehokasta käyttöä sekä torjumaan suunniteltua vanhenemista ja edistämään tavaroiden ja tuotteiden korjauttamisoikeutta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on kuitenkin tietoinen siitä, että hiilijalanjäljen mittaamiseksi tarvittavassa työssä on otettava huomioon tuotteiden elinkaari eikä sitä ole helppo toteuttaa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kuluttajansuojasäännöt on mukautettava digitaaliseen maailmaan. Uusien teknologioiden, kuten tekoälyn, esineiden internetin ja robotiikan, asettamat uudet haasteet edellyttävät nykyisen suojan vahvistamista, ja niihin olisi puututtava erityisesti tuoteturvallisuusdirektiivin tarkistamisen yhteydessä, minkä lisäksi nykyisen lainsäädännön puutteet on tunnistettava ja korjattava. Tästä syystä myös digipalvelusäädös ja digimarkkinasäädös ovat olennaisen tärkeitä strategian täydentämiseksi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kehottaa huolehtimaan siitä, että EU:n tuki ilmenisi myös kaikkien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden (erityisesti kuluttajajärjestöjen) osallistamisessa, sillä niillä on oma roolinsa toimintaohjelman kehittämisessä. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan, erityisesti kuluttajajärjestöjen ja yritysten edustajien, olisi yhdessä muiden työmarkkinaosapuolten kanssa kehitettävä molempia osapuolia hyödyttävä suhde, jotta voidaan varmistaa entistä laajempi osallistuminen tämän politiikan muotoiluun ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Toimintaohjelman puitteissa olisi näin ollen laajennettava ja vahvistettava kuluttajavalistuksen ja -kasvatuksen roolia, sillä niillä molemmilla edistetään osaltaan kuluttajansuojan korkean tason vakiintumista. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK on tietoinen pk-yritysten vaikeuksista vaikuttaa osaltaan toimintaohjelman onnistumiseen. Tämä koskee erityisesti kuluttajien valistamista ja heille suunnattua tiedotusta sekä kestäväpohjaisten mutta taloudellisesti arvokkaampien tavaroiden ja palvelujen tarjoamista. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kiinnittää huomiota tarpeeseen tarjota yrityksille, etenkin pk-yrityksille, rahoitusta, jotta ne voivat täyttää toimintaohjelman vaatimukset erityisesti nyt, kun covid-19-kriisin torjunta on vähentänyt yritysten investointeja digitaali- ja ympäristöalalla. |
| --- | --- |

1.13

2.   Komission tiedonanto

2.1   Yleistä

| 2.1.1 | Komission tiedonannossa






  — | pyritään vahvistamaan EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välisen yhteistyön yleistä kehystä |
| --- | --- | --- |

2.1.1

—

pyritään vahvistamaan EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välisen yhteistyön yleistä kehystä

| — | omaksutaan kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka kattaa unionin eri politiikkoja. |
| --- | --- |

—

omaksutaan kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka kattaa unionin eri politiikkoja.

| — | huomioidaan tarve ottaa huomioon kuluttajansuojaa koskevat vaatimukset muita politiikkoja ja toimia laadittaessa ja sovellettaessa täydentäen EU:n muita aloitteita. |
| --- | --- |

—

huomioidaan tarve ottaa huomioon kuluttajansuojaa koskevat vaatimukset muita politiikkoja ja toimia laadittaessa ja sovellettaessa täydentäen EU:n muita aloitteita.

| — | edellytetään tiivistä yhteistyötä EU:n ja jäsenvaltioiden välillä sekä EU:n sekundaarilainsäädännön tasolla kehitetyn kuluttajansuojakehyksen asianmukaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, sen täytäntöönpanoa ja valvontaa. |
| --- | --- |

—

edellytetään tiivistä yhteistyötä EU:n ja jäsenvaltioiden välillä sekä EU:n sekundaarilainsäädännön tasolla kehitetyn kuluttajansuojakehyksen asianmukaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, sen täytäntöönpanoa ja valvontaa.

| 2.1.2 | Tiedonannossa luetteloidaan 22 toimea viidellä keskeisellä painopistealalla:






  — | vihreä siirtymä |
| --- | --- | --- |

2.1.2

—

vihreä siirtymä

| — | digitalinen muutos |
| --- | --- |

—

digitalinen muutos

| — | kuluttajien oikeuksien parantaminen ja täytäntöönpano |
| --- | --- |

—

kuluttajien oikeuksien parantaminen ja täytäntöönpano

| — | tiettyjen kuluttajaryhmien erityistarpeet |
| --- | --- |

—

tiettyjen kuluttajaryhmien erityistarpeet

| — | kansainvälinen yhteistyö. |
| --- | --- |

—

kansainvälinen yhteistyö.

| 2.1.3 | Tiedonannossa pidetään ongelmia käsiteltäessä tärkeänä, että kohtuuhintaiset ja tarvittavat testit, suojavarusteet, terveydenhuolto ja tuleva rokote ovat jokaisen saatavilla yhtäläisesti ja oikea-aikaisesti ja että kuluttajille tarjotaan kattavat takeet perusoikeuksien, lääketieteellisen etiikan, yksityisyyden ja tietosuojan osalta yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Kriisiin liittyvät sosiaaliset ja taloudelliset mullistukset ovat suuri haaste yhteiskunnalle. Vaikka on tärkeää varmistaa kuluttajansuojan korkea taso, vielä on haasteita, joista voidaan mainita esimerkiksi






  — | oikeutta matkanjärjestäjille suoritettujen ennakkomaksujen täysimääräiseen palauttamiseen koskevan lainsäädännön täytäntöönpano |
| --- | --- | --- |

2.1.4

—

oikeutta matkanjärjestäjille suoritettujen ennakkomaksujen täysimääräiseen palauttamiseen koskevan lainsäädännön täytäntöönpano

| — | kuluttajien huijausten, vilpillisten markkinointitekniikoiden ja verkkokauppaan liittyvien petosten lisääntyminen |
| --- | --- |

—

kuluttajien huijausten, vilpillisten markkinointitekniikoiden ja verkkokauppaan liittyvien petosten lisääntyminen

| — | kulutustottumusten muuttuminen, kuten kertakäyttöpakkauksista syntyvän jätteen lisääntyminen. |
| --- | --- |

—

kulutustottumusten muuttuminen, kuten kertakäyttöpakkauksista syntyvän jätteen lisääntyminen.

2.2   Keskeiset painopistealat

| 2.2.1 | Vihreä siirtymä: osallistuminen ilmastoneutraaliuden saavuttamiseen, luonnonvarojen ja biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen sekä veden, ilman ja maaperän pilaantumisen vähentämiseen. Kestävien tuotteiden olisi oltava kaikkien saatavilla. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitetään kattava strategia EU:n muuttamiseksi oikeudenmukaiseksi ja vauraaksi yhteiskunnaksi, jolla on ilmastoneutraali, resurssitehokas ja puhdas kiertotalous ja entistä pienempi ympäristöjalanjälki. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Tavarakauppadirektiiviä on muutettava korjauksen edistämiseksi, ja korjaamisesta on tehtävä tosiasiallinen oikeus. Suunnitteilla on lisätoimenpiteitä, joilla puututaan tiettyihin tavara- ja palveluryhmiin. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Kuluttajia on suojeltava paremmin väärältä tiedolta tai sekavalla tai harhaanjohtavalla tavalla esitetyltä tiedolta, joka antaa kuvan, että tuote tai yritys olisi ympäristöystävällisempi kuin se todellisuudessa on (viherpesu). |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Digitalinen muutos

| 2.3.1 | Kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan parantamista ja nykyaikaistamista koskeva direktiivi ja digitaalista sisältöä koskeva direktiivi ovat tärkeitä etappeja, mutta lisätoimia tarvitaan, kun otetaan huomioon teknologian nopea kehitys. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | On vältettävä harhauttavien ”dark pattern” -tekniikoiden käyttöä, tiettyjä profilointiin perustuvia yksilöintikäytäntöjä, piilomainontaa, petoksia, väärää tai harhaanjohtavaa tietoa ja manipuloituja kuluttaja-arvosteluja. On myös tarpeen antaa lisäohjeistusta sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevaa direktiiviä ja kuluttajanoikeusdirektiiviä varten, sillä kuluttajia on suojeltava samalla tavoin niin verkossa kuin verkon ulkopuolella. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Tekoälystä on hyötyä, mutta jotkin tekoälyn käyttötarkoitukset voivat loukata kuluttajien oikeuksia ja aiheuttaa heille vahinkoa. ETSK korostaa, että yleisen tietosuoja-asetuksen 22 artiklan mukaan rekisteröidyillä on oikeus vaatia ihmisen puuttumista asiaan, jos automatisoituun käsittelyyn perustuva päätös vaikuttaa heihin merkittävästi. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Uusi asetus kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä vahvistaa toimivaltaisten viranomaisten verkkovalmiuksia, yhteistyömekanismeja ja tiedonkeruujärjestelmää, jotta voidaan puuttua EU:n kuluttajalainsäädännön laajamittaisiin rikkomuksiin, varmistaa kuluttajansuojan yhdenmukainen taso ja tarjota yrityksille keskitetty asiointipiste. |
| --- | --- |

2.3.4

2.4   Kuluttajien erityistarpeisiin vastaaminen

| 2.4.1 | Perusoletuksena on, että kuluttajat ovat yleensä liiketoimen heikompia osapuolia ja että heidän etujaan on näin ollen suojeltava. Jotkin kuluttajaryhmät voivat kuitenkin olla erityisen haavoittuvia ja tarvita erityistä suojelua. Tämä haavoittuvuus voi johtua sosiaalisista olosuhteista tai kuluttajien erityispiirteistä kuten heidän iästään, sukupuolestaan, terveydentilastaan, digitaalisesta lukutaidostaan, laskutaidostaan tai taloudellisesta tilanteestaan. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Monien EU:n kotitalouksien taloudellisen haavoittuvuuden lisääntyminen on tällä hetkellä erityinen huolenaihe. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Tarkistuksella tulisi pyrkiä myös siihen, ettei luottopalvelujen saamisessa esiintyisi syrjintää. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.3.1 | Ikääntyneillä ja vammaisilla henkilöillä on kulutukseen liittyen erityisiä tarpeita, ja on tärkeää varmistaa, että sekä verkossa että verkon ulkopuolella on saatavilla helposti selkeää ja helppokäyttöistä tietoa tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4.3.1

| 2.4.3.2 | Digitaaliseen siirtymään sovellettavassa oikeudenmukaisessa ja syrjimättömässä lähestymistavassa olisi otettava huomioon ikääntyneiden, vammaisten ja yleisemmin niiden ilman digitaalisia yhteyksiä olevien kuluttajien tarpeet, jotka eivät välttämättä osaa käyttää digitaalisia välineitä kovin hyvin. |
| --- | --- |

2.4.3.2

| 2.4.3.3 | Lapset ja alaikäiset ovat erityisen alttiita harhaanjohtaville tai aggressiivisille kaupallisille käytännöille verkossa, ja tähän ongelmaan on löydettävä ratkaisuja. Lisäksi lapsia on suojeltava olemassa olevilta vaarallisilta tuotteilta ja tuotteisiin liittyviltä riskeiltä, joten lapsille tarkoitettuihin tiettyihin tuotteisiin sovellettavia standardeja koskevat turvallisuusvaatimukset tullaan ajantasaistamaan. |
| --- | --- |

2.4.3.3

| 2.4.3.4 | Syrjintäriskiä lisäävät ajoittain tiettyjen tavaroiden ja palvelujen tarjoajien käyttämät algoritmit, joiden muodostus voi perustua tiettyihin olemassa oleviin kulttuurisiin tai sosiaalisiin ennakkoluuloihin. |
| --- | --- |

2.4.3.4

2.5   Kuluttajansuoja maailmanlaajuisesti

| 2.5.1 | On tärkeää, että EU ulottaa kuluttajansuojan korkean tasonsa kansainväliselle tasolle eurooppalaisena arvona ja mallina. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Tuontituotteiden turvallisuuden varmistaminen ja EU:n kuluttajien suojeleminen kolmansien maiden toimijoiden soveltamilta sopimattomilta kaupallisilta menettelyiltä edellyttää tehostettuja toimia EU:ssa niin, että vahvistetaan markkinavalvonnan välineitä ja tiivistetään yhteistyötä EU:n kumppanimaiden viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Monenvälinen yhteistyö kuluttajakysymysten alalla on olennaisen tärkeää, jotta voidaan edistää suojelun ja turvallisuuden korkeaa tasoa kansainvälisesti ja suojella kuluttajia maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Hallinnointi

| 2.6.1 | Toimintaohjelmassa esitetään toimet, joilla on tarkoitus edistää kuluttajapolitiikan painopisteitä, joita EU ja sen jäsenvaltiot voisivat toteuttaa seuraavien viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Tämä uusi visio EU:n ja kansallisten poliittisten painopisteiden välisestä yhteistyöstä edellyttää sitä, että uudella tehostettua yhteistyötä koskevalla kehyksellä pystytään toteuttamaan konkreettisia toimia. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Komissio pyrkii keskustelemaan säännöllisesti EP:n, ETSK:n ja AK:n kanssa, ja se tekee tiivistä yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa varmistaakseen toimien tiiviin koordinoinnin ja käytettävissä olevien varojen parhaan mahdollisen käytön. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.6.4 | Tämän lisäksi tehdään tiivistä ja tehokasta yhteistyötä sidosryhmien, kuten kuluttajajärjestöjen, teollisuuden ja korkeakoulumaailman, kanssa. Vahvat kansallisen ja unionin tason kuluttajajärjestöt ovat keskeisiä kumppaneita toimintaohjelman mukaisen työn suunnittelussa ja kuluttajien tavoittamisessa. |
| --- | --- |

2.6.4

| 2.6.5 | Tässä tarkoituksessa komissio aikoo






  — | perustaa uuden kuluttajapolitiikkaa käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän |
| --- | --- | --- |

2.6.5

—

perustaa uuden kuluttajapolitiikkaa käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän

| — | uudistaa kuluttajatulostaulua vuonna 2021. |
| --- | --- |

—

uudistaa kuluttajatulostaulua vuonna 2021.

3.   Yleistä

| 3.1 | Terveyskriisiin liittyen ETSK kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan toimiaan väestön rokottamiseksi ja huolehtimaan siitä, että EU:n rokotusstrategia on sosiaalisesti ja taloudellisesti kaikkien kansalaisten ulottuvilla. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | On tärkeää parantaa kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia ja osallistaa heidät mukaan talouteen sekä tehdä heistä kestävän elpymisen keskeisiä toimijoita, mikä parantaa unionin talouden ja sisämarkkinoiden kilpailukykyä. Uudet liiketoimintamallit, joilla pystytään optimoimaan tavaroiden ja palvelujen tehokkuus ja kestäväpohjaisuus, ovat tärkeitä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kuluttajien on oltava merkityksellisiä toimijoita vihreässä siirtymässä ja edistettävä kestävää tuotantoa ja kulutusta. Kaikkien tuotteiden on oltava turvallisia, kohtuuhintaisia ja helposti saatavilla erityisesti tuotteiden säilyvyyden, kestävyyden, korjattavuuden ja kierrätettävyyden edistämisen kannalta. ETSK on jo ilmaissut kannattavansa suunniteltua vanhenemista koskevaa sääntelyä ja tuotteiden, myös ohjelmistojen, kestävyyttä. Ehdotetut toimenpiteet ovat yleisesti ottaen horisontaalisia eivätkä koske erityisesti kuluttajansuojaa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pk-yritykset on otettava mukaan tähän vihreään siirtymään lisäämättä merkittävästi hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on sitoutunut tekemään aktiivisesti yhteistyötä vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen aikaansaamiseksi aiheuttamatta sosiaalista syrjäytymistä ja välttäen heikossa asemassa oleville kuluttajille suunnattua kahden nopeuden järjestelmää ja syrjiviä tilanteita, jotka rajoittavat tavaroiden ja palvelujen valikoimaa ja saatavuutta. Tällaisia ovat esimerkiksi luottopalvelujen epääminen raskaana olevilta naisilta mahdollisen tulonmenetyksen perusteella ja yksinhuoltajaäitien sulkeminen tiettyjen rahoituspalvelujen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | On toteutettava tukitoimenpiteitä, joilla puututaan perheiden, myös yksinhuoltajien ja samaa sukupuolta olevien puolisoiden, taloudelliseen haavoittuvuuteen. Tämä koskee erityisesti velkaa. ETSK on lausunnoissaan toistuvasti ilmaissut kannattavansa kotitalouksien ylivelkaantumisen sääntelyä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Horisontaalisissa toimenpiteissä komission on keskityttävä energiaköyhyyteen ja estettävä tilanteet, jotka voisivat johtaa sosiaaliseen syrjäytymiseen. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK toivoo, että komissio tarkistaa mahdollisimman pian tuoteturvallisuutta, kulutusluottoja, rahoituspalvelujen etämyyntiä, kuluttajien oikeuksia ja sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevat direktiivit. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK:lla on suuria odotuksia kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavia edustajakanteita koskevan direktiivin suhteen ja toivoo, että direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä johdonmukaisesti jäsenvaltioiden oikeudellisten kehysten kanssa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK kannattaa tavoitetta parantaa kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia, jotta heillä voi olla entistä aktiivisempi rooli vihreässä siirtymässä. Ei riitä, että yritykset tekevät muutoksia ja innovoivat, vaan markkinoiden on hyväksyttävä tämä ja muututtava, jotta talous voi toimia enemmän kiertoon perustuvalla tavalla: entistä kestäväpohjaisempien tuotteiden (jotka ovat todennäköisesti kalliimpia) kuluttaminen, tuotteiden parempi kestävyys ja korjattavuus yhdistettynä toivottuun ekologiseen suunnitteluun (tuotteiden kehittäminen ekologisten kriteerien pohjalta) sekä luonnonvarojen käytön tehostaminen. Vihreän siirtymän yhteydessä on tarkasteltava myös liikenteen roolia. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | On tärkeää välittää eteenpäin viestiä siitä, että ympäristöön sitoutuminen koskee kaikkia: yrityksiä, jotka ottavat käyttöön entistä kestäväpohjaisempia toimenpiteitä ja käytäntöjä, tiedottavat kuluttajille ja valistavat heitä, sekä – jotta edellä mainitut toimenpiteet olisivat tehokkaita – kuluttajia, joiden on niin ikään omaksuttava kestäväpohjaisia kulutustottumuksia ja toimintatapoja. On varmistettava, että eurooppalaisille pk-yrityksille mahdollisesti aiheutuvia lisäkustannuksia, jotka määritetään osana pk-yritystestin vaikutustenarviointia (joka on kiinteä osa eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaa Small Business Act -aloitetta), kevennetään tässä mekanismissa, johon kuuluu osana myös parhaillaan toteutettava pk-yritysten edustajien kuuleminen. On luotava mekanismeja ja keinoja, joiden avulla pk-yritykset kykenevät ajantasaistamaan ja uudistamaan osaamistaan. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK:n mielestä on tärkeää tehostaa sellaisten sopimattomien kaupallisten menettelyjen torjuntaa verkossa, joissa ei kunnioiteta kuluttajien oikeuksia eikä tuotteiden elinkaareen osallistuvien muiden toimijoiden oikeuksia. Komitea katsoo, että kaikkea sitä, mitä pidetään väärinkäyttönä fyysisessä maailmassa (verkon ulkopuolella), olisi kohdeltava samalla tavoin digitaalisessa maailmassa (verkossa). Uudenlaiset väärinkäytökset verkon ulkopuolisessa maailmassa, kuten yritysten valvontastrategiat ja harhauttavat ”dark pattern” -tekniikat edellyttävät yhä vahvemman suojan kehittämistä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | On tärkeää vahvistaa tietoteknisiä, inhimillisiä ja muita resursseja, jotka ovat tukena torjuttaessa digitaalisia petoksia, jotka – laajuutensa ja yleisyytensä vuoksi – hankaloittavat merkittävästi viranomaisten toimintaa, myös tapauksissa, joissa kansanterveys asetetaan vaaraan (esimerkiksi laittomien lääkkeiden verkkokaupassa). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Toimissa 8, 9 ja 10 olisi turvattava tasapaino turvallisuuden ja tarvittavan joustavuuden välillä, jottei estetä innovointia ja teknologista ja taloudellista kehitystä. On laadittava Kiinan kanssa tuoteturvallisuutta koskeva toimintasuunnitelma ja lisättävä EU:n kumppanimaille, myös Afrikan maille, valmiuksien kehittämiseen annettavaa tukea sääntelyn ja teknisen avun osalta. On tärkeää suojella tuotteiden aitoutta (sekä tavaramerkkioikeuksia), sillä on yleisesti tunnettua, että tietyissä unionin ulkopuolisissa maissa tapahtuu paljon tuotteiden väärentämistä ja jäljittelyä. Alkuperäiset tuotteet ansaitsevat kuluttajilta huomiota ja mielenkiintoa yleisesti tunnustetun laatunsa, mukavuutensa ja maineensa vuoksi. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK kehottaa ottamaan käyttöön laadullisen ja määrällisen arvioinnin menetelmän. On tärkeää arvioida, pannaanko unionin direktiivit täytäntöön hyvissä ajoin johdetun oikeuden säännösten ja paremman sääntelyn periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | ETSK panee merkille kasvavan kuilun, joka vallitsee strategioiden (esimerkiksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelma yleensä ja erityisesti Pellolta pöytään -strategia tai uusi kuluttaja-asioiden toimintaohjelma) ja yksityiskohtaisempien sääntelyaloitteiden (tai muiden kuin sääntelyaloitteiden) välillä, joilla kyseiset strategiat on tarkoitus toteuttaa. Komitea korostaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoa koskevien kuluttaja-asioiden toimintaohjelman tavoitteita on seurattava johdonmukaisesti sen kaikkien yksittäisten jatkoaloitteiden täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

3.16

4.   Covid-19-kriisi

| 4.1 | Meneillään oleva pandemiakriisi on koetellut koko maailmaa vakavin vaikutuksin, ja sillä on ollut merkittäviä seurauksia monilla elämänalueilla. Kriisi on muuttanut jäsenvaltioiden tärkeimpiä prioriteetteja, ja se on osoittautunut erittäin vahingolliseksi kuluttajille, joiden oikeuksia on rajoitettu aiheettomasti ilman että olisi vahvistettu nykyisiä mekanismeja tai luotu uusista realiteeteista selviytymistä varten mekanismeja kuluttajien taloudellisen suojan turvaamiseksi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Onkin ratkaisevan tärkeää pyrkiä vahvistamaan tulevaisuudessa kuluttajansuojaa terveyden, energian, viestinnän, rahoituspalvelujen, ilmailun ja matkustajien oikeuksien, pakettimatkojen, valvonnan, elintarvikkeiden ja digitaalisten palvelujen alalla, jotta voidaan ennakoida kuluttajille aiheutuvia mahdollisia seurauksia ja hyödyntää pandemiakriisistä saatuja opetuksia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kriisi on lisäksi edistänyt kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin kohdistettujen sopimattomien kaupallisten menettelyjen yleistymistä ja johtanut paitsi tiettyjen henkilönsuojainten ja suojavarusteiden puutteeseen myös erittäin korkeisiin ja spekulatiivisiin hintoihin. Tilanne vaatii jälleen kerran huomiota ja valvontaviranomaisten käytettävissä olevien resurssien lisäämistä, kun otetaan huomioon, että kriisin odotetaan kärjistyvän uudelleen. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK:n on pyrittävä laatimaan aiheesta oma-aloitteinen lausunto komission avustamiseksi näiden toimenpiteiden määrittelyssä ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

4.4

5.   Muut tarkastelua edellyttävät alat, jotka eivät sisälly uuteen kuluttaja-asioiden toimintaohjelmaan tai joita käsitellään siinä epäsuorasti

5.1   Kansanterveydestä huolehtiminen jäsenvaltioissa

Euroopan terveysunionin luomiseksi ollaan ottamassa ensimmäisiä askeleita. Koronaviruskriisi on osoittanut, että EU:n on omaksuttava nykyistä paljon vahvempi rooli kansanterveyden alalla, jotta voidaan suojella kaikkien EU:n kansalaisten terveyttä häiriöitä paremmin kestävien terveydenhuoltojärjestelmien avulla ja terveysturvallisuutta koskevaa tarkoituksenmukaista kehystä vahvistamalla.

5.2   Rahoituspalvelut

Kulutusluottodirektiivin tarkistamisen yhteydessä on olennaisen tärkeää painottaa maksuajan pidennystä koskevaa mekanismia ja sellaisen yhdennetyn lähestymistavan luomista, jolla turvataan kuluttajien intressit luoton luonteesta riippumatta. Unionin tasolla on tärkeää arvioida yksityisiä henkilöitä koskevaa maksukyvyttömyysmekanismi ottaen huomioon tarve estää nykyisenkaltainen tilanne, jossa kuluttajat ovat vailla suojaa.

5.3   Matkailu, vapaa-aika ja lentomatkustajien oikeudet

On tärkeää luoda, vahvistaa tai muuttaa kuluttajien oikeuksia ja perustaa EU:n rahastoja kuluttajien intressien suojelemiseksi näillä aloilla. Tässä yhteydessä on myös mitä parhain tilaisuus tarkistaa kuluttajansuojaa sellaisen asianmukaisen taloudellisen suojan varmistavan järjestelmän avulla, joka suojelee matkustajia maksuvalmiuskriisin riskiltä tai silloin, kun lentoyhtiö on maksukyvytön (lippujen korvaaminen ja tarvittaessa kotiuttaminen).

5.4   Asuminen

On tarpeen perustaa yhdennetty eurooppalainen asunto-ohjelma, joka kattaa useita aloja, muun muassa ympäristön, energian, rahoituspalvelut, sopimusperusteiset oikeudet ja terveyden, jotta eurooppalaisille kuluttajille voidaan luoda oikeus kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asuntoon pitkällä aikavälillä. On kannustettava kestävyysperiaatteiden mukaisten talojen (esim. passiivitalojen) rakentamiseen. Kiertotalouden periaatteiden soveltaminen rakennusten perusparannukseen vähentää rakennusmateriaaleihin liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä. Perusparannukset voivat avata monia mahdollisuuksia ja tuottaa kauaskantoisia yhteiskunnallisia, ympäristöön liittyviä ja taloudellisia hyötyjä.

5.5   Energia

On vahvistettava kuluttajien oikeuksia pantaessa täytäntöön uusiutuvaa energiaa, omaa kulutusta ja markkinahinnoittelua koskevia toimintapolitiikkoja ja varmistettava, ettei ketään kuluttajia syrjitä tai jätetä huomiotta todellisia energiavaihtoehtoja käyttöönotettaessa.

| 5.6 | Digitaalisten alustojen vastuuvelvollisuus on määriteltävä paremmin ja sitä on lisättävä sekä tuoteturvallisuuden että verkossa tehtävien sopimusten välittämiseen liittyvän vastuun osalta. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Verkkoalustoja varten on tärkeää luoda selkeä vastuurakenne, ja on otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla puututaan vilpillisiin, epäoikeudenmukaisiin ja harhaanjohtaviin kaupallisiin käytäntöihin sekä vaatimustenvastaisten tuotteiden ja vaarallisten tavaroiden ja palvelujen myyntiin verkkoalustojen kautta. Tältä osin on tärkeää vahvistaa komission ja kansallisten viranomaisten välistä yhteistyötä tällaisten epärehellisten käytäntöjen torjumiseksi. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Kuluttajille suunnattu, pääasiassa kemiallisen koostumuksensa takia vaarallisten tuotteiden suoramyynti on keskeytettävä tai sitä on rajoitettava. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että otetaan käyttöön Safety Gate -järjestelmä, joka on vaarallisia kulutustavaroita koskeva EU:n nopea hälytysjärjestelmä. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | On tärkeää vahvistaa suojelua internetin kautta tarjottavien palvelujen (over-the-top-palvelut) alalla, joka ei edelleenkään kuulu useimpien kansallisten lainsäädäntöjen piiriin ja jota ei myöskään käsitellä eurooppalaisessa sähköisen viestinnän säännöstössä. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Kuluttajansuojapolitiikkaa kehittämällä EU vahvistaa taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuuttaan. Unionin on toteutettava yleisen toimintapolittiisen suunnittelun yhteydessä erilaisia toimia ja ohjelmia, jotka ovat entistä lähempänä kansalaisia. Tätä varten sen on vahvistettava Euroopan kuluttajakeskusten verkostoa ja kuluttajansuoja-asioiden yhteistyöverkostoa kaikkien kansallisten viranomaisten myötävaikutuksella. |
| --- | --- |

5.10

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

LIITE

Täysistunto hylkäsi seuraavan muutosehdotuksen, joka sai kuitenkin äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä (työjärjestyksen 59 artiklan 3 kohta):

Kohta 1.13

Poistetaan kohta kokonaisuudessaan:

| | 1.13 | ETSK kiinnittää huomiota tarpeeseen tarjota yrityksille, etenkin pk-yrityksille, rahoitusta, jotta ne voivat täyttää toimintaohjelman vaatimukset erityisesti nyt, kun covid-19-kriisin torjunta on vähentänyt yritysten investointeja digitaali- ja ympäristöalalla. |
| --- | --- | --- |

1.13

ETSK kiinnittää huomiota tarpeeseen tarjota yrityksille, etenkin pk-yrityksille, rahoitusta, jotta ne voivat täyttää toimintaohjelman vaatimukset erityisesti nyt, kun covid-19-kriisin torjunta on vähentänyt yritysten investointeja digitaali- ja ympäristöalalla.

Perustelu:

| | Kohdan nykyinen muotoilu antaa ymmärtää, että olisi myönnettävä julkisen sektorin tukea, jotta yritykset saataisiin toteuttamaan perusluonteinen kuluttajansuoja. Tällaiset aikomukset menevät selvästi liian pitkälle voittoa tavoittelevassa talousjärjestelmässä ja ovat ristiriidassa tällaisen järjestelmän toiminnan perusvaatimusten kanssa. Kuluttajansuoja on pakko eikä julkisin varoin rahoitettava ylellisyys tai vaihtoehto. |
| --- | --- |

Kohdan nykyinen muotoilu antaa ymmärtää, että olisi myönnettävä julkisen sektorin tukea, jotta yritykset saataisiin toteuttamaan perusluonteinen kuluttajansuoja. Tällaiset aikomukset menevät selvästi liian pitkälle voittoa tavoittelevassa talousjärjestelmässä ja ovat ristiriidassa tällaisen järjestelmän toiminnan perusvaatimusten kanssa. Kuluttajansuoja on pakko eikä julkisin varoin rahoitettava ylellisyys tai vaihtoehto.

Äänestystulos:

| Puolesta: | 64 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 139 |
| Pidättyi äänestämästä: | 35 |

Puolesta:

64

Vastaan:

139

Pidättyi äänestämästä:

35

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/53 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/53

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan lääkestrategia”

(COM(2020) 761 final)

(2021/C 286/10)

| Esittelijä: | Martin SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Esittelijä:

Martin SCHAFFENRATH

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 232/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 14.1.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

31.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

232/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) pitää ennen kaikkea myönteisenä, että Euroopan komissio pyrkii uudella Euroopan lääkestrategialla paitsi edistämään lääketeollisuuden kilpailukykyä myös turvaamaan turvallisten, korkealaatuisten ja kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuuden sekä jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien taloudellisen kestävyyden. Euroopan yhteiset toimintatavat ovat keskeisessä roolissa erityisesti seuraavilla osa-alueilla:






  — | lääkkeiden saatavuus ja käytettävyys |
| --- | --- | --- |

1.1

—

lääkkeiden saatavuus ja käytettävyys

| — | kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kohtuuhintaisuus ja taloudellinen kestävyys |
| --- | --- |

—

kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kohtuuhintaisuus ja taloudellinen kestävyys

| — | tutkimuksen ja innovoinnin edistäminen Euroopan lääketeollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseksi |
| --- | --- |

—

tutkimuksen ja innovoinnin edistäminen Euroopan lääketeollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseksi

| — | toimitus- ja tuotantoketjujen häiriönsietokyvyn ja avoimuuden parantaminen |
| --- | --- |

—

toimitus- ja tuotantoketjujen häiriönsietokyvyn ja avoimuuden parantaminen

| — | vihreän kehityksen ohjelman (1) tavoitteiden tehokas täytäntöönpano ilmastoneutraalissa lääketeollisuudessa. |
| --- | --- |

—

vihreän kehityksen ohjelman (1) tavoitteiden tehokas täytäntöönpano ilmastoneutraalissa lääketeollisuudessa.

| 1.2 | Käsillä oleva covid-19-pandemia on osoittanut, kuinka tärkeää EU:ssa on noudattaa koordinoitua lähestymistapaa. Siksi ETSK pitääkin tärkeänä, että lääketutkimuksen ja -kehityksen sekä hinnoittelun osalta noudatetaan yhteisiä strategioita, erityisesti kun on kyse tuotteista, joihin liittyy suuri riski, ja kun valmistajalla ei ole varmuutta investoinnin kannattavuudesta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK painottaa, että kaikkien EU:n tasolla toteutettavien poliittisten toimenpiteiden yhteydessä on varmistettava, että jäsenvaltioiden toimivalta sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 168 artiklan 7 kohdassa säädetty toissijaisuusperiaate huomioidaan asianmukaisesti, jotta toimenpiteissä otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset terveydenhuoltojärjestelmät ja jotta ei horjuteta näiden järjestelmien taloudellista vakautta. Tämä on erityisen tärkeää hinnoittelua ja korvattavuutta koskevissa kysymyksissä, jotka kuuluvat yksinomaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Samalla on kuitenkin varmistettava, että tietoja, havaintoja ja hyviä käytäntöjä vaihdetaan EU:n tasolla säännöllisesti, jotta vältetään hajanaisuutta ja erojen syntymistä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toteaa, että Euroopan lääkealan kehitys on nykyisessä toimintaympäristössä johtanut viime vuosina siihen, että erilaisia kannustinjärjestelmiä käytetään osittain väärin, avoimuus on monessa suhteessa puutteellista, toiminta on keskittynyt suuria voittoja tuottaville liiketoiminta-aloille ja myyntihinnat ovat osittain kohtuuttoman suuria. Siksi ETSK katsoo, että lääkkeitä koskevaa nykyistä oikeudellista kehystä on tarkistettava ja muutettava kiireellisesti ja siihen on liitettävä entistä tiukemmin kohtuuhintaisuutta ja saatavuutta koskevia ehtoja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK painottaa erityisesti toimivien, oikeudenmukaisten ja tehokkaiden sisämarkkinoiden keskeistä roolia – tällaisilla sisämarkkinoilla ensinnäkin edistetään todellisia ja terveydenhuoltojärjestelmälle aitoa lisäarvoa tuottavia lääketieteellisiä innovaatioita ja palkitaan niistä, ja toiseksi ne vahvistavat kilpailukykyä, joka mahdollistaa lääkkeiden tasapuolisen saatavuuden ja kohtuullisen hinnan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Innovatiivista tutkimus- ja kehitystoimintaa tulee edistää, sillä se muodostaa Euroopan lääketeollisuuden maailmanlaajuisen kilpailukyvyn perustan. Tässä valossa ETSK kannattaa erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua koskevan oikeudellisen kehyksen suunniteltua yhtenäistämistä ja kehyksen yhdenmukaista soveltamista jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Häiriönsietokykyiset toimitus- ja tuotantoketjut vahvistavat Euroopan strategista riippumattomuutta ja ehkäisevät toimitusvaikeuksia. Tämän osalta ETSK kannattaa kaksitahoista lähestymistapaa, jossa pyritään tasapuolisesti sekä monipuolistamaan entistä enemmän tuotantolaitosten maantieteellistä jakautumista että palauttamaan tuotantoa Eurooppaan asteittain, osittain ja kestävästi. Jäsenvaltioiden tarjoamista mahdollisista taloudellisista ja verokannustimista ja niiden vaikuttavuudesta olisi keskusteltava ja niitä olisi analysoitava yhdessä EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää myönteisenä myös lääkealan tutkimus- ja kehitystoiminnan eurooppalaisen kannustinjärjestelmän ja etenkin lastenlääkkeitä ja harvinaisten sairauksien hoitoon tarkoitettuja lääkkeitä koskevan oikeudellisen kehyksen kaavailtua tarkistamista. Tulevissa strategioissa on keskityttävä erityisesti lasten syöpäsairauksien asianmukaisten hoitokeinojen saatavuuteen, jossa on tällä hetkellä suuria aukkoja. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lääkkeitä koskevaa oikeudellista kehystä tarkistettaessa ja kaikkien EU:n tulevien aloitteiden yhteydessä on ETSK:n mielestä ennen kaikkea tärkeää noudattaa avoimuusperiaatetta, jotta niillä voidaan tuottaa todellista lisäarvoa yhteisen edun hyväksi. Tämä koskee muun muassa valmistajalle aiheutuvia kustannuksia, tutkimus- ja kehitystoiminnan tukemista julkisilla varoilla sekä kannustimien hyödyntämistä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK pitää myönteisinä ja tukee komission edistämiä jäsenvaltioiden aloitteita, joilla innovatiivisia ja kalliita lääkkeitä pyritään hankkimaan yhdessä kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien taloudellisen kestävyyden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pitää rinnakkaisvalmisteita ja biosimilaarilääkkeitä hyvänä asiana kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuuden ja terveydenhuoltojärjestelmien rahoituksen kestävyyden varmistamisen kannalta sekä niiden häiriönsietokykyisten ja strategisesti riippumattomien eurooppalaisten lääkemarkkinoiden luomisessa antaman panoksen vuoksi. ETSK kannattaa toimenpiteitä, joilla rinnakkaisvalmisteille ja biosimilaarilääkkeille pyritään luomaan kestävät markkinat ympäristö- ja sosiaaliturvanäkökohdat huomioon ottaen. Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen käyttäminen valintaperusteena julkisissa hankinnoissa sekä tarjouskilpailut, joissa valitaan useampi kuin yksi toimittaja. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa varovaisuuteen lupamenettelyjen nopeuttamisessa silloin kun näyttö on puutteellista ja luvan myöntäminen perustuu entistä vahvemmin reaalimaailman datan käyttöön ja kun kyse ei ole rajatylittävästä terveyskriisistä. Riskin siirtymistä myyntilupaa edeltävästä sen jälkeiseen vaiheeseen potilaiden kannettavaksi on ehdottomasti pyrittävä välttämään. Siksi kaikki tiedot ja tutkimustulokset olisi julkaistava johdonmukaisesti, jotta varmistetaan valmisteiden tehokas seuranta myyntiluvan myöntämisen jälkeen. |
| --- | --- |

1.12

2.   Yleistä

| 2.1 | Marraskuun 18 päivänä 2020 julkaistun Health at a Glance: Europe -raportin (2) mukaan terveydenhuoltomenot kasvoivat unionin kaikissa 27 jäsenvaltiossa vuosina 2013–2019 keskimäärin kolme prosenttia vuodessa, ja vuonna 2019 niiden osuus BKT:sta oli 8,3 prosenttia. Tähän mennessä näiden menojen osuus on kehittynyt samaan tahtiin jäsenvaltioiden talouskasvun kanssa, mutta käsillä olevan covid-19-pandemian seurauksena osuuden odotetaan kasvavan merkittävästi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kuten neuvoston vuonna 2016 antamissa päätelmissä (3) sekä Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä EU:n vaihtoehdoista lääkkeiden saatavuuden parantamiseksi (4) painotetaan, kasvavat lääkemenot aiheuttavat jatkuvasti lisää painetta kansallisille terveydenhuoltojärjestelmille. Siksi myyntilupien myöntäminen ja innovoinnin edistämistoimenpiteet on EU:ssa pyrittävä saamaan jälleen tasapainoon monimutkaisessa lääkejärjestelmässä, jotta varmistetaan, että lääkkeitä on kaikissa jäsenvaltioissa tasapuolisesti saatavilla. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Erityisesti uusien vastikään hyväksyttyjen lääkkeiden kasvavat hinnat uhkaavat lääkebudjettien tasapainoa ja vaikeuttavat siten lääkkeiden saatavuutta potilaiden kannalta (5). Erittäin kielteisenä komitea pitää tässä yhteydessä voimakasta keskittymistä sellaisille aloille (esimerkiksi syöpäsairauksien alalle), joita on jo tutkittu erittäin pitkälle ja jotka valmistajien tämänhetkinen tarjonta kattaa suurelta osin jo nyt. Siksi tulevaisuudessa on etsittävä vaikuttavia keinoja hajauttaa tätä keskittymää. Lääkkeiden on oltava kohtuuhintaisia, jotta ne ovat tasapuolisesti kaikkien potilaiden saatavilla. Tätä varten tutkimus- ja kehitystoimintaa on ohjattava aloille, joilla on todellinen täyttämättä oleva lääketieteellinen tarve, esimerkiksi harvinaiset sairaudet tai lasten syöpäsairaudet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kuten Euroopan teollis- ja tekijänoikeuksia koskevassa etenemissuunnitelmassa (6) painotetaan, EU:lla on jo nyt vankka oikeudellinen kehys henkisen omaisuuden suojelemiseksi. Siksi kaikkien tätä järjestelmää koskevien muutosten yhteydessä olisi aina toteutettava hyvin perusteltu vaikutustenarviointi, jotta järjestelmään tehdään vain tarvittavat muutokset. |
| --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Patenttien, lisäsuojatodistusten ja tietosuojan avulla on tarkoitus luoda kannustimia tutkimuksen ohjaamiseksi uusille aloille. Lääkestrategian jatkokehittämisessä tuleekin keskittyä yhteiskunnalle koituvaan lisäarvoon. Ennen kaikkea tulisi keskittyä siihen, että kaikkien potilaiden saatavilla ja käytettävissä on tehokkaita, turvallisia ja kohtuuhintaisia lääkkeitä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (7) vahvistetun, asianmukaista terveydenhuoltoa koskevan oikeuden mukaisesti. Tämä koskee yhtä lailla niin uusien ja innovatiivisten patentoitujen lääkkeiden kuin myös rinnakkaisvalmisteiden ja biosimilaarilääkkeiden saatavuutta. Tässä yhteydessä keskeisessä roolissa ovat tehokkaat ja oikeudenmukaiset sisämarkkinat. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | ETSK kannattaa myös lisäsuojatodistuksia koskevan oikeudellisen kehyksen yhdenmukaistamista, jotta myöntämiskäytännöt olisivat yhtenäisiä ja sääntöjä sovellettaisiin jäsenvaltioissa yhdenmukaisesti. Kun otetaan huomioon lisäsuojatodistusten sosiaaliset vaikutukset, on syytä varmistaa, että niitä varten perustettava keskusviranomainen toimii EU:n toimielinten alaisuudessa. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | ETSK suhtautuu suurella varauksella yksinoikeuksien mahdolliseen pidentämiseen ja teollis- ja tekijänoikeuksien vahvistamiseen lääkemarkkinoilla. Jotta potilaiden saatavilla on jatkossakin kohtuuhintaisia lääkkeitä, ei rinnakkaisvalmisteiden ja biosimilaarilääkkeiden kehittämisen ja markkinoille saattamisen synnyttämää hintakilpailua saa missään tapauksessa vaikeuttaa. Siksi on vältettävä valmisteiden patentoimista yhtä aikaa kaikissa jäsenvaltioissa eli useiden patenttien myöntämistä samalle tuotteelle (patent slicing), etenkin kun ei ole olemassa lainkaan näyttöä siitä, että teollis- ja tekijänoikeuksien vahva suoja edistäisi innovointia ja tuottavuutta (8). |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaan oikeudelliseen kehykseen suunniteltujen muutosten erittäin huolellinen analysointi on tärkeää erityisesti pohdittaessa tuotannon palauttamista Eurooppaan toimitusvarmuuden turvaamiseksi, mistä käydään tällä hetkellä poliittista keskustelua. Väärennettyjä lääkkeitä koskevan direktiivin 2011/62/EU (9) vaikutustenarvioinnin mukaan valtaosa rinnakkaisvalmisteiden vaikuttavista aineista on peräisin Intiasta ja Kiinasta, kun taas uusien, patentoitujen lääkkeiden vaikuttavat aineet tuotetaan pääosin Euroopassa. Näin ollen erityisesti rinnakkaisvalmisteiden tuotannon palauttamiseksi tarvitaan muita kannustimia ja mekanismeja kuin teollis- ja tekijänoikeuksien entistä vahvempi suoja. Vaihtoehtoisia keinoja voisivat olla esimerkiksi lisenssi- tai ennakkohankintasopimukset tai niin kutsutut patenttipoolit (10). Tuotantoketjujen vahvistamiseksi ja varmistamiseksi tulisi tuotannon palauttamisen lisäksi samanaikaisesti etsiä keinoja monipuolistaa tuotantoa sekä Euroopassa että sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.5 | Mitä tulee harvinaislääkkeisiin, ETSK pitää myönteisenä sitä, että hyväksyttyjen harvinaislääkkeiden määrä on asetuksessa (EY) N:o 141/2000 (11) säädettyjen kannustimien ansiosta kasvanut tasaisesti ja sitä myöten potilaiden tasapuoliset mahdollisuudet saada lääkkeitä ovat parantuneet merkittävästi. Valmistajien näille lääkkeille määrittämät korkeat hinnat vaikeuttavat kuitenkin yhä enemmän niiden saatavuutta (12). ETSK korostaakin, että harvinaislääke-nimitystä ei saa käyttää oikeutuksena kohtuuttoman korkeille hinnoille ja suurten voittojen saamiseksi, ja näin ollen se kannattaa tätä koskevan oikeudellisen kehyksen tarkistamista, joka käynnistettiin marraskuussa 2020 julkaistun vaikutustenarvioinnin (13) myötä. Tässä yhteydessä voitaisiin harkita harvinaislääke-nimityksen kriteerien säännöllistä ja automaattista uudelleenarviointia sekä kaupallisen yksinoikeuden keston muuttamista tietyin edellytyksin, jotka määritellään myöhemmin. ETSK kannattaa myös näiden harvinaislääkkeeksi määrittämistä koskevien kriteerien mahdollista tarkistamista erityisesti esiintyvyyskriteerin osalta (ottaen huomioon kaikki luvan mukaiset käyttöaiheet). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Erityisesti ETSK tukee Euroopan komission sekä monien Euroopan parlamentin jäsenten esittämää vaatimusta, joka koskee koko lääkealan avoimuuden lisäämistä erityisesti tutkimus- ja kehityskustannusten osalta. Useimmiten lääkekehitysalalta puuttuvat perustavanlaatuiset kustannusten avoimuutta koskevat säännöt, ja siksi hinnoittelusta ja korvauksista vastaavat viranomaiset eivät pysty todentamaan, johtuvatko uusien lääkkeiden hinnat todellisuudessa suurista tutkimuskustannuksista, eivätkä ne näin ollen voi myöskään arvioida hintojen kohtuullisuutta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | ETSK:n mielestä tässä yhteydessä tärkeä väline voisi olla lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta annettu direktiivi 89/105/ETY (14). Tämän direktiivin 6 artiklan mukaan jäsenvaltioiden, joilla on käytössään sairausvakuutusjärjestelmän korvaamien valmisteiden luettelo, on julkaistava ja toimitettava komissiolle kattava luettelo kaikista näistä korvattavista valmisteista sekä hinnoista, jotka jäsenvaltioiden asiaankuuluvat viranomaiset ovat näille valmisteille vahvistaneet. Kansallisten viranomaisten välistä tietojenvaihtoa vaikeuttaa tosin huomattavasti se, että todelliset hinnat eivät ole salassa pidettävien ostosopimusten takia tiedossa. EURIPID-tietokanta (15) voisi toimia hyvänä lähtökohtana tietojenvaihdon helpottamiseksi, tosin sillä edellytyksellä, että kaikki jäsenvaltiot velvoitettaisiin ilmoittamaan hintatietonsa tietokannassa. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | ETSK:n mielestä keskeisen tärkeää on myös lääkkeiden maailmanlaajuisten toimitus- ja tuotantoketjujen avoimuuden merkittävä lisääminen, jotta voidaan ehkäistä mahdollisia toimitusvaikeuksia ja vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmien häiriönsietokykyä. Tämän kannalta keskeistä on WHO:n tärkeimmiksi määrittelemien lääkkeiden strategisen varaston perustaminen sen lisäksi, että perustetaan jo Euroopan terveysunionin yhteydessä mainittu koordinoitu ilmoitusjärjestelmä, johon kaikki asiaankuuluvat toimijat ovat yhtä lailla velvoitettuja osallistumaan. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Käsillä olevan covid-19-pandemian valossa ETSK yhtyy monien Euroopan parlamentin jäsenten sekä useiden asiaankuuluvien sidosryhmien esittämään vaatimukseen, joka koskee covid-19-rokotevalmistajien kanssa tehtyihin ennakkohankintasopimuksiin liittyvän avoimuuden parantamista. Avoimuus on avaintekijä, mikäli EU:n kansalaiset halutaan saada luottamaan virusta vastaan kehitettyihin rokotteisiin ja hyväksymään ne. Tämä ei koske pelkästään tämänhetkisiä rokotesopimuksia, vaan näiden vaatimusten tulisi toimia uutena avoimuuskehyksenä kaikille tuleville yhteishankintatoimille. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.7 | Mitä tulee uusien vastikään hyväksyttyjen kalliiden lääkkeiden yhteishankintatoimiin, näitä toimia pitäisi yksiselitteisesti lisätä ja edistää EU:n tasolla. Näin voidaan paitsi parantaa toimitusvarmuutta Euroopassa myös vahvistaa neuvotteluasemaa lääkevalmistajiin nähden ja pienentää kustannuksia merkittävästi hankintamääriä kasvattamalla. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Lääkealan tutkimus- ja kehitystoiminnan tukemisen osalta ETSK yhtyy useiden toimijoiden ja sidosryhmien esittämään kritiikkiin, joka koskee avoimuuden puutetta, julkisten sidosryhmien liian vähäistä roolia sekä suuren yleisön rajallisia mahdollisuuksia tutustua tutkimustuloksiin. |
| --- | --- |

2.8

| 2.8.1 | Tästä syystä ETSK vaatii, että tulevaisuudessa sekä kaikki julkisista varoista myönnetty tutkimusrahoitus että tutkimus- ja kehityskustannukset julkistetaan, jotta ne voidaan ottaa huomioon kansallisessa hinnoittelussa ja jotta varmistetaan, että julkiset investoinnit todella hyödyttävät koko yhteiskuntaa. Tämän osalta voitaisiin harkita tutkimusrahoituksen säännöllistä arviointia ja kertomuksen toimittamista Euroopan parlamentille. Tutkimusrahoituksen kohdentaminen pelkästään lääketeollisuuden intressien mukaan on haitallista etenkin terveydenhuollon haavoittuvilla osa-alueilla. Siksi tulevaisuudessa on varmistettava, että kaikilla asiaankuuluvilla toimijoilla on asianmukainen rooli Euroopan komission tutkimuslinjauksissa, jotta nämä linjaukset varmasti vastaavat todellisia lääketieteellisiä ja yhteiskunnallisia tarpeita. |
| --- | --- |

2.8.1

| 2.8.2 | Tässä yhteydessä on välttämätöntä vahvistaa koko EU:ssa käytettävä yhteinen määritelmä käsitteelle ”täyttämättä oleva lääketieteellinen tarve”, jotta lääkealan tutkimus- ja kehitystoimintaa voidaan ohjata tehokkaasti niille aloille, joilta puuttuvat asianmukaiset ja tehokkaat hoitokeinot. Tähän liittyvien kriteerien tulisi vastata kansanterveydellisiä sekä potilaiden tarpeita. |
| --- | --- |

2.8.2

| 2.9 | Samalla ETSK kehottaa lääketieteellisen tutkimuksen ja kehittämisen ja kliinisten tutkimusten yhteydessä toteuttamaan EU:n tason toimia, jotta sukupuolierot ja lääkkeiden erilaiset vaikutukset jokapäiväisessä lääketieteellisessä toiminnassa otettaisiin paremmin huomioon asianomaisten indikaattorien pohjalta. Komitea kehottaa myös lisäämään avoimuutta ja siten kaikkien sidosryhmien tietoisuutta asiasta. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK pitää erityisen myönteisenä sitä, että mikrobilääkeresistenssin kasvava uhka tuodaan lääkestrategiassa selkeästi esille. Antibioottien käytön vähentämiseen tähtäävien tehokkaiden toimenpiteiden lisäksi on keskityttävä erityisesti vaihtoehtoisiin kannustinmalleihin kaikissa tutkimus- ja kehitystoiminnan vaiheissa sekä uusiin hinnoittelujärjestelmiin. Tässä yhteydessä voidaan muun muassa hyödyntää hyväksi havaittuja kannustimia, kuten varhaista tietojenvaihtoa Euroopan lääkeviraston kanssa ja lupamaksuista vapauttamista. Tulevaisuudessa on tärkeää katkaista valmistajan saamien tuottojen ja myyntimäärien välinen yhteys. Samaan aikaan, kun edistetään uusia antibiootteja, voitaisiin hyödyntää myös muita toimia, kuten ennakkohankintasopimuksia, jotta valmistajien on mahdollista ennakoida tulevaisuutta paremmin. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Lääkkeiden hyväksymisen ja markkinoille saattamisen osalta ETSK pitää innovatiivisten lääkkeiden nopeaa saatavuutta lähtökohtaisesti myönteisenä asiana, erityisesti sellaisilla lääketieteen aloilla, joilla täyttämättä oleva lääketieteellinen tarve on suuri. Nopeammat lupamenettelyt eivät kuitenkaan automaattisesti takaa parempaa lääkkeiden toimitusvarmuutta. Siksi Euroopan lääkepolitiikan ensisijaisena tavoitteena on oltava turvallisten, kohtuuhintaisten ja korkealaatuisten lääkkeiden saatavuuden varmistaminen tasapuolisesti kaikille potilaille. |
| --- | --- |

2.11

| 2.11.1 | Teknologian tarjoamat mahdollisuudet kehittyvät nopeasti, ja tähän liittyy myös vaatimus tutkimusten laatimisesta joustavasti. Tämän osalta ETSK on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että satunnaistettujen kontrolloitujen tutkimusten – joihin kuuluu mielellään myös asiaankuuluvan vertailuvalmisteen ja vertailupisteiden käyttö – tulee jatkossakin olla ensisijainen standardikäytäntö, jonka perusteella myyntilupaa haetaan. Poikkeusten tulee olla yksittäistapauksia, ja ne on perusteltava asianmukaisesti. Mikäli näytön kerääminen siirtyy myyntiluvan myöntämistä edeltävästä sen jälkeiseen vaiheeseen, on varmistettava, että tästä aiheutuvat kustannukset eivät siirry lääkeyrityksiltä julkiselle sektorille eikä potilasturvallisuus vaarannu myyntilupien nopeuttamisen seurauksena. Jos näyttöä ei ole vielä tarpeeksi ja sitä on luotava lisää, olisi tämä huomioitava hinnoittelussa. |
| --- | --- |

2.11.1

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_fi

1

(2)  https://ec.europa.eu/health/state/glance_fi

2

(3)  EUVL C 269, 23.7.2016, s. 31.

3

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2017-0040_FI.pdf

4

(5)  https://www.oecd.org/health/health-systems/Addressing-Challenges-in-Access-to-Oncology-Medicines-Analytical-Report.pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12510-Intellectual-Property-Action-Plan

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-pillar-social-rights-booklet_en

7

(8)  https://pubs.aeaweb.org/doi/pdf/10.1257/jep.27.1.3

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:02011L0062-20110721&from=FI (EUVL L 174, 1.7.2011, s. 74).

9

(10)  https://www.who.int/bulletin/volumes/97/8/18-229179/en/

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:02000R0141-20190726&qid=1598193643269&from=FI (EUVL L 18, 22.1.2000, s. 1).

11

(12)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/files/paediatrics/docs/orphan-regulation_study_final-report_en.pdf

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12767-Revision-of-the-EU-legislation-on-medicines-for-children-and-rare-diseases

13

(14)  EYVL L 40, 12.2.1989, s. 8.

14

(15)  EURIPID on hinnoittelu- ja korvausasioista vastaavien kansallisten viranomaisten vapaaehtoinen tietokanta. Se sisältää – avoimuusvaatimuksia koskevaan direktiiviin 89/105/ETY pohjautuen – enimmäkseen avohoitovalmisteiden virallisia viitehintoja; https://www.euripid.eu/aboutus.

15

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/59

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kaikki irti EU:n innovointipotentiaalista – Teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva toimintasuunnitelma EU:n elpymisen ja palautumiskyvyn tueksi”

(COM(2020) 760 final)

(2021/C 286/11)

| Esittelijä: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Rudolf KOLBE

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 241/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 14.1.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

31.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

241/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK antaa täyden tukensa Euroopan komission esittämälle teollis- ja tekijänoikeuksia koskevalle toimintasuunnitelmalle, sillä se tarjoaa erittäin hyvän ja kokonaisvaltaisen toimintamallin EU:n teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmän nykyaikaistamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on vahvasti sitä mieltä, että yhtenäispatenttijärjestelmän käyttöönoton on oltava yhtenä pääpainopisteenä ja että tällainen järjestelmä on omiaan parantamaan huomattavasti EU:n yritysten kilpailukykyä. Koska yhtenäispatenttijärjestelmän käyttöön saamisessa on ilmeisiä vaikeuksia, komitea on vakuuttunut tarpeesta asettaa (pitkän aikavälin) tavoitteeksi sen siirtäminen osaksi EU:n lainsäädäntöjärjestelmää. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa pk-yrityksiä tukevien toimenpiteiden merkitystä kaikilla immateriaalioikeuksien suojan osa-alueilla. Sen lisäksi, että annetaan taloudellista tukea, tulee erityisesti pyrkiä lisäämään teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvää osaamista ja tarjota räätälöityjä konsultointi- ja neuvontapalveluja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK haluaa käynnistää keskustelun keinoista edistää tietämystä teollis- ja tekijänoikeuksista ja niiden hallinnoinnista kaikilla EU:n koulutusjärjestelmien tasoilla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannustaa Euroopan komissiota ottamaan käyttöön yhtenäisen lisäsuojatodistusnimikkeen ja tutkimaan mahdollisuutta soveltaa lisäsuojatodistusjärjestelmää uusilla aloilla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että tekijänoikeuskehyksen ja tekijänoikeustietojen hallinnoinnin yhdenmukaistaminen edistäisi teollis- ja tekijänoikeuksien käyttöä luovilla aloilla. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa käynnistämään työmarkkinaosapuolten vuoropuheluprosessin, jonka puitteissa sovitaan oikeudellisten sääntöjen rinnalla keskitetyn sopimisen keinoin myös selkeistä ja oikeudenmukaisista teollis- ja tekijänoikeuksista, jotka tarjoavat tekijöille ja tuottajille kannustimia teosten tunnustamisen ja oikeudenmukaisen taloudellisen korvauksen muodossa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää maantieteellisiä merkintöjä tärkeänä välineenä paikallisten tuottajien kilpailukyvyn parantamiseksi ja korostaa potentiaalia, joka voitaisiin saada käyttöön luomalla yhdenmukainen maantieteellisten merkintöjen suojajärjestelmä myös muille kuin maataloustuotteille. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK tiedostaa, että datan EU:n laajuisen liikkumisen edistäminen avaa taloudellisia mahdollisuuksia ja on yleisen edun mukaista, mutta korostaa sääntelyn epätasapainon aiheuttavan ongelmia. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti kaikkiin toimiin, joiden tavoitteena on tehostaa teollis- ja tekijänoikeusloukkausten torjuntaa, sekä Euroopan petostentorjuntaviraston roolin vahvistamiseen väärennösten torjunnassa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa parantamaan edelleen EU:n ulkopuolisissa maissa toimivien yritysten suoran tukemisen mahdollistavia välineitä sekä valvomaan tinkimättömästi teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lainsäädännön ja niitä koskevien EU:n kauppasopimusmääräysten noudattamista tällaisten yritysten suojelemiseksi teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksilta. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Vallitseva terveyskriisi on tehnyt selväksi, että kriittisissä tilanteissa on voitava hyödyntää systeemisesti merkittävää aineetonta omaisuutta. Teollis- ja tekijänoikeudet eivät saisi haitata pandemiarokotteiden tai -hoitojen saatavuutta ja käyttöön saamista: tehokkaat pakkolisensointijärjestelmät toimivat yhteiskunnan turvaverkkona hätätilanteissa ja takaavat yrityksille oikeudenmukaisen korvauksen. |
| --- | --- |

1.12

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission esittämään teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaan toimintasuunnitelmaan, sillä se tarjoaa tärkeän toimintamallin EU:n teollis- ja tekijänoikeusjärjestelmän nykyaikaistamiseksi sekä eurooppalaisten yritysten, erityisesti pk- ja mikroyritysten, valtavan innovointipotentiaalin tukemiseksi. Koska keksintöjen, taide- ja kulttuuriteosten, tuotemerkkien, ohjelmistojen, tietotaidon, liiketoimintaprosessien, datan ja muiden teollis- ja tekijänoikeustuotteiden taloudellinen merkitys kasvaa EU:ssa kasvamistaan, ETSK pitää mahdollisimman helppokäyttöistä oikeudellista ja poliittista kehystä olennaisen tärkeänä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Monet yritykset – varsinkaan pk-yritykset, joita on 99 prosenttia EU:n kaikista yrityksistä – eivät hyödynnä teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamismahdollisuuksia (kaikilta osin). Teollis- ja tekijänoikeussuojan yhä laajemman käytön EU:n yrityksissä – erityisesti pk- ja mikroyrityksissä – tulee olla teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan toimintasuunnitelman keskeisiä tavoitteita. Tarvittavien toimenpiteiden kirjoon kuuluvat kustannusten alentaminen, menettelyjen yksinkertaistaminen, tietoisuuden ja tietämyksen lisääminen, räätälöidyn neuvonnan ja tuen tarjoaminen sekä koulutusjärjestelmän nykyaikaistaminen teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvän osaamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Teollis- ja tekijänoikeudet ovat talouden kannalta tärkeitä – niihin liittyvien alojen osuus Euroopan BKT:stä on lähes 45 prosenttia ja työpaikoista 30 prosenttia – mutta keskeisiä myös pyrittäessä vastaamaan eurooppalaisen yhteiskunnan merkittävimpiin haasteisiin. Covid-19-kriisi on nostanut hyvin selvästi esille EU:n riippuvuuden ammatillisesta huippuosaamisesta sekä toimivista teollis- ja tekijänoikeussäännöistä ja välineistä, joiden avulla voidaan varmistaa kriittisten aineettomien hyödykkeiden nopea käyttöönotto. Myös ilmastonmuutoksen torjunnan onnistuminen riippuu pitkälti huipputeknologian nopeasta kehittämisestä ja käyttöönotosta sekä tehokkaista välineistä, joiden avulla kriittisiä aineettomia hyödykkeitä ja dataa voidaan jakaa oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Meneillään oleva teknologinen vallankumous vie teollis- ja tekijänoikeuksia omalta osaltaan eteenpäin, mutta se on myös haaste, jonka takia tarvitaan tasapainoista lähestymistapaa innovaatiolähtöisiin välineisiin nähden. Digitalisaatio ja tekoälyteknologia tuovat mukanaan monia pohdintaa vaativia immateriaalioikeudellisia kysymyksiä, jotka liittyvät esimerkiksi avoimuuteen, datan alkuperään ja tekijänoikeuksiin, ihmisen toiminnan osuuteen ja eettisiin periaatteisiin. ETSK yhtyy Euroopan komission näkemykseen, jonka mukaan tekoälyjärjestelmiä ei pitäisi pitää tekijöinä tai keksijöinä. Komitea katsoo, että eurooppalaisen teollis- ja tekijänoikeuskehyksen avulla pystytään kaiken kaikkiaan vastaamaan digitalisaation ja tekoälyn haasteisiin, kunhan siihen tehdään tarkkaan punnittuja muutoksia ja päivityksiä. Koska EU on digitaalisten tuotteiden ja teknologioiden patenttien määrässä edelleen huomattavasti jäljessä muista alueista, toimenpiteisiin näiden tärkeiden markkinoiden kehittämiseksi tulee kiinnittää erityistä huomiota. |
| --- | --- |

2.4

3.   Erityistä

3.1   Teollis- ja tekijänoikeuksien suoja

| 3.1.1 | Yhtenäispatenttijärjestelmä, joka tarjoaa yrityksille yhden luukun palvelun, on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan alentaa merkittävästi patenttikustannuksia, helpottaa lisensointia, lisätä läpinäkyvyyttä ja parantaa patenttien saatavuutta pk-yritysten kannalta. Yhtenäispatenttijärjestelmän käynnistäminen ja yhdistetyn patenttituomioistuimen toimintavalmiiksi saattaminen tulevat parantamaan huomattavasti teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa, ja näiden toimien on oltava yksi toimintasuunnitelman painopisteistä. Menettelyjen helpottaminen sitä paitsi nopeuttaa koko prosessia ja parantaa siten eurooppalaisten patentinhaltijoiden kilpailukykyä. Yhdistetystä patenttituomioistuimesta tehty sopimus muodostaa tärkeän perustan tehokkaalle, erikoistuneelle ja teknisesti pätevälle patenttioikeudenkäyntijärjestelmälle, jonka avulla voidaan parantaa oikeusvarmuutta sekä yksinkertaistaa ja tehostaa menettelyjä. Kuten täytäntöönpanon ongelmat osoittavat, tavoitteeksi pitäisi kuitenkin ottaa järjestelmän siirtäminen osaksi EU:n lainsäädäntöjärjestelmää. Sitä odotettaessa on ehdottoman tärkeää pyrkiä estämään lisäviivästykset, joita jäsenvaltioissa toteutettavat käsittelyt ja/tai Yhdistyneen kuningaskunnan irtautuminen sopimuksesta voivat aiheuttaa. Se, että EU:n osuus maailman patenteista laski vuodesta 2009 vuoteen 2019 jyrkästi, 17,4 prosentista 11,3 prosenttiin, osoittaa selvästi, että lisätoimia tarvitaan. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Myyntiluvan alaiselle lääkkeelle tai kasvinsuojeluaineelle myönnettyä patenttisuojaa voidaan jatkaa lisäsuojatodistuksella. Se on niin muodoin tärkeä väline, jonka avulla voidaan kompensoida patentin antaman todellisen suojan menetystä, joka johtuu testien, kliinisten tutkimusten tai kenttäkokeiden vaaditusta kestosta sekä sääntelyprosessien pituudesta. ETSK pitää lisäsuojatodistuksia olennaisen tärkeinä uusien vaikuttavien aineiden ja tehoaineiden innovoinnin tehokkaan edistämisen kannalta sekä t&k-toiminnan houkuttelemiseksi EU:n alueelle. Tarkkaan harkituilla vapautuksilla lisäsuojatodistusten antamista oikeuksista on kuitenkin varmistettava lääkkeiden kohtuuhintaisuus ja riittävä saatavuus. Vaikka lisäsuojatodistusjärjestelmä on selkeä ja innovointia edistävä järjestelmä, se on edelleen hajanainen ja edellyttää lisäsuojatodistuksen hakemista erikseen jokaisessa EU:n jäsenvaltiossa, jossa lisäsuojatodistuksen antama suoja halutaan voimaan. Yhtenäisen lisäsuojatodistusnimikkeen luominen ja yhtenäispatentteihin liittyviä lisäsuojatodistuksia keskitetysti myöntävän yhden viranomaistahon määrittäminen uudella erillisellä EU:n asetuksella tekisi lisäsuojatodistuksista patentinhaltijoiden kannalta houkuttelevampia, tarjoaisi innovoijille paremman suojan ja antaisi oikeusvarmuutta kolmansille osapuolille. ETSK kannattaa myös sitä, että tutkitaan mahdollisuuksia soveltaa optimoitua lisäsuojatodistusjärjestelmää sellaisilla uusilla aloilla, joiden tuotteet todennäköisesti edellyttävät myyntilupaa. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EU:n tavaramerkkilainsäädännön tarkistuksesta saatujen kokemusten perusteella ETSK on vakuuttunut siitä, että EU:n mallisuojalainsäädännön päivitys tulee onnistumaan. Näiden kysymysten EU-tason sääntelystä saatujen myönteisten kokemusten olisi kannustettava komissiota tekemään ehdotus uudeksi erilliseksi asetukseksi yhtenäispatentteihin liittyvistä lisäsuojatodistuksista ja pitkällä aikavälillä sisällyttämään yhtenäispatenttijärjestelmä EU:n oikeudelliseen järjestelmään. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | ETSK toteaa, että maantieteelliset merkinnät ovat Euroopan unionin tuottajille ainutlaatuinen ja arvokas voimavara maailmanmarkkinoilla, joiden vapauttaminen etenee koko ajan ja joilla käydään yhä kiivaampaa kilpailua. EU:n maantieteellisten merkintöjen suojajärjestelmällä on maatalousalalle merkittävää taloudellista arvoa. Järjestelmä toimii yleisesti ottaen hyvin, mutta maantieteellisten merkintöjen suojan noudattaminen olisi vielä taattava esimerkiksi yhdenmukaistetun viranomaisvalvontajärjestelmän sekä elintarvikepetoksen yhteisen määritelmän avulla. Kauppasopimuksissakin olisi kiinnitettävä huomiota tällaisiin erityisiin suojatoimenpiteisiin. ETSK korostaa potentiaalia, joka voitaisiin saada käyttöön luomalla yhdenmukainen maantieteellisten merkintöjen suojajärjestelmä myös muille kuin maataloustuotteille, jotka ovat tärkeä osa paikallista identiteettiä. Merkinnät auttaisivat paikallisia tuottajia saamaan laatutuotteensa paremmin esille ja olisivat sitä paitsi omiaan parantamaan heikommin kehittyneiden alueiden tilannetta. Lisäksi rekisteröintimenettelyn yksinkertaistaminen hyödyttäisi tuottajia. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Yhteisön kasvinjalostajanoikeusjärjestelmä on niin ikään myönteinen esimerkki EU:n asetukseen perustuvasta yhdenmukaistetusta teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamistavasta. Järjestelmä voi tarjota myös pienille ja keskisuurille jalostajille turvallisen jalustan, ja siihen sisältyy tärkeitä poikkeuksia maatalouden ja jalostajien osalta. Se muodostaa tavoitteineen hyvän perustan, jonka pohjalta jalostajat voivat edistää tehokkaasti vihreän siirtymän tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | ETSK korostaa, että tekijänoikeuksien, mallien ja lähioikeuksien suojaaminen on olennaisen tärkeää kulttuurialan ja luovien alojen ammateissa. Nämä ammatit ovat merkittäviä taloudellisen vaurauden lähteitä, ja niillä on suuri merkitys eurooppalaisten arvojen, identiteetin ja kulttuurin, esimerkiksi arkkitehtonisten ja muiden kulttuuriteosten, kannalta. Niissä toimivilla ei silti useinkaan ole riittävästi tietämystä tai taloudellisia resursseja teollis- ja tekijänoikeuksiensa suojaamiseksi ja innovaatioiden tuotteistamiseksi. Tekijänoikeuskehystä ja tekijänoikeustietojen hallinnointia on tärkeää yhdenmukaistaa, ja lisäksi tulee tehostaa tukitoimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Luovaa työtä ja etenkin keksintöjä tekevät työntekijät ovat mahdollisia oikeudenhaltijoita. On ratkaisevan tärkeää käynnistää EU:n, jäsenvaltioiden, eri alojen tai yritysten tasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuheluprosessi, jonka puitteissa sovitaan oikeudellisten sääntöjen rinnalla keskitetyn sopimisen keinoin myös selkeistä ja oikeudenmukaisista teollis- ja tekijänoikeuksista, jotka tarjoavat tekijöille ja tuottajille kannustimia teosten tunnustamisen ja oikeudenmukaisen taloudellisen korvauksen muodossa. Tekijänoikeuksien luovuttamista koskevien sopimusten ei pitäisi katsoa velvoittavan kaikkien teollis- ja tekijänoikeuksien siirtämiseen työnantajalle ilman asianmukaista korvausta. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Biotekniikkadirektiivi tarjoaa tärkeät puitteet bioteknologian keksintöjen oikeudelliselle suojalle. Siinä käsitellään poliittisesti ja eettisesti arkoja aiheita, ja sitä laadittaessa on tämän vuoksi punnittu erittäin huolellisesti erilaisia ristikkäisiä etunäkökohtia. Biotekniikan nopea kehitys on kuitenkin tarpeen myös terveyteen sekä suurepidemioiden ja nälän maailmanlaajuiseen torjuntaan liittyen, ja sen vuoksi on tärkeää edistää laajasti näiden alojen tutkimusta ja innovointia mutta myös levittää ja lisensoida tehokkaasti t&i-toiminnan tuloksia. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Liikesalaisuudet ovat teollis- ja tekijänoikeuksia täydentävää aineetonta omaisuutta. Niitä käytetään innovaatioiden ja teollis- ja tekijänoikeuksien syntyyn johtavassa luovassa prosessissa laajalti, minkä vuoksi niiden tehokkaan suojan varmistaminen on äärimmäisen tärkeää. ETSK pitääkin direktiivissä (EU) 2016/943 (1) vahvistetun perustan selkeyttämistä tärkeänä tavoitteena. |
| --- | --- |

3.1.9

3.2   Aineettoman omaisuuden hyödyntäminen ja käyttöönotto erityisesti pk-yrityksissä

| 3.2.1 | ETSK näkee teollis- ja tekijänoikeuksien suojan tarjoamien mahdollisuuksien käytön lisäämisen pk-yrityksissä yhtenä toimintasuunnitelman päätavoitteista ja katsoo tämän koskevan kaikkia erilaisia aineettoman omaisuuden suojajärjestelmiä. EU:ssa toimivilla pk- ja mikroyrityksillä on paljon innovointipotentiaalia, mutta valtaosa niistä ei pysty tuottamaan lisäarvoa aineettomalle omaisuudelleen. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Kustannukset ovat yksi syy siihen, että vain 9 prosenttia EU:n pk-yrityksistä on rekisteröinyt teollis- ja tekijänoikeuksia. Patentinhankintakustannukset ovat EU:ssa tällä hetkellä huomattavasti korkeammat kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa tai Japanissa, ja ne merkitsevät pk- ja mikroyrityksille valtavaa taloudellista rasitetta. Kustannuksia on siis alennettava, jotta pk-yrityksillä olisi paremmat mahdollisuudet suojata teollis- ja tekijänoikeutensa. Patenttien rekisteröintikustannuksia merkittävästi pienentävän yhtenäispatenttijärjestelmän nopea käyttöönotto on käännekohta innovatiivisille pk- ja mikroyrityksille, kuten vapaiden ammatinharjoittajien insinööritoimistoille. ETSK korostaa myös kaikenlaisen pk-yrityksille annettavan taloudellisen tuen ja neuvonnan merkitystä, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeuksien käytön tukemiseen tarkoitetut Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston (EUIPO) IPR-arvosetelit, pk-yritysten auttaminen hyödyntämään aineetonta omaisuuttaan rahoituksen saamiseksi sekä IPA4SME-ohjelma, josta voidaan myöntää jopa 15 000 euron rahoitusosuus teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien tarpeiden määrittämiseen ja näiden oikeuksien suojaamiseen. Komitea panee myös merkille patenttiasiamiesten tärkeän roolin tässä tukijärjestelmässä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | ETSK pitää yhtenä suurena ongelmana valtavaa aukkoa EU:n yritysten – erityisesti mutta ei yksinomaan pk- ja mikroyritysten – tietämyksessä teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointistrategioista. Helposti saatavilla olevan yleisluonteisen ja räätälöidyn tiedon, tuen ja neuvonnan tarjoaminen pk- ja mikroyrityksille erilaisten ohjelmien ja aloitteiden, kuten teollis- ja tekijänoikeusneuvontaa antavien EU:n palvelupisteiden, sekä eri kanavien ja verkostojen kautta on siksi erittäin tärkeää tämän ongelman ratkaisemiseksi, ja tällaista toimintaa olisi laajennettava edelleen. Yrittäjien tietoisuutta teollis- ja tekijänoikeuksien tarjoamista mahdollisuuksista tulee lisätä, ja lisäksi tarvitaan erilaisia matalan kynnyksen koulutusohjelmia. ETSK ehdottaa sen kartoittamista, millä eri tavoilla EU:n yrityksiin voitaisiin saada lisää teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnoinnin asiantuntijoita. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | ETSK haluaa myös käynnistää keskustelun keinoista edistää tietämystä teollis- ja tekijänoikeuksista ja niiden hallinnoinnista kaikilla EU:n koulutusjärjestelmien tasoilla. Perustiedot ja valveuttaminen tästä aiheesta pitäisi sisällyttää toisen asteen ja korkea-asteen koulutukseen, ja esimerkiksi liiketalouden ja tekniikan alan opinnoissa olisi perehdyttävä teollis- ja tekijänoikeuksiin syvällisemmin. Teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointia olisi lisäksi opetettava omana aineenaan korkeakoulutasolla. ETSK on vakuuttunut siitä, että osaamisen saatavuuden parantaminen on omiaan lisäämään teollis- ja tekijänoikeussuojan hyödyntämistä. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Tutkimustulosten muuntaminen innovaatioiksi on selvästi hyvin tärkeää, ja ETSK suhtautuukin myönteisesti kaikkiin toimiin, joilla edistetään tietämyksen siirtoa ja parempaa teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointia tutkimus- ja innovointiyhteisössä. Pk- ja mikroyritykset ovat hankeyhteenliittymissä usein pieniä yhteistyökumppaneita ja tarvitsevat tässä roolissa nykyistä parempaa tukea pystyäkseen tuotteistamaan aineetonta omaisuuttaan ja suojaamaan oikeutensa tällaisissa yhteenliittymissä. Tähän olisi kiinnitettävä erityistä huomiota räätälöityä neuvontaa ja apua tarjoavissa tukiohjelmissa. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3   Teollis- ja tekijänoikeussuojan alaisen omaisuuden käyttö ja jakaminen

| 3.3.1 | Vallitseva terveyskriisi on tehnyt selväksi, että kriittisissä tilanteissa on voitava hyödyntää systeemisesti merkittävää aineetonta omaisuutta. Teollis- ja tekijänoikeudet eivät saa haitata pandemiarokotteiden tai -hoitojen saatavuutta ja käyttöön saamista. Julkisin varoin Euroopan unionissa tehdyn tutkimustyön vaikutukset pitäisi maksimoida varmistamalla, että sen poikima tietämys ja aineeton omaisuus saadaan yhteiskäyttöön. Hätätilanteissa yhteiskunnan turvaverkkona toimivat toisaalta myös tehokkaat pakkolisensointijärjestelmät. Niihin liittyvien menettelyjen yhteydessä tulee punnita huolellisesti eri etunäkökohdat, ja samalla tulee varmistaa, että menettelyt ovat nopeita ja että niitä koordinoidaan EU:n tasolla, jotta kansanterveydellisiin tarpeisiin voidaan vastata mahdollisimman tehokkaasti. ETSK korostaa tässä yhteydessä lisäksi kansanterveysongelmista kärsiviin maihin vietävien lääkkeiden valmistusta koskevien patenttien pakkolisensoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 816/2006 (2) merkitystä. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Aineettoman omaisuuden lisensoinnin ja yhteiskäytön helpottamiseksi on lisättävä avoimuutta teollis- ja tekijänoikeuksien omistuksen ja hallinnoinnin suhteen. ETSK korostaa tähän liittyen myös tarvetta ottaa yhtenäispatenttijärjestelmä nopeasti käyttöön sekä sen merkitystä, että tekijänoikeusinfrastruktuuria kehitetään oikeudenhaltijatietojen, käyttöehtojen ja lisensointimahdollisuuksien osalta, myös lohkoketjuteknologia huomioon ottaen. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Koska standardointiprosessiin liittyy monien erilaisten sidosryhmien intressejä, essentiaalipatenttien kohdalla tarvitaan erityisen suurta läpinäkyvyyttä ja oikeudenmukaisia lisensointisääntöjä. ETSK kannattaakin lähestymistapoja, joissa pyrkimyksenä on luoda essentiaalisuuden arviointia varten riippumaton järjestelmä ja toteuttaa toimenpiteitä oikeuksien loukkausten sekä jännitteitä aiheuttavien seikkojen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | ETSK tiedostaa, että datan EU:n laajuisen ja eri alojen välisen yhteiskäytön ja liikkumisen edistäminen avaa taloudellisia mahdollisuuksia, mutta korostaa, että mahdollistettaessa datan liikkuminen ja laaja käyttö tulee sovittaa tasapainoisesti yhteen yksityisyyden suojan, tietoturvan ja turvallisuuden varmistaminen, eettisten normien noudattaminen sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suojaan liittyvien perusteltujen intressien turvaaminen. Tämä tulee taata tietokantadirektiivin (3) vuonna 2021 suoritettavan uudelleentarkastelun yhteydessä. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Teollis- ja tekijäoikeusloukkaukset

| 3.4.1 | Oikeuksien kunnioittamisen tehokas valvonta ja tehokkaat oikeussuojakeinot ovat aineettoman omaisuuden suojajärjestelmän toimivuuden keskeisiä edellytyksiä, ja valvontaa ja oikeussuojakeinoja tulee siksi vahvistaa huomattavasti. ETSK korostaa, että yhdistetyn patenttituomioistuimen toiminnan aloittaminen on suuri edistysaskel patenttioikeuksien valvonnassa ja että teollis- ja tekijänoikeuksien kunnioittamisen valvontaa muissa tällaisia oikeuksia koskevissa järjestelmissä (esim. vakuutukset) tulee niin ikään tehostaa merkittävästi käytännön ja/tai oikeudellisin toimenpitein. Varsinkaan pk- ja mikroyrityksillä ei useinkaan ole voimavaroja huolehtia siitä, että niiden immateriaalioikeuksia kunnioitetaan. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Digitalisaatio on tuonut mukanaan uudenlaisia teollis- ja tekijäoikeuksien loukkauksia, joista esimerkkeinä voidaan mainita liikesalaisuuksien kybervarkaudet sekä laiton suoratoisto. ETSK pitää tervetulleina sitovia säännöksiä, kuten digitaalipalvelusäädöstä (4), sillä ne parantavat oikeudellista kehystä. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Väärennökset ja piratismi aiheuttavat EU:ssa valtavia myyntimenetyksiä mutta myös terveys-, turvallisuus- ja tietoturvariskejä kuluttajille. ETSK on tyytyväinen kaavailtuun kaikkien sidosryhmien yhteistyöhön, EU-tason keinovalikoiman luomiseen ja Euroopan petostentorjuntaviraston roolin vahvistamiseen väärennösten torjunnassa. |
| --- | --- |

3.4.3

3.5   Reilun pelin periaatteet globaalilla tasolla

| 3.5.1 | EU ei ole teollis- ja tekijänoikeuksien alalla johtoasemassa maailmanlaajuisessa kilpailussa. Aasia kasvatti vuonna 2019 osuuttaan maailman kaikista patenttihakemuksista 65 prosenttiin, kun taas EU:n osuus romahti vuonna 2009 vallinneesta 17,4 prosentin tasosta 11,3 prosenttiin. EU:n asemaa on näin ollen äärimmäisen tärkeää pyrkiä kohentamaan. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen ja valvominen on EU:n ulkopuolisissa maissa toimiville eurooppalaisille yrityksille lisähaaste, ja ETSK kannattaakin kaikkia tilanteen parantamiseen tähtääviä komission toimia. Pyrkiminen korkeatasoisen suojan takaaviin teollis- ja tekijänoikeusmääräyksiin vapaakauppasopimusneuvotteluissa ja vuoropuhelu immateriaalioikeuksista kauppakumppanien kanssa ovat tärkeitä pitkän aikavälin toimintamalleja samoin kuin yhteistyö maailmanlaajuisissa organisaatioissa (esim. Maailman henkisen omaisuuden järjestö WIPO ja Maailman kauppajärjestö WTO) ja osallistuminen globaaleihin teollis- ja tekijänoikeussopimuksiin. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | ETSK korostaa sellaisten suorien tukivälineiden merkitystä, joiden avulla voidaan jakaa tietoa EU:n ulkopuolisissa maissa toimiville yrityksille. Tällaisia ovat mm. ulkomaisten sijoitusten seurantamekanismi, väärennösten ja piratismin seurantalista sekä säännöllisesti päivitettävä raportti kolmansista maista (Third Country Report). Pk- ja mikroyrityksille teollis- ja tekijänoikeusneuvontaa antavien palvelupisteiden kaltaiset toimet ovat erityisen tärkeitä, ja niitä olisi kehitettävä edelleen. |
| --- | --- |

3.5.3

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 9.6.2006, s. 1.

2

(3)  EYVL L 77, 27.3.1996, s. 20.

3

(4)  COM(2020) 825 final.

4

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/64

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös)”

(COM(2020) 842 final – 2020/0374(COD))

(2021/C 286/12)

| Esittelijä: | Emilie PROUZET |
| --- | --- |

Esittelijä:

Emilie PROUZET

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 10.2.2021
  Euroopan parlamentti, 8.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 179/9/16 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 10.2.2021

Euroopan parlamentti, 8.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

31.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

179/9/16

1.   Päätelmät ja korkean tason suositukset

| 1.1 | Viime vuosikymmenen aikana on noussut esiin sekä kilpailu- että sisämarkkinasääntöihin liittyviä kysymyksiä ja tarpeita, ja ne ovat eittämättä lisääntyneet covid-19-kriisin aikana. ETSK suhtautuu myönteisesti digimarkkinasäädöstä koskevaan asetusehdotukseen, jonka tavoitteena on estää portinvartija-asemassa olevia toimijoita asettamasta yrityksille ja kuluttajille epäoikeudenmukaisia ehtoja ja varmistaa keskeisten digitaalisten palvelujen saatavuus. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Verkkoalustat ovat alati läsnä oleva ilmiö, joka haastaa vakiintuneita toimijoita muuttamalla tapaa, jolla tuotamme ja kulutamme tuotteita ja palveluja, mutta myös sitä, miten työskentelemme ja työllistämme ihmisiä. ETSK pitää tältä pohjalta myönteisenä Euroopan komission kokonaisvaltaista tapaa käsitellä kaikkia tähän ekosysteemiin liittyviä eri näkökohtia. Komitea seuraa erityisen valppaasti verotukseen, tietojen hallintaan sekä työoloihin ja -ehtoihin liittyviä kysymyksiä. Viimeksi mainitun seikan osalta ETSK pitää ilahduttavana Euroopan komission järjestämää kuulemista alustatyöntekijöiden työolojen ja -ehtojen parantamisesta ja odottaa kiinnostuneena vuoden lopussa tulossa olevaa lainsäädäntöaloitetta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Ensisijaisena tavoitteena on edelleen tasapuolisten toimintaedellytysten luominen digitaalisten markkinoiden eri toimijoille. Eurooppa tarvitsee oikeudenmukaista ja kilpailullista verkkoalustaympäristöä sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi. ETSK katsoo digimarkkinasäädöksen ja digipalvelusäädöksen (1) muodostavan yhdessä perustan vuosien kuluessa täydennettävälle kehykselle, jota tulee soveltaa yhdenmukaisesti muiden keskeisten digitaalipolitiikkojen kanssa. Tällaiset politiikat liittyvät mm. sähköisen viestinnän tietosuoja-asetukseen, yleiseen tietosuoja-asetukseen, P2B-asetukseen (asetus oikeudenmukaisuuden ja avoimuuden edistämisestä verkossa toimivien välityspalvelujen yrityskäyttäjiä varten) ja kilpailusääntöjen sovittamiseen digitaaliaikakaudelle. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Oikeudenmukaisen ja innovointimyönteisen liiketoimintaympäristön turvaaminen loppukäyttäjiä samalla suojellen on edelleen olennaisen tärkeää. Ehdotettu digimarkkinasäädös tarjoaa vastauksen vauhdilla kehittyvälle digitaaliselle aikakaudelle, sillä siinä säädetään lyhyistä määräajoista ja nopeasti päivitettävissä olevista menettelyistä unohtamatta myöskään oikeusvarmuutta ja oikeutta puolustukseen. ETSK katsoo kuitenkin, että 16 artiklaa, jossa säädetään velvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevasta markkinatutkimuksesta, tulee tiukentaa sekä tarkasteluajanjakson pituuden (sen odottaminen, että viiden vuoden aikana todetaan kolme noudattamattajättämistapausta, aiheuttaisi liikaa vahinkoa) että seuraamusten osalta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Keskittymällä tiettyihin palveluihin riippumatta palveluntarjoajan sijoittautumispaikasta ja siitä, mitä lainsäädäntöä palvelun tarjoamiseen sovelletaan, komissio puuttuu tehokkaasti kysymykseen eurooppalaisten ja maailmanlaajuisten verkkotoimijoiden tasapuolisista toimintaedellytyksistä. ETSK katsoo, että huomion kohdentaminen toimijan sijasta palveluun on oiva ratkaisu ongelmiin, joita hyvin erilaisten digitoimijoiden valvonnassa on tullut vastaan. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Toisin kuin digipalvelusäädöksessä, digimarkkinasäädöksessä ei suoraan vaadita alustojen portinvartijoiksi nimettyjä toimijoita nimeämään laillista edustajaa Euroopan unioniin. Jäljempänä kuvatut arviointi- ja tutkintamenettelyt edellyttävät kuitenkin ydinalustapalvelujen ja komission välistä vuoropuhelua ja koordinointia. ETSK suosittaa, että tekstiin lisätään viittaus digipalvelusäädöksen 10 ja 11 artiklaan, jotta varmistetaan, että kaikki portinvartijat nimeävät itselleen laillisen edustajan Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK:n mielestä on lisäksi ensiarvoisen tärkeää huolehtia siitä, ettei hajanaisuus sisämarkkinoilla lisäänny entisestään yhä useamman valtion antamien kansallisten säädösten myötä. Komitea pitää EU-tason toimia äärimmäisen tärkeinä ja kannattaa varauksetta 1 artiklan 5 ja 7 kohtaa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK yhtyy digimarkkinasäädökseen myös siltä osin, että jäsenvaltioiden tulee voida tehdä tiivistä yhteistyötä komission kanssa (3 artiklan 6 kohdan, 33 artiklan tai samanaikaisesti kilpailusääntöjen nojalla tehtävän päätöksen puitteissa). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Silloin, kun vastuu juontuu samanaikaisesti digimarkkinasäädöksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklan määräysten rikkomisesta, näitä kahta sääntökokonaisuutta voidaan ilmeisesti soveltaa samanaikaisesti. Digimarkkinasäädöksessä olisi sen vuoksi selvennettävä täytäntöönpano- ja koordinointiprosesseja oikeusvarmuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi (1 artiklan 6 kohta). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK on sitä mieltä, että 10 artiklan mukaisen uusien velvoitteiden asettamisen ja 17 artiklan mukaisen käytäntöjen lisäämisen suhteen omaksutun erilaisen lähestymistavan syistä ja vaikutuksista on tarpeen keskustella yksityiskohtaisesti. Komitea pitää myös tarpeellisena määritellä portinvartijoita nimettäessä tarkasteltaviin kuuteen muuttujaan liittyvät erityiset poikkeukselliset olosuhteet (3 artiklan 6 kohta). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ESTK katsoo tämän perusteella, että ydinpalvelun, loppukäyttäjän ja yrityskäyttäjän määritelmien tulisi olla paljon tarkempia. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK:n mielestä olisi selvennettävä, että 5 ja 6 artiklassa tarkoitetut käytännöt ovat kiellettyjä (mustalla listalla). Käytäntöjä koskevan 6 artiklan täytäntöönpanosta on kuitenkin sovittava erikseen komission ja portinvartijoiden välisen säännöllisen vuoropuhelun yhteydessä. |
| --- | --- |

1.12

2.   Huomioita soveltamisalasta ja nimeämisestä

| 2.1 | ETSK katsoo, että soveltamisala kattaa hyvin laajan joukon palveluja, jotka ovat tosin erittäin tärkeitä. Soveltamisalaan kuuluvat itse asiassa vain kyseisiin ydinalustapalveluihin suoraan liittyvät käytännöt, ja velvoitteita sovelletaan yksinomaan niihin. Komitea kannattaa oikeusvarmuuden takaamista siten, että asetusta tarkistetaan palvelujen laajuuden muuttuessa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK toteaa, että kaikki ydinpalvelumarkkinoiden toimintaa koskevat huolenaiheet eivät liity loppukäyttäjiin (ks. f, g ja h alakohdassa mainitut palvelut), ja pohtii, onko digimarkkinasäädöksen mukaisen prosessin vaikutusta yritysten välisiin ydinpalveluihin arvioitu riittävästi varsinkaan mainosalan ekosysteemin (mainosmarkkinat) osalta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jos ydinpalveluja tarjotaan, on mahdollista arvioida, onko jollakin tällaisten palvelujen tarjoajalla ominaisuuksia, joiden kaikkien täyttyessä toimija katsotaan kyseisen palvelun osalta portinvartijaksi. ETSK kannattaa tällaista kumulatiivista lähestymistapaa. |
| --- | --- |

2.3

2.4   Erityishuomioita portinvartijaolettamaan liittyvästä määrällisestä arvioinnista

| 2.4.1 | ETSK toteaa, että ensimmäisenä kynnysarvona on kyseisestä palvelusta kertyvän liikevaihdon sijasta alustan omistavan yrityksen kokonaisliikevaihto, mukaan lukien kaikki sellainenkin liiketoiminta, joka ei pohjaudu alustoihin tai ole verkkoliiketoimintaa. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | ETSK kannattaa taloustietoihin perustuvaa kynnysarvoa ja erityisesti sitä, miten siihen on sisällytetty markkina-arvo, jotta voidaan ottaa huomioon alustojen kyky muuntaa käyttäjät ja rahoituskapasiteettinsa rahaksi (mukaan lukien kyky hyödyntää pääsyä rahoitusmarkkinoille). |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | ETSK tiedostaa toisen kynnysarvon yhteydessä käyttäjämäärään liittyvien kriteerien merkityksen (tarkastelun kohteena olevan nimenomaisen ydinalustapalvelun osalta). |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Ehdotuksessa esitetty loppukäyttäjän määritelmä (2 artiklan 16 alakohta) on lähellä kuluttajan määritelmää, ja sitä käytetään, kuten yleensä, ammattikäyttäjän vastakohtana. Ehdotetun asetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa esitetään kestoon (kuukaudet) ja merkityksellisyyteen (aktiivisuus) perustuvia loppukäyttäjiin liittyviä määritteitä. ETSK katsoo, että loppukäyttäjän määritelmän tulisi olla täsmällinen (käyttäjät, jotka käyvät sivustolla ja käyttävät sitä kuukausittain). Sama koskee yrityskäyttäjiä. Komitea kehottaa oikeusvarmuuden vuoksi selventämään asetusehdotuksessa loppukäyttäjän ja yrityskäyttäjän käsitteitä tai ainakin määrittelemään ne. |
| --- | --- |

2.4.4

2.5   Erityishuomioita portinvartijoiden laadullisesta arvioinnista

| 2.5.1 | Jos kaikki kynnysarvot eivät ylity, komissio voi tehdä markkinatutkimuksen. Jäsenvaltio voi pyytää tätä (15 artikla), ja tässä yhteydessä määritellään kuuden muun muuttujan perusteella, täyttääkö kyseinen alusta kolme määrityskriteeriä (3 artiklan 6 kohta). |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Euroopan komission esittämässä laadullisessa sisämarkkinaselvityksessä tarkastellaan monia kilpailuoikeudellisesti ja taloustieteellisesti merkityksellisiä muuttujia. Ennakkotapausten puuttuessa (portinvartijaksi nimeäminen ei edellytä merkityksellisten markkinoiden määrittelemistä tai määräävän markkina-aseman osoittamista) on epäselvää/testaamatta, montako ominaisuutta tai muuttujaa tulee kyseeseen ja miten vahvoja ne ovat. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Jos tavoitteena on puuttua tilanteisiin, jotka ovat verrattavissa määrällisessä arvioinnissa määriteltyihin tilanteisiin mutta joissa kynnysarvot eivät ylity, ETSK pitää arviointimekanismin sisällön kuvausta hyvin suppeana. Ensi näkemältä mikään ei estä tulkitsemasta näitä muuttujia laajemmin ja soveltamasta niitä suurempaan joukkoon toimijoita, sillä kuten tiedämme, monet liiketoimintamallit talouden eri sektoreilla kehittyvät digitalisaation ja uusien liiketoimintamallien kautta ja niiden puitteissa tehdään tähän liittyviä kokeiluja. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | Koska toimija voidaan nimetä mainittujen kuuden muuttujan perusteella portinvartijaksi, ETSK katsoo, että niihin liittyvät erityiset poikkeukselliset olosuhteet olisi määriteltävä. |
| --- | --- |

2.5.4

3.   Huomioita luetelluista käytännöistä

| 3.1 | Jotta voidaan ymmärtää digimarkkinasäädöstä koskevassa ehdotuksessa esitettyjä luetteloita erilaisista käytännöistä, on ETSK:n mielestä tärkeää luoda katsaus komission aiempaan työhön: viime vuosina yksilöityihin käytäntöihin, uuden P2B-asetuksen soveltamisalaan jo sisältyviin käytäntöihin sekä käytäntöihin, jotka voitaisiin kattaa mukauttamalla kilpailulainsäädäntöä digitaaliseen ekosysteemiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Soveltamisalaan kuuluvat käytännöt olisi ETSK:n mielestä rajattava selvemmin, etenkin jos komissio voi lisätä niitä. Vaikuttaakin siltä, että monissa 5 artiklassa tarkoitetuissa käytännöissä on kyse alustojen ydinpalveluista, kun taas 6 artiklassa viitataan tällaisten ydinalustapalvelujen käyttöön markkinatulosten edistämistarkoituksessa ja niihin vaikuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK kehottaa luomaan vankan sertifiointijärjestelmän, joka perustuu testimenettelyihin, joiden avulla yritykset voivat varmistaa tekoälyjärjestelmiensä luotettavuuden ja turvallisuuden. Algoritmipohjaisen päätöksenteon läpinäkyvyys (etenkin luokitusjärjestelmissä), jäljitettävyys ja selitettävyys ovat tekninen haaste, jonka selättämiseksi tarvitaan tukea EU:n rahoitusvälineistä, kuten Horisontti Eurooppa -ohjelmasta (2). |
| --- | --- |

3.3

3.4   Erityishuomioita epäoikeudenmukaisista datavetoisista käytännöistä

| 3.4.1 | ETSK pitää tarpeellisena parantaa edelleen yleisen tietosuoja-asetuksen täytäntöönpanoa määrittelemällä tarkemmin 5 artiklan a alakohdassa tarkoitettu käytäntö. Komitea kannustaa Euroopan komissiota myös tarkastelemaan yleistä tietosuoja-asetusta ja siihen liittyviä säädöksiä säännöllisesti uudelleen teknologian kehityksen valossa (3). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Tiedon tosiasiallisen siirrettävyyden osalta (6 artiklan h alakohta) ETSK huomauttaa, että pilvipalveluala laatii parhaillaan tietojen vapaata liikkuvuutta koskevan asetuksen mukaisesti käytännesääntöjä, joilla on tarkoitus varmistaa sopimusten ja teknisten vaatimusten läpinäkyvyys sopimusten päättämistä ajatellen ja sen mahdollistamiseksi, että tietoja voidaan siirtää pilvipalvelujen tarjoajien välillä tai takaisin omiin tietovarastoihin. Käytännesääntöjen kykyä edistää siirrettävyyttä pilvipalvelumarkkinoilla arvioidaan piakkoin. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Erityishuomioita epäreiluista omaa yritystä suosivista käytännöistä

| 3.5.1 | Digimarkkinasäädöksen mukaan portinvartijat eivät saa kohdella muita suotuisammin edes samaan yritykseen kuuluvia kolmansia osapuolia. Tätä tarkennusta ei kuitenkaan toisteta muissa säännöksissä, vaikka portinvartija voisi pyrkiä välttämään niissä säädettyjä rajoituksia toimittamalla asiaan liittyviä tietoja kolmannelle osapuolelle. Esimerkkeinä voidaan mainita 5 artiklan a alakohta ja 6 artiklan 1 kohdan a alakohta, joissa ei kielletä tietojen siirtämistä kolmannelle osapuolelle (kuuluupa se samaan yritykseen tai ei). Ehdotetun asetuksen 11 artikla tarjoaa jonkinlaisen ratkaisun, mutta komitea ei pidä sitä riittävänä. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Ehdotetun asetuksen 5 artiklan b alakohdan pariteettilausekkeen perusteella portinvartijat eivät saisi estää yrityskäyttäjiä tarjoamasta kuluttajille samoja tuotteita ja palveluja muiden verkossa toimivien välityspalvelujen tai hakukoneiden kautta ehdoin, jotka poikkeavat niiden omalla alustalla sovellettavista ehdoista. ETSK katsoo, että ilmaus ”hinnoin tai ehdoin, jotka poikkeavat” on laaja ja voi viitata hinnan lisäksi muihinkin seikkoihin, jotka on mahdollisesti määriteltävä. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Erityishuomioita epäoikeudenmukaisista käyttöehdoista

| 3.6.1 | ETSK toteaa 5 artiklan d alakohdassa tarkoitetun käytännön osalta, että P2B-asetukseen sisältyy jo säännöksiä, joilla varmistetaan yrityskäyttäjien mahdollisuus tehdä valituksia sekä avoimuus valitusten käsittelyssä, ja kyseenalaistaa tämän käytännön tarkoituksenmukaisuuden. Komitea aprikoi, miksei se koske loppukäyttäjiä. |
| --- | --- |

3.6.1

4.   Huomioita tutkinta-, täytäntöönpano- ja seurantavaltuuksista

| 4.1 | Asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisten osallistamista päätöksentekoon, joka liittyy 3 artiklan 6 kohdan soveltamiseen, olisi harkittava perusteellisemmin. Komitea katsoo, että jäsenvaltion viranomaisilla olisi oltava oikeus pyytää komissiolta 6 kohdan mukaisen päätöksen tekemistä ja että komissiolla olisi oltava vastaavasti velvollisuus keskustella pyynnöstä ja tarvittaessa antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle mahdollisuus toteuttaa alustavia toimenpiteitä komission päätöstä odotettaessa. Komission olisi myös pyydettävä päätöstä varten lausunto kaikilta jäsenvaltioilta, joissa mahdollinen portinvartija toimii. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ehdotetussa asetuksessa yhdistyvät alustojen itsearviointi ja toimivaltaisen viranomaisen eli Euroopan komission suorittama arviointi. Arvioinnin tekee kuitenkin ensisijaisesti ydinpalveluja tarjoava alusta, jonka on ilmoitettava komissiolle kynnysarvojen saavuttamisesta kolmen kuukauden kuluessa (3 artiklan 3 kohta). ETSK toteaa, että digimarkkinasäädöksen mukainen prosessi tekee alustoista vastuuvelvollisia, ja pitää tätä myönteisenä. Se toteaa myös, että ehdotuksessa kunnioitetaan oikeutta puolustukseen ja muutoksenhakuun ja otetaan huomioon digitaalisen liiketoiminnan kehitysvauhti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK kannattaa digimarkkinasäädökseen liittyviä toimenpiteitä, jotka avaavat komissiolle mahdollisuuden arvioida ja seurata portinvartija-alustojen kasvua, esimerkiksi yritysten sulautumisia, jotka eivät ylitä asetuksen (EY) N:o 139/2004 (4) mukaisia raja-arvoja. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK pitää niin ikään hyvänä, että komissio arvioi, pystytäänkö EU:n nykyisen järjestelmän avulla seulomaan riittävän hyvin esiin sellaiset pienen liikevaihdon kohteiden merkittävät hankinnat, joilla voi olla vaikutusta kilpailuun EU:n sisämarkkinoilla (5). Komission jäsenen Margrethe Vestagerin ehdotus siitä, että kansallisilta kilpailuviranomaisilta alettaisiin ottaa vastaan lausuntopyyntöjä sulautumisista riippumatta siitä, onko kyseisillä viranomaisilla toimivaltaa tutkia asiaa, voisi olla toteuttamiskelpoinen (6). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Toimien vaikutuksen maksimoimiseksi Euroopan komission rinnalle tulee perustaa suunniteltu digitaalisten markkinoiden neuvoa-antava komitea. ETSK pitää 32 artiklaa tältä osin hyvin epämääräisenä ja katsoo, että neuvoa-antavan komitean tehtäväksi olisi annettava jatkuva valvonta ja seuranta. ETSK kehottaa myös harkitsemaan, voisiko kyseinen komitea ottaa vastaan valituksia kuluttajajärjestöiltä ja työmarkkinaosapuolilta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK katsoo, että elinkeinoelämän etujärjestöjä, kuluttajajärjestöjä ja ammattiliittoja olisi kuultava ja niiden näkemykset olisi otettava huomioon, kuten kilpailuasioissa. Digimarkkinasäädöksen 20 artiklassa valtuutetaan komissio kuulemaan eri tahoja ja kirjaamaan lausuntoja. ETSK suosittaa, että edellä mainittujen tahojen osallistuminen ja niiden oikeus tulla kuulluksi kirjataan selkeästi tähän artiklaan. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto digipalvelusäädöksestä

1

(2)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 64.

2

(3)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 64.

3

(4)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

4

(5)  https://one.oecd.org/document/DAF/COMP/WD(2020)24/en/pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019-2024/vestager/announcements/future-eu-merger-control_en

6

---

LIITE

Seuraava jaoston lausunnon kohta korvattiin täysistunnon hyväksymällä muutosehdotuksella, mutta se sai tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

| ”2.3 | Jos ydinpalveluja tarjotaan, on mahdollista arvioida, onko jollakin tällaisten palvelujen tarjoajalla ominaisuuksia, joiden kaikkien täyttyessä toimija katsotaan kyseisen palvelun osalta portinvartijaksi. ETSK ei usko tällaisen kumulatiivisen lähestymistavan takaavan portinvartijoiden esille saamista ja ehdottaa sen sijaan, että edellytyksenä olisi vain yhden kriteerin täyttyminen. Johdonmukaisuuden varmistamiseksi digipalvelusäädöksen kanssa sen tulisi olla käyttäjien lukumäärä. Komitea ilmaisee myös huolensa siitä, että portinvartijoiden tunnistamismenettely saattaa olla aikaa vievä, ja suosittaa siksi nopeampaa prosessia.” |
| --- | --- |

”2.3

Jos ydinpalveluja tarjotaan, on mahdollista arvioida, onko jollakin tällaisten palvelujen tarjoajalla ominaisuuksia, joiden kaikkien täyttyessä toimija katsotaan kyseisen palvelun osalta portinvartijaksi. ETSK ei usko tällaisen kumulatiivisen lähestymistavan takaavan portinvartijoiden esille saamista ja ehdottaa sen sijaan, että edellytyksenä olisi vain yhden kriteerin täyttyminen. Johdonmukaisuuden varmistamiseksi digipalvelusäädöksen kanssa sen tulisi olla käyttäjien lukumäärä. Komitea ilmaisee myös huolensa siitä, että portinvartijoiden tunnistamismenettely saattaa olla aikaa vievä, ja suosittaa siksi nopeampaa prosessia.”

Äänestystulos:

| Puolesta: | 98 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 83 |
| Pidättyi äänestämästä: | 20 |

Puolesta:

98

Vastaan:

83

Pidättyi äänestämästä:

20

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/70 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/70

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) ja direktiivin 2000/31/EY muuttamisesta”

(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

(2021/C 286/13)

| Esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 11.2.2021
  Euroopan parlamentti, 8.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 235/3/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 11.2.2021

Euroopan parlamentti, 8.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

31.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

235/3/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on tyytyväinen ehdotukseen digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista (digipalvelusäädös) aikana, jolloin on syntynyt uusia ja innovatiivisia tietoyhteiskunnan (digitaalisia) palveluja, jotka muuttavat EU:n kansalaisten päivittäistä elämää. Ne myös muovaavat ja muuttavat tapaa, jolla kansalaiset viestivät, käyttävät yhteyksiä, kuluttavat ja harjoittavat liiketoimintaa. Kyseiset palvelut ovat edistäneet kauaskantoisella tavalla yhteiskunnallista ja taloudellista muutosta EU:ssa ja muualla maailmassa, ja covid-19-kriisi on osoittanut, kuinka tärkeitä ne ovat luotaessa parempaa yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa komission pyrkimyksiä estää sisämarkkinoiden pirstoutuminen liiallisilla kansallisilla säännöillä ja säännöksillä, jotka voisivat heikentää järjestelmää ja estää kaikkia eurooppalaisia yrityksiä hyötymästä vahvoista sisämarkkinoista. ETSK vaatiikin selkeää viestiä digipalvelusäädöksen kattavuudesta. ETSK katsoo, että ehdotus tarjoaa tilaisuuden luoda digitaalisille markkinoille globaaleja standardeja, jotka voivat ohjata Euroopan tähän uuteen aikakauteen ja joilla voidaan varmistaa korkeatasoinen kuluttajien turvallisuus ja kuluttajansuoja verkossa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tietoinen siitä, että keskustelu digipalvelusäädöksestä vie aikaa ja että pitkällä aikavälillä tarvitaan kompromisseja. Tästä huolimatta ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittämään järkevän aikataulun keskustelulle ja osallistavalle julkiselle kuulemiselle sekä asetuksen ja strategian täytäntöönpanolle. On olennaisen tärkeää, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat prosessiin, jotta kaikille toimijoille voidaan luoda tasapuoliset toimintaedellytykset riippumatta siitä, ovatko ne sijoittautuneet Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo myös, että digitaaliteknologian merkityksen vuoksi painopisteenä ovat nyt uudet säännöt ja säännökset, jotta voidaan ratkaista kyseiseen teknologiaan liittyvät ongelmat ja haasteet. Uusi talous edellyttää uusia toimintamalleja. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suhtautuu myönteisesti suosittelujärjestelmien ja mainonnan läpinäkyvyyden lisäämiseen. Suosittelujärjestelmiä ei kuitenkaan tulisi demonisoida, mutta olisi varmistettava, että kuluttajat saavat vain haluamansa mainokset. Säännöksissä olisi näin ollen korostettava yksilöllistä itsemääräämisoikeutta, ja ETSK katsoo, että asetuksen 29 ja 30 artiklassa olisikin pyrittävä huolehtimaan asianmukaisesta tasapainosta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK panee merkille, että alkuperämaaperiaatteessa on monia puutteita, ja kehottaa reilun kilpailun ja mahdollisimman korkeatasoisen kuluttajansuojan varmistamiseksi pohtimaan huolellisesti vaihtoehtoisten menetelmien, esimerkiksi määrämaaperiaatteen, soveltamista erityisesti verotukseen, työhön ja kuluttajiin liittyvissä kysymyksissä, ellei EU:n tasolla ole tiukempaa sääntelyä. Olisi varmistettava, että alustatyöntekijöihin sovelletaan samoja työlainsäädännön säännöksiä kuin siinä maassa, jossa palvelu tarjotaan, koska työntekijöiden huonoista työoloista ja -ehdoista on tullut erittäin ongelmallinen asia oikeudenmukaisen kilpailun kannalta. Yleistavoitteena on huolehtia sisämarkkinoiden toteutumisesta ja vahvistaa niitä takaamalla tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille toimijoille. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Läpinäkyvyysvelvoitteet eivät saisi estää teknologian kehittymistä etenkään tekoälyn ja tietojenkäsittelyn alalla. Vaikka tekoälyn läpinäkymättömyys (black box) aiheuttaa riskejä, tällä periaatteella toimivasta tekoälystä voi olla myös merkittävää hyötyä. ETSK korostaa, että lainsäädäntöä on tarkennettava ja ettei se saa estää teknistä kehitystä ja että on otettava huomioon kuluttajien ja työntekijöiden mahdollisimman korkeatasoinen suoja. Se kehottaa laatimaan asianmukaiset puitteet, joiden avulla yritykset voivat varmistaa tekoälyjärjestelmiensä oikeudenmukaisuuden, luotettavuuden ja turvallisuuden. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Säilytyspalvelun tarjoajien vastuuvapautta tulisi lakata soveltamasta vain silloin, kun sisältö on selvästi laitonta tai se on tuomioistuimen päätöksellä todettu laittomaksi. ETSK suosittaa, että otetaan käyttöön verkossa toimivia markkinapaikkoja koskeva positiivinen vastuujärjestelmä, jota sovelletaan tietyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Käytettyjä määritelmiä olisi yksinkertaistettava ja mahdollisuuksien mukaan yhdenmukaistettava asiaan liittyvien säädösten, kuten digimarkkinasäädöksen, tekijänoikeudesta digitaalisilla sisämarkkinoilla annetun direktiivin ja P2B-asetuksen kanssa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Digipalvelusäädös on osa laajempaa alustatalouden sääntelyä, ja sen yhteydessä on tarkasteltava myös verotusta, työntekijöiden oikeuksia (mukaan luettuina sosiaalinen suojelu, terveys ja turvallisuus, oikeus järjestäytymiseen ja työehtosopimusneuvotteluihin), vaurauden jakautumista, kestävää kehitystä ja tuoteturvallisuutta. ETSK kiinnittää huomiota siihen, että on valtava tehtävä koordinoida asianmukaisesti kaikkia asianomaisia välineitä ja aloitteita erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien, televiestinnän, tietosuojan ja yksityisyyden suojan, tuotevastuun, tuoteturvallisuuden, audiovisuaalipalvelujen ja tietysti sähköisestä kaupankäynnistä annetun direktiivin aloilla. Tarvitaankin asianmukainen kokonaiskuva sen selvittämiseksi, miten nämä digipalvelusäädökseen liittyvät erilaiset näkökohdat voidaan ottaa huomioon. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kiinnittää jatkossakin erityistä huomiota verotukseen, datahallintoon, työsuhteen tyyppiin, työoloihin ja -ehtoihin sekä kuluttajansuojaan, sillä nämä ovat merkittäviä tekijöitä digitaalitalouden toisinaan epäreilun kilpailun kannalta. Komitea korostaa, että näihin haasteisiin on vastattava ottaen huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, digitaalistrategia, perusoikeuskirja ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

| 2.1 | Digitaaliteknologiat voivat olla erittäin tärkeitä arkielämämme kannalta. Niistä voi olla suurta hyötyä yhteiskunnalle ja taloudelle, ja nykyään tunnustetaan yleisesti, että ne ovat välttämättömiä markkinoiden toiminnan ja keskinäisten suhteidemme kannalta ja että niistä on todellista hyötyä yhteisölle kokonaisuudessaan. Digitaaliset palvelut ovat kuitenkin myös tuoneet mukanaan merkittäviä haasteita yksilöille, yhteiskunnalle ja markkinoille. Oikeudenmukaisempi Eurooppa edellyttää, että digitaalialaa säännellään asianmukaisesti ja että varmistetaan hyötyjen asianmukainen jakautuminen ja kaikkien markkinatoimijoiden (kansalaisten, kuluttajien, työntekijöiden ja kaikenkokoisten yritysten) riittävä suojelu. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Reagoidessaan lukuisiin asiakirjoihin, oikeuskäytännön kehittymiseen ja kehotuksiin – yhtäältä EU:n nykyisen sähköistä kaupankäyntiä koskevan oikeudellisen kehyksen kunnianhimoisten uudistusten edistämiseksi säilyttäen vastuujärjestelmän, yleisen valvonnan kiellon ja sisämarkkinalausekkeen perusperiaatteet ja toisaalta ajanmukaisempien, oikeudenmukaisempien ja kilpailukykyisempien digitaalisten markkinoiden kehittämiseksi – komissio keskittyy kahteen keskeiseen välineeseen: digipalvelusäädökseen ja digimarkkinasäädökseen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Digipalvelusäädöksellä EU:n tulisi varmistaa korkeatasoinen eurooppalainen kuluttajansuoja digitaalitalouden monien näkökohtien, erityisesti digitaalisten verkkoalustojen, osalta. Ehdotuksen tärkeimpiä ja kiistanalaisimpia näkökohtia ovat laittoman sisällön torjuminen ja läpinäkyvyyden lisääminen suurelle yleisölle suunnatussa mainonnassa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Digimarkkinasäädöksessä komissio keskittyy Euroopan digitaalisten markkinoiden toimintatapaan ja pyrkii kaikille markkinatoimijoille tasapuolisten toimintaedellytysten luomisella edistämään markkinoiden tasapainoa, kilpailullisuutta ja innovatiivisuutta, jotta ihmisille voidaan tarjota enemmän ja parempia palveluja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK suhtautuukin myönteisesti komission pyrkimyksiin jatkaa digitaalitalouden sääntelyä ja tehdä siitä luotettava sekä yhteiskunnan että talouden kannalta. Kansalaiset, työntekijät ja talouden toimijat, erityisesti pk-yritykset ja haavoittuvassa asemassa olevat ihmiset, tarvitsevat suojaa toimiessaan digitaalisten alustojen parissa. Turvallisuudesta on huolehdittava kaikissa toiminnoissa, oli kyse sitten sisällöstä, liiketoimista tai vaikkapa teollis- ja tekijänoikeuksista. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:n kybertoimintaympäristöä koskevat säännöt ovat yhä monimutkaisempia ja hajanaisempia, ja niiden selkeyttä ja johdonmukaisuutta olisi pyrittävä parantamaan. Liian monimutkaiset säännöt voivat olla haitallisia sekä yrityksille että kansalaisille, sillä ne tukahduttavat innovointia, lisäävät kustannuksia ja vaikeuttavat ihmisten mahdollisuuksia käyttää oikeuksiaan. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission aikomukseen koordinoida ja virtaviivaistaa täytäntöönpanosääntöjen menettelyllisiä näkökohtia jäsenvaltioissa ja on tyytyväinen suoraan sovellettavan oikeudellisen välineen valintaan. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK painottaa, että digipalvelusäädöksen olisi oltava johdonmukainen sellaisen mahdollisen oikeudellisen kehyksen kanssa, jolla puututaan muihin tärkeisiin alustatalouteen liittyviin kysymyksiin, kuten työntekijöiden oikeuksiin (mukaan luettuina sosiaalinen suojelu, terveys ja turvallisuus, oikeus järjestäytymiseen ja työehtosopimusneuvotteluihin) (1), verotukseen ja varallisuuden jakautumiseen sekä kestävyyteen, ja korostaa, että näihin haasteisiin on vastattava Euroopan tasolla ottaen huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, digitaalistrategia, perusoikeuskirja ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari. ETSK seuraa erityisen valppaasti sellaisia komission tulevia aloitteita, jotka liittyvät verotukseen, datahallintoon, työsuhteen tyyppiin, työoloihin ja -ehtoihin sekä kuluttajansuojaan, sillä nämä ovat merkittäviä tekijöitä digitaalitalouden toisinaan epäreilun kilpailun kannalta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kybertoimintaympäristön sääntelyssä olisi otettava mahdollisimman pitkälle huomioon tulevaisuuden vaatimukset ja teknologianeutraalius. Näin luodaan selkeyttä ja markkinamahdollisuuksia kaikille ja painotetaan kuluttajansuojaa ja turvallisuutta. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | On tärkeää, että komissio esittää digitaalitalouden verotuksen alalla aloitteita kansainvälisten keskustelujen puitteissa ja tuo tässä yhteydessä esiin periaatteita, jotka liittyvät oikeudenmukaisuuteen, avoimuuteen, vaurauden jakautumiseen ja kestävyyteen, ja korostaa tarvetta käsitellä näitä kysymyksiä Euroopan tasolla ottaen huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, digitaalistrategia, perusoikeuskirja ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari. |
| --- | --- |

2.9

3.   Erityistä

| 3.1 | Lainsäädännön parantaminen ja tehostaminen muun muassa epäreilun kilpailun välttämiseksi ovat uuden talouden keskeisiä kysymyksiä. Komissio on selvästi sitä mieltä – ja ETSK kannattaa tätä näkemystä –, että tarvitaan uusia keinoja ja toimintamalleja, jotta voidaan säännellä markkinoita, joilla ei voida enää käyttää totuttuja välineitä tai toimia entiseen tapaan. On selvää, ettei tavanomaisella kilpailulainsäädännöllä kyetä vastaamaan tehokkaasti suurten teknologiayritysten aiheuttamiin haasteisiin ja vaikeuksiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK kehottaa laatimaan selkeämmät säännöt, esimerkkinä säännöt, joita komissio aikoo tutkia digitaalisen maailman osalta sisämarkkinoiden yksinkertaistetun ja nopeutetun sääntelykehyksen pohjalta. EU:n on ajanmukaistettava lainsäädäntövälineitään voidakseen puuttua portinvartija-alustoihin liittyvien kysymysten ohella tehokkaasti myös digitaalisten markkinoiden ongelmiin. Uusi talous edellyttää erilaisia toimia, ja ETSK onkin tyytyväinen digimarkkinasäädöstä koskevaan aloitteeseen (2). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kaikissa sääntelytoimissa on otettava huomioon Euroopan digitaalinen suvereniteetti, jotta voidaan suojella yrityksiä ja myös työntekijöitä, kuluttajia ja kansalaisia. Covid-19-kriisin myötä vaarallisten tuotteiden myynti, valheelliset arviot, sopimattomat kaupalliset menettelyt ja muut kuluttajalainsäädännön rikkomukset, piratismi ja väärentäminen digitaalisilla alustoilla ovat lisääntyneet kestämättömästi. Tätä taustaa vasten on selvää, miten arvokas digipalvelusäädöstä koskeva aloite on ja että on toimittava pikaisesti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | On niin ikään ilmeistä, että täytäntöönpanomekanismit, joilla torjutaan digitaalisiin alustoihin liittyviä petoksia ja laittomuuksia, ovat haaste, mutta niiden avulla voidaan lisäksi varmistaa, että digitaalitaloudesta eniten hyötyvillä yrityksillä on myös muita enemmän velvoitteita. ETSK katsoo, että digipalvelusäädöksellä on keskeinen rooli pyrittäessä palauttamaan luottamus markkinoihin ja saamaan jäsenvaltiot määrittämään nykyiset eroavuutensa huomioon ottaen nopea ja tehokas täytäntöönpanomekanismi, joka soveltuu kaikille jäsenvaltioille. ETSK on tyytyväinen siihen, että täytäntöönpanon puutteet laittoman verkkomainonnan alalla todennäköisesti vähenevät digipalvelusäädöksen ansiosta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Täytäntöönpanojärjestelmien ja -mekanismien toimintamallista riippumatta komission on myönnettävä ja jäsenvaltioiden on investoitava riittävästi varoja henkilöresursseihin, koulutusjärjestelmiin, ohjelmistoihin ja laitteistoihin. Näin voidaan vahvistaa luottamusta markkinoilla ja ihmisten keskuudessa. Onkin ensisijaisen tärkeää määritellä digipalvelusäädöksen täytäntöönpanoon liittyvät kustannukset sekä yhteiskunnalle oletettavasti koituvat kustannukset, jos toimiin ei ryhdytä, ja varmistaa asianmukaiset edellytykset, jotta kaikki jäsenvaltiot saadaan mukaan toimiin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Digipalvelusäädöksen soveltamisalaa määriteltäessä koolla on merkitystä: kaikkia alalla toimivia yrityksiä ei pitäisi kohdella samalla tavoin, jotta vältetään taloudelliseen voimaan ja kokoon liittyvä epäreilu kilpailu. Ehdotettu kriteeri eli työntekijöiden määrä saattaa kuitenkin osoittautua soveltumattomaksi ja helposti kierrettäväksi. Tämä on erityisen tähdellistä, sillä merkittävä osa ehdotetussa asetuksessa säädetyistä alustoja koskevista velvoitteista – kuten valitusten käsittely, väärinkäytösten vastaiset toimenpiteet, rikoksista ilmoittaminen, mainonnan läpinäkyvyys, riippumattomat tarkastukset ja luotettavat ilmoittajat – ei koske mikro- tai pienyrityksiä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK korostaa kuitenkin, että on tärkeää suojella pk-yrityksiä, mikroyrityksiä ja yhteisötalouden yrityksiä. Niillä ei välttämättä ole varaa säännösten noudattamisesta ja investoinneista aiheutuviin kustannuksiin, ja on varmistettava, etteivät ne joudu kärsimään sellaisen asetuksen täytäntöönpanosta, jonka tarkoituksena on luoda oikeudenmukaiset kilpailuolosuhteet. ETSK kehottaakin käyttämään vaihtoehtoisia kriteerejä mikro- ja pienyritysten määrittämiseksi (16 artikla), kuten vuosittainen liikevaihto, omistussuhteet tai organisaatiorakenne. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK suhtautuu myönteisesti niille yrityksille tarkoitettuun sopeutumisaikaan, jotka kuuluvat erittäin suuriin verkkoalustoihin (25 artiklan 4 kohta). Kyseiset yritykset kasvavat usein hyvin nopeasti, ja niille olisi annettava kohtuulliset mahdollisuudet mukautua ehdotuksessa vahvistettuihin tiukempiin vaatimuksiin ja velvollisuuksiin. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Vaikka ehdotuksessa tehdään selväksi, että sitä on pidettävä yleissäännöksenä, eri välineissä vaikuttaa olevan monia toisiinsa läheisesti liittyviä käsitteitä, minkä vuoksi säännösten noudattaminen saattaa olla hankalaa ja aiheuttaa yrityksille ja kuluttajille lisäkustannuksia. Ehdotuksessa esimerkiksi määritellään käsite ”verkkoalusta”. Käsitettä ”alusta” ei määritellä mutta sitä käytetään P2B-asetuksessa (asetus (EU) 2019/1150 (3)). Digitaalisia sisämarkkinoita koskevassa direktiivissä ((EU) 2019/790 (4)) käytetään käsitettä ”verkkosisällönjakopalvelujen tarjoaja”, ja ehdotetussa digimarkkinasäädöksessä puhutaan ”portinvartijoista” ja ”ydinalustapalveluista”. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Digitaalisten palvelujen yleistyessä liiketoimintamallit ovat kehittyneet ja monimutkaistuneet ja eri toimijoiden väliset erot hämärtyvät. Kun otetaan huomioon alan nopea kehitys, joka on haaste sääntelyviranomaisille, tarvitaan selkeitä määritelmiä. ETSK suosittaa, että digitaalitalouden yhteydessä määritellään selkeämmin alustat, käyttäjät tai vastaanottajat (ehdotuksessa käytetään molempia termejä, mutta ”vastaanottajat” esiintyy paljon useammin), kuluttajat ja työntekijät. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Nykyisen ehdotuksen mukaan elinkeinonharjoittajien jäljitettävyyttä koskevia sääntöjä sovelletaan vain, ”[j]os verkkoalusta antaa kuluttajille mahdollisuuden tehdä etäsopimuksia elinkeinonharjoittajien kanssa” (22 artikla). Vaihtoehtoisesti voidaan määritellä palveluntarjoajat tai alustat, joiden kautta kuluttajat voivat tehdä etäsopimuksia toimijoiden kanssa, ”markkinapaikoiksi” ja selventää, mitä sääntöjä tähän välittäjäryhmään sovelletaan. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Käytännesääntöjen laatiminen 35 ja 36 artiklan mukaisesti olisi toteutettava avoimella ja osallistavalla tavalla. Käyttäjiä ja vastaanottajia edustavien järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten ja asianomaisten viranomaisten olisi osallistuttava käytännesääntöjen laatimiseen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK panee merkille, että alkuperämaaperiaatteessa on monia puutteita, ja kehottaa reilun kilpailun ja mahdollisimman korkeatasoisen kuluttajansuojan varmistamiseksi pohtimaan huolellisesti vaihtoehtoisten menetelmien, esimerkiksi määrämaaperiaatteen, soveltamista erityisesti verotukseen, työhön ja kuluttajiin liittyvissä kysymyksissä, ellei EU:n tasolla ole tiukempaa sääntelyä. Olisi varmistettava, että alustatyöntekijöihin sovelletaan samoja työlainsäädännön säännöksiä kuin siinä maassa, jossa palvelu tarjotaan, koska työntekijöiden huonoista työoloista ja -ehdoista on tullut erittäin ongelmallinen asia oikeudenmukaisen kilpailun kannalta. Yleistavoitteena on huolehtia sisämarkkinoiden toteutumisesta ja vahvistaa niitä takaamalla tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille toimijoille. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Ehdotuksen 8 ja 9 artiklassa säädettyä järjestelmää ei myöskään tulisi pitää vaihtoehtona tuomioiden tunnustamiselle ja täytäntöönpanolle, ja olisi selvennettävä, että tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta kieltäytymistä koskevat säännöt ovat edelleen voimassa ja sovellettavissa. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK suhtautuu myönteisesti selvennykseen, jonka mukaan oma-aloitteiset tutkimukset eivät vaikuta vastuuvapautusten sovellettavuuteen (6 artikla), ja siihen, että säilytetään yleinen periaate, jonka mukaan valvontavelvoitetta ei sovelleta (7 artikla). Näiden säännösten ei kuitenkaan tulisi vaikuttaa verkossa toimivien markkinapaikkojen velvollisuuteen toteuttaa 22 artiklassa tarkoitettuja elinkeinonharjoittajien ja tarjottujen tuotteiden ja palvelujen säännöllisiä tarkastuksia. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Ehdotuksen 12 artiklan 1 kohtaa olisi selvennettävä sen osalta, kattaako säännös esimerkiksi teknisten tietojen kaltaiset tiedot, jotka annetaan ohjelmistojen tarjoajille sovelluspalvelusopimuksessa. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | ETSK on tyytyväinen ilmoitusmekanismeja ja sisäisiä valitustenkäsittelyjärjestelmiä koskevaan yksityiskohtaiseen sääntelyyn sekä ehdotuksen tarjoamiin suojatoimiin. ETSK katsoo kuitenkin, että palveluntarjoajan olisi oltava vastuussa vain (5 artikla), jos sisältö on selvästi laitonta alkuperämaan lainsäädännön tai suoraan sovellettavan unionin oikeuden nojalla tai jos tuomioistuin on todennut sen laittomaksi. Muussa tapauksessa välityspalvelujen tarjoajilla on kannustin poistaa sisältö vakiokäytäntönä. Tietyntyyppisen sisällön oikeudellinen arviointi saattaa olla hyvin monimutkaista, eikä välityspalvelujen tarjoajien tulisi katsoa olevan vastuussa sisällön poistamisesta. Tämä vastaa 20 artiklaa, jossa tarkastellaan selvästi laitonta sisältöä ja säädetään velvoitteesta keskeyttää palvelun tarjoaminen. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Digitaaliset palvelut edellyttävät pohjimmiltaan kykyä hallita dataa ja päästä siihen käsiksi. Tässä yhteydessä on tärkeää muistaa datahallintosäädös (COM(2020) 767 final), jossa mainitaan mahdollisuus perustaa ”dataosuuskuntia” datan hallintaa ja vaihtoa varten. Kyseiset osuuskunnat voivat auttaa pienyrityksiä, yrityksiä ja yksittäisiä yrittäjiä, jotka eivät välttämättä kykene yksinään pääsemään käsiksi suuriin datamääriin tai käsittelemään niitä. Tällaiset rakenteet mahdollistavat yhteisen osallistavan hallintotavan datan välitykseen, vaihtoon tai jakamiseen liittyvien palvelujen hallinnoimiseksi sellaisten yritysten kesken sekä yritysten ja yrittäjien kesken, jotka voisivat tarjota dataa mutta myös hyötyä siitä ja käyttää sitä. |
| --- | --- |

3.18

4.   Täytäntöönpanostrategia – toimien toteuttaminen

| 4.1 | Ehdotuksessa todetaan, että vaikutustenarviointiraportissa selvitetään digipalvelusäädöksen ja laajemman sääntelykehyksen välisiä yhteyksiä, esitetään yksityiskohtaisempia kuvauksia toimintavaihtoehdoista ja analysoidaan yksityiskohtaisemmin tarkistetussa vaikutustenarviointiraportissa käsiteltyä tausta-aineistoa. Tämä on olennaisen tärkeää, mutta ei kaikki asiaan liittyvät muuttujat huomioon ottaen riitä pelkojen poistumiseen ja varovaisuudesta luopumiseen yhteiskunnassa. Digitaalipalvelujen merkitys taloudellemme ja yhteiskunnallemme mutta myös niiden mukanaan tuomat kasvavat riskit tulevat edelleen lisääntymään. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Toimenpiteiden täytäntöönpanon tuoman lisäarvon kannalta aloitteella saadaan aikaan merkittäviä tehokkuusetuja jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä ja joidenkin tekniseen apuun EU:n tasolla liittyvien resurssien jakamisessa, kun kyseessä ovat sisällön moderointijärjestelmien arvioiminen ja tarkastaminen, suosittelujärjestelmät ja verkkomainonta erittäin suurilla verkkoalustoilla. Tämä puolestaan tehostaa täytäntöönpano- ja valvontatoimia, sillä nykyinen järjestelmä perustuu suurelta osin vain harvojen jäsenvaltioiden rajalliseen valvontakapasiteettiin. Ehdotusta on kuitenkin parannettava, jotta varmistetaan täytäntöönpano ja kuluttajien oikeussuojakeinot tehokkaalla ja nopealla tavalla. Digipalvelusäädöksessä on säädettävä oikeussuojakeinoista, mukaan luettuina vahingonkorvaukset kuluttajille, siltä varalta, että yritykset eivät noudata digipalvelusäädöksen mukaisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ehdotuksessa todetaan, että komissio laatii kattavan kehyksen tämän säädöksen tuotosten, tulosten ja vaikutusten jatkuvalle seurannalle säädöksen soveltamispäivästä alkaen. Säädöstä arvioidaan vahvistetun seurantaohjelman perusteella viiden vuoden kuluessa säädöksen voimaantulosta. ETSK:n mielestä tämä ei ole kohtuullinen aika luottamuksen synnyttämiseksi markkinoilla ja kansalaisten keskuudessa eikä johdonmukaisuuden varmistamiseksi sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin tarkistuksen kanssa. Komission olisi arvioitava säädöstä säännöllisesti joka toinen vuosi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Säännöistä olisi tiedotettava tehokkaasti, eivätkä ne saa vaarantaa EU:n imagoa. EU:n kansalaisten suojelun ja kuluttajansuojan olisi oltava yksi sääntöihin liittyvän tulevan tiedottamisen ja niiden täytäntöönpanon tärkeimmistä näkökohdista. EU on ja sen on jatkossakin oltava avoin yrityksille, työntekijöille ja kansalaisille myös EU:n ulkopuolella. Asetusta ei tulisi nähdä taakkana tai esteenä vaan pikemminkin 2000-luvun tasapainoisena toimintamallina internetin sääntelyyn, jolla määritetään paremman ja oikeudenmukaisemman digitaalitalouden, turvallisemman verkkoympäristön ja elinvoimaisten demokratioiden turvaamisen normit. |
| --- | --- |

4.4

5.   Perusoikeudet

| 5.1 | Työntekijöiden oikeudet, kuluttajansuojan sekä yksityisyyden ja henkilötietojen suojan korkea taso ja perusvapaudet, kuten elinkeinovapaus ja palvelujen tarjoamisen vapaus sekä ajatuksen ja sanan- ja mielipiteenvapaus, on turvattava asiaankuuluvalla tavalla lainsäädännön ja perusoikeuskirjan mukaisesti. Ehdotuksessa olisi pyrittävä tasapainottamaan nämä seikat asianmukaisesti. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Tärkeä osa ehdotusta on menettelyn oikeudenmukaisuus. Tämä ei kuitenkaan sinällään välttämättä riitä varmistamaan tosiasiallista ja tehokasta oikeudenmukaisuutta, jos kannustimia ei mukauteta asianmukaisesti. Laittoman sisällön – tai, kuten jotkut ovat ehdottaneet, ”haitallisen sisällön” – laaja-alainen käsite saattaa rajoittaa sanan- ja mielipiteenvapautta. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Tiukat ja selkeät säännöt kansalaisten ja kuluttajien turvaksi suojelevat ihmisarvoa. Näillä näkökohdilla on tärkeä merkitys ehdotuksessa, ja ne olisi säilytettävä. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Digipalvelusäädöksessä ehdotettu kehys tarjoaa viranomaisille asianmukaiset välineet manipuloinnin, syrjintäriskin ja muiden väärinkäytösten estämiseksi ja seuraamiseksi ja niihin reagoimiseksi. ETSK on sitä mieltä, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on investoitava huomattavia varoja ja varmistettava, että ne tuottavat hyötyä koko yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Syrjintäriskin vähentämiseksi ETSK kehottaa painokkaasti EU:ta ja sen jäsenvaltioita investoimaan riittävästi resursseja alustojen käyttämien algoritmien valvontaan ja tarkastukseen. ETSK on tyytyväinen siihen, että mahdollisuudet päästä perehtymään dataan ja algoritmeihin ovat parantuneet, ja suosittaa, että nämä mahdollisuudet taataan viranomaisille kaikilla tasoilla, samoin kuin hyväksytyille riippumattomille tutkijoille, myös yleisen edun hyväksi toimivaa riippumatonta kansalaisyhteiskuntaa edustaville tutkijoille. |
| --- | --- |

5.5

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan komission järjestämä kuuleminen työolojen ja -ehtojen parantamisesta alustatyössä.

1

(2)  ETSK:n lausunto digimarkkinasäädöksestä (ks. tämän virallisen lehden s64.).

2

(3)  EUVL L 186, 11.7.2019, s. 57.

3

(4)  EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92.

4

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/76 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/76

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle”

(JOIN(2020) 18 final)

(2021/C 286/14)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon numero | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 238/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 21.4.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

31.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon numero

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

238/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) pitää ehdotettua strategiaa myönteisenä askeleena viranomaisten, kansalaisten ja yritysten suojelemiseksi maailmanlaajuisilta kyberuhkilta ja talouskasvun turvaamiseksi kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että valtiollisten tahojen saatavilla on oltava lisää rahoitusvaroja, jotta ne voivat investoida kyberturvallisuusinfrastruktuuriin tehokkaan toiminnan varmistamiseksi pandemian kaltaisissa kriisitilanteissa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin, jotka koskevat EU:n laajuisen turvaoperaatiokeskusten verkoston perustamista ja Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) yhteistyötä kaikkien sidosryhmien kanssa 5G:n aiheuttamien riskien rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK pitää myös tervetulleena ehdotusta kehittää edelleen Europolin roolia kyberrikollisuuden asiantuntijakeskuksena. Samoin se pitää tärkeänä sekä monisidosryhmäisen yhteisön kanssa että kansainvälisellä tasolla tehtävää yhteistyötä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK varoittaa kyberturvallisuusalan osaamisvajeesta ja suosittaa sellaisen EU:n laajuisen kyberturvallisuusalan urapolkuvälineen luomista, joka auttaa yksilöitä etsimään ja rakentamaan uraväyliä ja navigoimaan niillä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK nostaa esiin disinformaation. Disinformaation levittämisellä voi olla vakavia seurauksia, ja disinformaation ehkäisemisen olisi oltava osa kaikkia kyberturvallisuusstrategioita. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suosittaa, että kaikissa unionin strategisiin aloihin tehtävissä ulkomaisissa investoinneissa noudatetaan EU:n turvallisuuspolitiikkaa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK varoittaa kvanttitietokoneiden tulosta ja niiden aiheuttamista riskeistä. Tästä seuraa tarve siirtyä kvanttisuojattuun salaukseen tai jälkikvanttisalaukseen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa, että komission kyberturvallisuusstrategiaa päivitetään säännöllisesti mutta vähintään joka toinen vuosi, jotta tulevaisuuden teknologioihin ja riskeihin voidaan reagoida tehokkaasti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa myös työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun merkitystä sellaisten kyberturvallisuuspolitiikkojen suunnittelussa, joilla suojellaan tehokkaasti ihmisiä etätyössä ja yleisemmässä verkkotoiminnassa. |
| --- | --- |

1.10

2.   Euroopan komission tiedonanto

| 2.1 | Komission tiedonannon tavoitteena on korostaa EU:n sitoutumista mahdollisimman suuren vapauden ja turvallisuuden takaavan verkkoympäristön turvaamiseen kansalaistensa hyväksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tiedonannossa hahmotellaan EU:n visio tällä alalla, määritellään roolit ja vastuualueet ja ehdotetaan erityisiä EU:n tason toimia, joilla pyritään tarjoamaan vankkaa ja tehokasta suojelua ja turvaamaan samalla kansalaisten oikeudet, jotta verkkoympäristö olisi turvallinen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Ehdotetuilla toimilla pyritään






  — | saavuttamaan kyberuhkien sietokyky parantamalla julkisen ja yksityisen sektorin valmiuksia, varautumista, yhteistyötä, tietojenvaihtoa ja tietoisuutta verkko- ja tietoturvan alalla sekä kansallisella ja EU:n tasolla. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

saavuttamaan kyberuhkien sietokyky parantamalla julkisen ja yksityisen sektorin valmiuksia, varautumista, yhteistyötä, tietojenvaihtoa ja tietoisuutta verkko- ja tietoturvan alalla sekä kansallisella ja EU:n tasolla.

| — | standardoimaan kyberpuolustuksen prosessit EU:n laajuisesti ja perustamaan tietokanta, joka sisältää merkityksellisiä tietoja uhkatiedustelutiedon tarjoamiseksi kyseisen alan tai talouden tueksi. |
| --- | --- |

—

standardoimaan kyberpuolustuksen prosessit EU:n laajuisesti ja perustamaan tietokanta, joka sisältää merkityksellisiä tietoja uhkatiedustelutiedon tarjoamiseksi kyseisen alan tai talouden tueksi.

| — | vähentämään merkittävästi kyberrikollisuutta vahvistamalla sen tutkinnasta ja syytetoimista vastaavien asiantuntemusta, ottamalla käyttöön koordinoidumpi toimintatapa lainvalvontaviranomaisten välillä kaikkialla unionissa ja tehostamalla yhteistyötä muiden toimijoiden kanssa. |
| --- | --- |

—

vähentämään merkittävästi kyberrikollisuutta vahvistamalla sen tutkinnasta ja syytetoimista vastaavien asiantuntemusta, ottamalla käyttöön koordinoidumpi toimintatapa lainvalvontaviranomaisten välillä kaikkialla unionissa ja tehostamalla yhteistyötä muiden toimijoiden kanssa.

| — | ottamaan käyttöön EU:n laajuiset koulutusohjelmat ja pätevyystodistukset ammattilaisille, jotka täyttävät päteville kyberrikollisuuden asiantuntijoille asetetut vaatimukset, jotta saavutetaan unionin laajuinen yhdenmukainen taitotaso. |
| --- | --- |

—

ottamaan käyttöön EU:n laajuiset koulutusohjelmat ja pätevyystodistukset ammattilaisille, jotka täyttävät päteville kyberrikollisuuden asiantuntijoille asetetut vaatimukset, jotta saavutetaan unionin laajuinen yhdenmukainen taitotaso.

| — | kehittämään EU:lle kyberpuolustuspolitiikkaa ja -valmiuksia yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa. |
| --- | --- |

—

kehittämään EU:lle kyberpuolustuspolitiikkaa ja -valmiuksia yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa.

| — | edistämään teollisia ja teknologisia resursseja, joita digitaalisista sisämarkkinoista hyötyminen edellyttää. Tämä auttaa edistämään turvallisen tieto- ja viestintätekniikan eurooppalaisen elinkeinoalan ja sen markkinoiden syntymistä. Se lisää osaltaan EU:n talouden kasvua ja kilpailukykyä sekä myös julkisia ja yksityisiä kyberturvallisuusalan tutkimus- ja kehittämisinvestointeja. |
| --- | --- |

—

edistämään teollisia ja teknologisia resursseja, joita digitaalisista sisämarkkinoista hyötyminen edellyttää. Tämä auttaa edistämään turvallisen tieto- ja viestintätekniikan eurooppalaisen elinkeinoalan ja sen markkinoiden syntymistä. Se lisää osaltaan EU:n talouden kasvua ja kilpailukykyä sekä myös julkisia ja yksityisiä kyberturvallisuusalan tutkimus- ja kehittämisinvestointeja.

| — | tehostamaan EU:n kansainvälistä kyberavaruuspolitiikkaa EU:n keskeisten arvojen edistämiseksi, vastuullisen käyttäytymisen normien määrittelemiseksi, voimassa olevan kansainvälisen oikeuden soveltamisen edistämiseksi kybertoimintaympäristössä ja EU:n ulkopuolisten maiden avustamiseksi kyberturvallisuusvalmiuksien kehittämisessä. |
| --- | --- |

—

tehostamaan EU:n kansainvälistä kyberavaruuspolitiikkaa EU:n keskeisten arvojen edistämiseksi, vastuullisen käyttäytymisen normien määrittelemiseksi, voimassa olevan kansainvälisen oikeuden soveltamisen edistämiseksi kybertoimintaympäristössä ja EU:n ulkopuolisten maiden avustamiseksi kyberturvallisuusvalmiuksien kehittämisessä.

| — | kehittämään ja panemaan täytäntöön EU:n sertifiointijärjestelmä tuotteille, palveluille ja teknologioille, jotka täyttävät kyberturvallisia ratkaisuja koskevat standardit ja vaatimukset. |
| --- | --- |

—

kehittämään ja panemaan täytäntöön EU:n sertifiointijärjestelmä tuotteille, palveluille ja teknologioille, jotka täyttävät kyberturvallisia ratkaisuja koskevat standardit ja vaatimukset.

| 2.4 | Ehdotettu strategia kattaa keskeisten palvelujen, kuten sairaaloiden, energiaverkkojen ja rautateiden, sekä verkkoon liitettyjen laitteiden (joita kodeissamme, toimistoissamme ja tehtaissamme on yhä enemmän) turvallisuuden. Tarkoituksena on luoda yhteisiä valmiuksia merkittäviin kyberhyökkäyksiin vastaamiseksi ja tehdä yhteistyötä kumppaneiden kanssa kaikkialla maailmassa kansainvälisen turvallisuuden ja vakauden varmistamiseksi kybertoimintaympäristössä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Koska kyberturvallisuusuhat ovat lähes aina rajatylittäviä ja koska yhdessä maassa tehty kyberhyökkäys voi vaikuttaa joko osaan muistakin jäsenvaltioista tai koko EU:hun, komissio ehdottaa myös yhteisen kyberturvallisuusyksikön perustamista, jotta kyberuhkiin voitaisiin vastata mahdollisimman tehokkaalla tavalla EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisiä resursseja ja asiantuntemusta käyttäen. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kaksi miljardia euroa maksava strategia rahoitetaan EU:n Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta, mihin yhdistetään jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin investointeja. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | Kyberturvallisuus on nykyään yleisesti hyväksytty erottamattomaksi osaksi EU:n toimielinten ja virastojen toimintaa sekä kunkin jäsenvaltion ja sen talouden toimintaa. Kyberturvallisuus on ratkaisevan tärkeää unionin energiainfrastruktuurin ja älykkäiden verkkojen käyttöönoton (1) sekä EU:n talouksien digitalisoinnin ja viherryttämisen tukemiseksi. Yhtä tärkeää on myös kansalaisten perusoikeuksien ja -vapauksien suojelu ja turvaaminen kyberturvallisuuden avulla. Oikeuksien ja vapauksien turvaaminen on erityisen tärkeää, koska kyberhyökkäykset voivat vaikuttaa haitallisesti kansalaisiin ja kotitalouksiin (sekä yrityksiin, organisaatioihin ja julkisiin palveluihin). Tournaissa Belgiassa sijaitsevaan sairaalaan hiljattain kohdistunut kyberhyökkäys on esimerkki uhasta, joka ei kohdistu pelkästään fyysiseen omaisuuteen vaan myös ihmiselämään kirurgisten toimenpiteiden lykkäämisen vuoksi (2). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | DIGITALEUROPE-järjestön (3) mukaan kyberuhat ovat merkittävä este Euroopan tiellä kohti vaurautta. Maailmanlaajuisesti kyberrikollisuudesta aiheutuvien taloudellisten menetysten arvioitiin nousevan 2,5 biljoonaan euroon vuoden 2020 loppuun mennessä, ja 74 prosenttia maailman yrityksistä voi odottaa tulevansa hakkeroiduksi vuonna 2021. Tästä huolimatta vain 32 prosentilla eurooppalaisista yrityksistä on olemassa kyberturvallisuuspolitiikka. Kyberuhat edellyttävät selvästi välttämättä EU:n koordinoituja toimia ja kyberturvallisuusstrategiaa, jolla pystytään vastaamaan nykyisiin haasteisiin sekä puolustamaan organisaatioita ja kansalaisia seuraavan sukupolven kyberuhkilta. Tämä koskee erityisesti julkisia palveluja, joissa hallinnoidaan suuria määriä arkaluonteisia ja henkilötietoja, jotka on suojattava. Lisäksi kyberresilienssin ja digitaalisen häiriönsietokyvyn avulla on vakautettava suuntaa kohti eurooppalaista datasuvereniteettia ja tietojen luottamuksellisuuden varmistamista unionissa, mikä puolestaan lisää vaurautta EU:ssa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kyberhyökkäyksistä mahdollisesti aiheutuvat taloudelliset menetykset ovat valtavia, ja niihin sisältyvät muun muassa






  — | teollis- ja tekijänoikeuksien ja liikesalaisuuksien menettäminen |
| --- | --- | --- |

3.3

—

teollis- ja tekijänoikeuksien ja liikesalaisuuksien menettäminen

| — | verkkopetokset ja talousrikokset, jotka usein perustuvat varastettuihin henkilöllisyyden määrittämistä koskeviin tietoihin |
| --- | --- |

—

verkkopetokset ja talousrikokset, jotka usein perustuvat varastettuihin henkilöllisyyden määrittämistä koskeviin tietoihin

| — | rahoitusmarkkinoiden manipulointi käyttämällä varastettuja arkaluonteisia liiketoimintatietoja mahdollisista fuusioista tai ennakkotietoa julkisesti noteerattujen yhtiöiden tuloskertomuksista |
| --- | --- |

—

rahoitusmarkkinoiden manipulointi käyttämällä varastettuja arkaluonteisia liiketoimintatietoja mahdollisista fuusioista tai ennakkotietoa julkisesti noteerattujen yhtiöiden tuloskertomuksista

| — | vaihtoehtoiskustannukset, mukaan lukien tuotannon tai palvelujen keskeytyminen, ja verkkotoimintaan kohdistuvan luottamuksen väheneminen |
| --- | --- |

—

vaihtoehtoiskustannukset, mukaan lukien tuotannon tai palvelujen keskeytyminen, ja verkkotoimintaan kohdistuvan luottamuksen väheneminen

| — | verkkojen turvaamisesta aiheutuvat kustannukset, kuten kybervakuutusten (4) ostaminen ja kyberhyökkäyksistä palautumisen maksaminen |
| --- | --- |

—

verkkojen turvaamisesta aiheutuvat kustannukset, kuten kybervakuutusten (4) ostaminen ja kyberhyökkäyksistä palautumisen maksaminen

| — | hakkeroituun yritykseen ja sen tuotemerkkiin kohdistuva mainevahinko ja vastuuriski, mukaan lukien osakkeiden arvoon kohdistuva väliaikainen vahinko. |
| --- | --- |

—

hakkeroituun yritykseen ja sen tuotemerkkiin kohdistuva mainevahinko ja vastuuriski, mukaan lukien osakkeiden arvoon kohdistuva väliaikainen vahinko.

| 3.4 | On syytä huomata, että kyberrikollisuuden taloudelliset vaikutukset ovat suurimmat Euroopassa, sillä niiden arvioidaan olevan 0,84 prosenttia EU:n BKT:stä, kun Pohjois-Amerikassa vastaava luku on 0,78 prosenttia. Tämä käy ilmi uusimmasta, Center for Strategic and International Studies -tutkimuskeskuksen laatimasta, kyberrikollisuuden taloudellisia vaikutuksia käsittelevästä raportista. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tätä taustaa vasten ehdotettu strategia, joka pohjautuu sidosryhmien laajaan kuulemiseen, ei olisi voinut tulla parempaan aikaan, sillä asiantuntijat ennustavat, että verkkoon liitettyjen laitteiden määrä kasvaa kaikkialla maailmassa 25 miljardiin vuoteen 2025 mennessä. Neljäsosan näistä laitteista odotetaan sijaitsevan Euroopassa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Strategia julkistettiin samaan aikaan, kun yritysten verkkojen ja tietotekniikkajärjestelmien hallinnointiohjelmistoja valmistavaan yhdysvaltalaiseen yritykseen tehtiin kyberhyökkäys, minkä seurauksena Yhdysvaltojen liittovaltion virastojen tietokoneiden kerrottiin altistuneen hyökkäyksille. Myös sadat yhdysvaltalaiset yritykset altistuivat iskulle, jossa hakkerit lisäsivät haittaohjelmia kyseisen yhdysvaltalaisen yrityksen tuhansien asiakkaiden lataamaan ohjelmistopäivitykseen. Tämä tapaus osoittaa, miten julkishallinnot, kaikkien alojen yritykset ja yhteiskunta kokonaisuudessaan saattavat joutua kyberhyökkäysten kohteeksi. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ei ole yllättävää, että strategian soveltamisalaan kuuluvat keskeiset alat, kuten data- ja pilvipalvelujen tarjoajat, televiestintä, valtion tietotekniikkajärjestelmät ja valmistus. Muita esimerkkejä kyberturvallisuusuhkien mahdollisesta ilmaantumisesta ovat kontaktien jäljittämiseen käytettävät sovellukset, kuten covid-19-pandemian vastatoimena käytettävät sovellukset. Kontaktien jäljittämiseen käytettävien sovellusten turvaaminen auttaa luonnollisesti lisäämään kansalaisten luottamusta yksityisten tietojen suojaan keskeisen tärkeinä pidetyissä covid-19-pandemian torjuntatoimissa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Covid-19-pandemia on nopeuttanut työskentelymallien muutosta, sillä vuonna 2020 jopa 40 prosenttia EU:n työntekijöistä siirtyi etäyhteyksien käyttöön (5). Arviolta 40 prosenttia EU:n käyttäjistä kohtasi kuitenkin turvallisuuteen liittyviä ongelmia vuonna 2020, ja yli 12 prosenttia yrityksistä kärsi kyberhyökkäyksistä. |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK katsoo, että ehdotettu strategia on askel oikeaan suuntaan viranomaisten, kansalaisten ja yritysten suojelemiseksi kaikkialla EU:ssa maailmanlaajuisilta kyberuhkilta ja että se ohjaa toimintaa kybertoimintaympäristössä ja varmistaa samalla, että kaikki voivat hyötyä internetin ja teknologian käytöstä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK katsoo, että kyberturvallisuus on olennaisen tärkeää, jotta voidaan turvata taloudellinen toiminta ja edistää talouskasvua sekä varmistaa käyttäjien luottamus verkkotoimintaan. Komitea on myös samaa mieltä siitä, että tarvitaan rohkeita toimia sen varmistamiseksi, että eurooppalaiset voivat turvallisesti hyötyä innovoinnista, yhteyksistä ja automaatiosta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK toteaa, että EU:n talouden aloista on tulossa yhä enemmän riippuvaisia digitaalisaatiosta ja toinen toisistaan. Myös esineiden internetin laitteiden käyttö kuluttajien ja yritysten keskuudessa sekä teollisessa ympäristössä, kuten valmistusteollisuudessa, on lisääntynyt valtavasti, samalla kuin myös finanssiteknologia ja sääntelyteknologia ovat yleistyneet. 5G:n käyttöönotto on nopeutunut, ja nyt covid-19-kriisi on vauhdittanut monien yritysten ja viranomaisten digitalisaatiota ja pakottanut ne siirtymään lähes yön yli etätoimintaan, millä on ollut merkittävä vipuvaikutus pilvipohjaisin palveluihin. Tällainen kehitys edellyttää tehokkaita, nopeita ja osallistavia kyberturvallisuustoimia. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Nämä muutokset ovat lisänneet viranomaisille ja elinkeinoelämälle aiheutuvaa kriittistä riskiä. ETSK kannattaa siksi uutta kyberturvallisuusstrategiaa ja siihen sisältyviä ehdotuksia kyberuhkien sietokyvyn parantamiseksi sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. Vaikka julkisyhteisöillä on mahdollisuus saada EU-rahoitusta alan investointeja tukevista eri ohjelmista, kuten Horisontti 2020- tai Horisontti Eurooppa -ohjelmasta, ETSK katsoo, että lisää rahoitusmahdollisuuksia saatetaan tarvita julkisessa omistuksessa tai osittain julkisessa omistuksessa oleville yksiköille, jotta ne voivat investoida asianmukaiseen kyberturvallisuusinfrastruktuuriin taatakseen toimitusvarmuuden kansalaisille erityisesti pandemian kaltaisina kriisiaikoina. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Euroopan komission ehdotus perustaa EU:n laajuinen turvaoperaatiokeskusten verkosto, joka edistäisi tekoälyä ja koneoppimista uhkien ja poikkeamien havaitsemisen, analysoinnin ja reagointinopeuden parantamiseksi, on tärkeä ja oikea-aikainen. ETSK toteaa, että kyberhyökkäysten manuaalisesta torjumisesta on tulossa yhä vaikeampaa, koska turvallisuusyksiköiden on reagoitava päivittäin valtavaan määrään hälytyksiä ja alan ammattilaisista on yleisesti pulaa. Kaikki tämä tekee turvaoperaatiokeskusten automatisoinnin väistämättömäksi. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti 5G-turvallisuutta koskeviin tavoitteisiin ja toimiin, jotka ovat välttämättömiä, jotta voidaan lieventää uusia, 5G-verkkoinfrastruktuurin tarjoamasta kasvavasta hyökkäyspinta-alasta johtuvia riskejä. ETSK kannattaa erityisesti kehotusta, jonka mukaan Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä kaikkien sidosryhmien kanssa, jotta saadaan parempi käsitys uusista 5G-turvateknologioista ja -valmiuksista sekä 5G:hen liittyvistä uhkista. Strategiassa tunnustetaan selvästi, että 5G:n käyttämät uudet teknologiat, kuten virtuaaliverkot, verkon viipalointi ja reunalaskenta, ovat erityisen alttiita tietyille haavoittuvuuksille, jotka edellyttävät lisäturvatoimia. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti myös ehdotukseen kehittää edelleen Europolin roolia kyberrikollisuuden asiantuntijakeskuksena kansallisten lainvalvontaviranomaisten tukemiseksi sekä lisätä CERT-EU:n rahoitusta ja vahvistaa sen toimeksiantoa. Molemmilla tahoilla on ratkaiseva rooli kyberturvallisuustoimien tukemisessa kautta EU:n. Nämä toimet auttavat epäilemättä parantamaan EU:n toimielinten, virastojen ja muiden toimijoiden kyberturvallisuutta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK on tyytyväinen siihen, että strategiassa painotetaan EU:n kansainvälistä yhteistyötä, kuten kyberdiplomatiaa kansainvälisissä suhteissa, kyberturvallisuutta koskevan kahdenvälisen vuoropuhelun lisäämistä ja kybervalmiuksien kehittämistä kolmansissa maissa. Kyberturvallisuusuhat ovat maailmanlaajuisia eivätkä pelkästään alueellisia, ja niiden torjumiseen tarkoitettujen tehokkaiden toimien on oltava samoin maailmanlaajuisia. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK toteaa myös, että strategiassa korostetaan monisidosryhmäisen yhteisön vuoropuhelun ja yhteistyön merkitystä. Tätä toteutetaan erityisesti vaihtamalla säännöllisesti tietoja yksityisen ja julkisen sektorin, työmarkkinaosapuolten ja tiedemaailman kanssa. Tämä lähestymistapa on tervetullut, ja se on olennaisen tärkeä, jotta voidaan kehittää edelleen strategiaan sisältyviä ehdotuksia ja puuttua tärkeisiin kehityskulkuihin, kuten etätyön aiheuttamiin turvallisuushaasteisiin. Kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien panoksen olisi oltava jatkuvaa, sillä kyberrikollisuudessa käytettävän teknologian taso kehittyy jatkuvasti. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK pitää tervetulleena kyberuhkilta suojaavien taitojen kehittämisen korostamista. Kasvava osaamisvaje kyberturvallisuusuhkien suhteen on kuitenkin edelleen valtava ongelma suurimmassa osassa eurooppalaisia yrityksiä ja erityisesti pk-yrityksissä. ETSK katsoo, että tähän osaamisvajeeseen voidaan puuttua vain EU:n laajuisen kyberturvallisuusalan urapolkuvälineen avulla, joka auttaa yksilöitä löytämään ja rakentamaan mahdollisia kyberturvallisuusalan uraväyliä ja navigoimaan niillä. Tätä varten on lisättävä ymmärrystä siitä, mitä tietoja, taitoja ja kykyjä tarvitaan, jotta voidaan aloittaa kyberturvallisuusura, siirtyä sille tai edistää sitä. Tähän välineeseen olisi sisällyttävä myös erityisiä ohjelmia, joissa käsitellään esteettömyyttä ja monimuotoisuutta kyberturvallisuusalalla. Ammatillisten koulutuslaitosten roolia pidetään ratkaisevan tärkeänä EU:n laajuisen kyberturvallisuuden urapolkuvälineen tukemisessa. EU:n olisi myös yhä enemmän pyrittävä yhteisiin tutkimusaloitteisiin (EU:ssa ja sen ulkopuolella), jotta voidaan tuottaa ammattitaitoisia ja päteviä kyberturvallisuusalan ammattilaisia osallistavalla tavalla, ottaen huomioon teknologian kehittyvä rooli osallistavampien työpaikkojen ja yhteiskunnan luomisessa. Lisäksi olisi aktiivisesti harkittava opiskelijoiden kannustamista hankkimaan kyberturvallisuusalan tutkinto myöntämällä apurahoja alan alempaa tai ylempää korkeakoulututkintoa suorittaville opiskelijoille sekä jatko-opiskelijoille vastineena siitä, että he palvelevat valmistumisensa jälkeen EU:n toimielimissä ja virastoissa sekä julkisten palvelujen alalla eri puolilla EU:ta. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK toteaa, että yksi kyberturvallisuusstrategiassa käsittelemättä jäänyt näkökohta on kyberturvallisuuden ja disinformaation välinen yhteys. ETSK viittaa erityisesti Euroopan parlamentin kansalaisoikeuksien sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden politiikkayksikön tilaamaan tutkimukseen (6). Internetin kybertoimintaympäristön aikakaudella disinformaation levittämisellä voi olla vakavia seurauksia. Rajatylittävät hyökkäykset voivat kohdistua tietokeskuksiin, valtiollisiin tai eurooppalaisiin instituutioihin disinformaation levittämiseksi, ja tällaiset hyökkäykset voivat myös vähentää luottamusta viranomaisiin. Näin ollen kaikissa kyberturvallisuusstrategioissa on painotettava disinformaation ehkäisemistä. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK panee myös merkille, että ulkomaiset sijoitukset strategisilla aloilla, EU:ssa sijaitsevien kriittisten omaisuuserien, teknologioiden ja infrastruktuurin hankinnat ja kriittisten laitteiden toimitukset voivat aiheuttaa riskejä EU:n turvallisuudelle. ETSK suosittaa tähän liittyen ja julkisia hankintoja koskevien voimassa olevien sääntöjen mukaisesti, että turvallisuusnäkökohtia painotettaisiin enemmän sopimuksia tehtäessä. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK toteaa myös, että nykyisten salausohjelmistojen ja -järjestelmien turvallisuutta heikentää kvanttitietokoneiden tuleminen. Niiden odotetaan olevan julkisesti saatavilla vuosikymmenen tai sitä lyhyemmän ajan kuluessa. Tämä aiheuttaa tarpeen siirtyä kvanttisuojattuun salaukseen tai jälkikvanttisalaukseen. Tästä ovat osoituksena maailmanlaajuiset aloitteet, joilla pyritään standardoimaan jälkikvanttisalausjärjestelmiä, esimerkiksi Yhdysvaltain standardointiprosessi NIST Post-Quantum Cryptography Standardisation Process, eurooppalaisen telealan standardisoimisjärjestön (ETSI) kvanttiturvallista salausta käsittelevä työryhmä ja kiinalaisen kryptologisen tutkimusyhdistyksen jälkikvanttisalauksen alalla järjestämä kilpailu. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK suosittaa, että kansalliset kyberturvallisuusstrategiat tarkistetaan johdonmukaisuuden varmistamiseksi komission strategian kanssa ja sen takaamiseksi, että jäsenvaltioiden tasolla tehdyt päätökset ovat yhdenmukaisia komission strategiaan sisältyvien ehdotusten kanssa. EU:n laajuisen strategian ja kansallisten strategioiden olisi lähennyttävä toisiaan, jotta kyberuhkiin voitaisiin vastata tehokkaasti nyt ja tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Koska tulevat riskit ovat suurelta osin ennalta arvaamattomia, ETSK suosittaa edellä olevaan kohtaan 4.13 viitaten, että komission kyberturvallisuusstrategiaa päivitetään säännöllisesti vähintään joka toinen vuosi, jotta tulevaisuuden teknologioihin ja riskeihin voidaan reagoida tehokkaasti. Kuten edellä todettiin, myös sidosryhmien osallistuminen ja korkean tason tutkimus ovat ratkaisevan tärkeitä kyberturvallisuusstrategioita päivitettäessä. |
| --- | --- |

4.15

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Älykkääseen verkkoon kohdistuva kyberhyökkäys saattaa vaikuttaa kuluttajien ja yritysten energiatoimituksiin.

1

(2)  https://www.databreaches.net/chwapi-hospital-hit-by-ransomware-operations-canceled-and-another-city-hit/

2

(3)  https://www.digitaleurope.org/

3

(4)  Kybervakuutuksia ei ole tietenkään rajoittamattomasti tarjolla. Covid-19-pandemia on itse asiassa tuonut esiin sen tosiasian, että riskien kasautuminen on haaste vakuutuskelpoisuudelle. AON-yhtiön tuoreet tutkimustulokset tukevat väitettä, jonka mukaan vakuutus on vain hyvin pieni osa (5 prosenttia) kybervalmiuskustannuksista. Tarkastuksen ja koulutuksen todettiin olevan merkittävimpiä kustannustekijöitä.

4

(5)  Eurofound (2020), Living, working and COVID-19, COVID-19, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608864/IPOL_STU(2019)608864_EN.pdf

6

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/82 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/82

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajatylittävissä siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä käytettävästä tietokoneistetusta viestintäjärjestelmästä (e-CODEX-järjestelmä) ja asetuksen (EU) 2018/1726 muuttamisesta”

(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

(2021/C 286/15)

| Esittelijä: | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |

Esittelijä:

Ozlem YILDIRIM

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohta ja 82 artiklan 1 kohta |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 247/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 24.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 artiklan 2 kohta ja 82 artiklan 1 kohta

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

31.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

247/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuun sääntelyaloitteeseen, jota on vielä täydennettävä Euroopan parlamentin ehdotuksilla. e-Codex-järjestelmällä on välillinen myönteinen vaikutus, sillä se yksinkertaistaa ja nopeuttaa rajatylittäviä oikeudellisia menettelyjä ja yhteistyötä, mikä myös parantaa osaltaan sisämarkkinoiden toimintaa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | On syytä huomata, että e-CODEX ei rajoitu sähköiseen oikeudenkäyttöön. Tulevaisuuden ennakoimiseksi ETSK suosittelee, että siihen sisällytetään säännös, jolla annetaan muille julkishallinnon tahoille mahdollisuus muuhun käyttöön, esimerkiksi sähköisten terveystietojen siirtoon. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittelee, että komissio sisällyttää skaalautuvuusnäkökohdan asetuksen soveltamisalaan. e-CODEX on tähän mennessä ollut käytössä muutamissa jäsenvaltioissa, jotka ovat tämän hankkeen alustavia rahoittajia. Nykyistä e-CODEX-hanketta on kuitenkin laajennettava, ja sen moitteettoman toiminnan on jatkuttava kaikissa jäsenvaltioissa, koska se on ehdotetun asetuksen tavoite. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Yhteiskunnan, talouden ja hallinnon digitalisaatio on nopeutumassa ja asettaa kokonaisuutena kunnianhimoisen tavoitteen; tämä todellisuus on tarpeen ottaa huomioon. e-CODEX-järjestelmä on keskeinen osa muun muassa digitaalista oikeudellista yhteistyötä koskevaa pakettia ja sähköisen oikeudenkäytön digitaalista palveluinfrastruktuuria. Koska järjestelmä on kytköksissä oikeusalaan ja perusoikeuksiin, ETSK katsoo, että se on liitettävä kattavaan digitaaliseen strategiaan ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (1), mikä on keskeinen näkökohta, jota ei ole nimenomaisesti mainittu asetuksessa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Koska eu-LISA ei ole sääntelyvirasto, ETSK katsoo, että ehdotetun asetuksen 2 luvussa on tarkasteltava päätöksentekoprosessin avoimuutta, jäsenvaltioiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien osallistumista sekä sen hallintoon osallistuvien elinten tekemien päätösten välttämätöntä riippumattomuutta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | e-CODEX koostuu ohjelmistotuotteista, joita voidaan käyttää turvallisen viestinnän yhteyspisteen perustamiseen, joten korkeatasoisen turvallisuuden takaamisen on oltava asetuksen keskeinen tavoite. Tällä tarkoitetaan tarvetta ottaa käyttöön turvatoimenpiteitä, joilla suojellaan yksilön oikeuksien loukkaamatonta käyttöä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Digitaalisen oikeuden todellinen ja laaja saatavuus on asia, johon on ETSK:n mielestä kiinnitettävä enemmän huomiota. e-CODEX-järjestelmän hyötyjen on oltava hallinnon, toiminnan ja viestinnän parantamiseen liittyviä näkökohtia laajempia. ETSK katsoo, että digitaalisen oikeuden kehittämisellä on pyrittävä varmistamaan kaikille EU:n kansalaisille turvallinen, luotettava ja helppo oikeussuojan saatavuus. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK huomauttaa, että eri sidosryhmät ja jäsenvaltiot ovat jo ilmaisseet huolensa sen johdosta, varmistetaanko oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaate riittävällä tavalla e-CODEX-järjestelmän pysyvässä toiminnassa ja jatkokehittämisessä eu-LISAn puitteissa. |
| --- | --- |

1.8

2.   Komission ehdotuksen tausta ja pääsisältö

| 2.1 | e-CODEX-järjestelmä (e-Justice Communication via On-line Data Exchange) käynnistettiin osana Euroopan sähköisen oikeuden monivuotista toimintaohjelmaa 2009–2013 (2). Sen pääasiallisena tarkoituksena on edistää rajatylittävien oikeudenkäyntien digitalisointia ja helpottaa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten välistä viestintää. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | e-CODEX on tärkein väline yhteentoimivan ja hajautetun viestintäverkon luomiseksi kansallisten tietojärjestelmien välille rajatylittävissä siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä. Se on ohjelmistopaketti, joka mahdollistaa yhteyden kansallisten järjestelmien välillä ja jonka avulla käyttäjät, kuten oikeusviranomaiset, oikeusalan toimijat ja suuren yleisön jäsenet, voivat lähettää ja vastaanottaa asiakirjoja, lomakkeita, todisteita ja muita tietoja nopeasti ja turvallisesti. e-CODEX-järjestelmä koostuu ohjelmistotuotteista, joita voidaan käyttää turvallisen viestinnän yhteyspisteen perustamiseen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | e-CODEX-järjestelmä on yksi komission sähköisen oikeuden politiikan keskeisistä osatekijöistä. Sillä tehostetaan oikeussuojan saatavuutta ja tehokkuutta jäsenvaltioissa ja niiden välillä, ja se sisältyy sähköisen oikeuden monivuotiseen toimintaohjelmaan 2019–2023 (3). Se vahvistetaan myös komission tiedonannossa ”Oikeudenkäytön digitalisointi Euroopan unionissa – Välineet mahdollisuuksien hyödyntämiseen” (4) pääasialliseksi työkaluksi rajatylittävissä oikeudenkäynneissä tapahtuvaa turvallista digitaalista viestintää varten. Vuoden 2016 sähköisen hallinnon toimintaohjelmaan (5) sisältyi ratkaisuja sähköisen oikeuden edistämiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla, joilla pyritään tarjoamaan nopeita, turvallisia ja luotettavia infrastruktuureja ja palveluja. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | e-CODEX-järjestelmän kehittivät 21 jäsenvaltiota vuosina 2010–2016, ja työhön osallistui myös muita kolmansia maita/alueita ja järjestöjä (6). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Tällä hetkellä e-CODEX-järjestelmää hallinnoi jäsenvaltioiden ja muiden organisaatioiden yhteenliittymä, jota rahoitetaan EU:n avustuksella. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | e-CODEX-järjestelmää on hallinnoitava tavalla, joka ei aseta kyseenalaiseksi kansallisten tuomioistuinten riippumattomuutta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Komissio esittää ehdotuksen asetukseksi, jolla perustetaan e-CODEX-järjestelmä EU:n tasolla ja annetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan Euroopan unionin viraston (eu-LISA) tehtäväksi järjestelmän operatiivinen hallinnointi. e-CODEX-järjestelmän vakaa hallinnointi mahdollistaa sen vahvistamisen oletusjärjestelmäksi vaihdettaessa sähköisiä viestejä EU:n tason oikeudellisen yhteistyön alalla. eu-LISA ottaa vastuun e-CODEX-järjestelmän hallinnoinnista vasta heinäkuussa 2023. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotettuun sääntelyaloitteeseen, jota on vielä täydennettävä Euroopan parlamentin ehdotuksilla. e-Codex-järjestelmällä on välillinen myönteinen vaikutus, sillä se yksinkertaistaa ja nopeuttaa rajatylittäviä oikeudellisia menettelyjä ja yhteistyötä, mikä myös parantaa sisämarkkinoiden toimintaa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Eurooppa on johtava voima digitaalisessa muutoksessa. e-CODEX kiihdyttää muutosta Euroopassa ja jäsenvaltioissa ja mikä tärkeää, myös niiden välillä. Se ylittää toiminnalliset tietotekniset tarpeet ja on kytköksissä keskeisiin tekijöihin, kuten yhdenmukaistamiseen, kulttuuriin, ihmisoikeuksiin ja muihin prosesseihin, joita jäsenvaltioiden on tarkasteltava yhteiskunnan ja talouden digitalisoinnissa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Koska tämä asetus antaa kansalaisille mahdollisuuden hyötyä paremmasta rajatylittävästä oikeussuojan saatavuudesta, ETSK katsoo, että siinä on myös puututtava erityisesti jäsenvaltioiden valmiuksien vahvistamiseen ja yhdenmukaistamiseen oikeudellisen yhteistyön alalla. Tämä alkaa e-CODEX-järjestelmää tukevasta digitaalisesta ekosysteemistä, jonka on mahdollistettava yhteentoimiva ja yhteenliitetty ympäristö. ETSK huomauttaa, että tietotekniikan käyttöönotto EU:n oikeuslaitoksissa on tähän mennessä ollut vaihtelevaa. ETSK kehottaakin tiivistämään kansallisten oikeusviranomaisten välistä yhteistyötä ja lähentämään eri tasoja EU:ssa ottaen täysin huomioon kansallisten järjestelmien erityispiirteet, myös eri toimijoiden roolit ja vastuut. Teknisellä tasolla on tarpeen taata, että jäsenvaltioissa on sama automaation aste ja tekniset valmiudet käsitellä ja säilyttää suuria sähköisiä asiakirjoja sekä yhdistää palveluntarjoajat erittäin turvallisesti toisiinsa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Luottamuksen lisääminen kansalaisten, yritysten ja viranomaisten väliseen rajatylittävään sähköiseen vuorovaikutukseen on keskeisen tärkeää. Sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun eIDAS-asetuksen vaikutusta e-CODEX-järjestelmän infrastruktuuriin ja toimintaan ei pidä jättää huomiotta. Koska eIDAS-asetuksella säännellään sähköisiä allekirjoituksia, sähköisiä transaktioita sekä asiaan liittyviä elimiä ja niiden prosesseja, ETSK toteaa, että e-CODEX toimii tehokkaana laajan viestinnän välineenä. Sen infrastruktuurin on toimittava eIDAS-asetuksen vaatimusten mukaisesti ja mahdollistettava turvallinen yhteentoimivuus. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | On syytä huomata, että e-CODEX ei rajoitu sähköiseen oikeudenkäyttöön. Tulevaisuuden ennakoimiseksi ETSK suosittelee, että siihen sisällytetään säännös, jolla annetaan muille julkishallinnon tahoille mahdollisuus muuhun käyttöön, esimerkiksi sähköisten terveystietojen siirtoon. e-CODEX-järjestelmän käyttö myös muilla aloilla kuin sähköisen oikeudenkäytön alalla auttaa varmistamaan sen pitkän aikavälin käytön ja kannustaa jäsenvaltioita tekemään tarvittavia investointeja infrastruktuuriinsa. Sitä varten tarvittaisiin erillisiä lainsäädäntöehdotuksia, koska tässä ehdotuksessa tarkastellaan vain oikeudenkäyttöön liittyviä näkökohtia. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK tukee e-CODEX-järjestelmää, koska se mahdollistaa tietojen ja asiakirjojen turvallisen sähköisen välittämisen rajatylittävissä siviili- ja rikosoikeudellisissa menettelyissä. Kuten komissio toteaa, tätä asetusta tarvitaan kahdesta syystä: 1) e-CODEX-järjestelmän pitkän aikavälin kestävyyden luomiseksi ja mahdollistamiseksi ja 2) sen hallinnoinnin, jatkokehittämisen ja ylläpidon antamiseksi eu-LISA-viraston vastuulle. ETSK huomauttaa kuitenkin, että digitaalisen oikeusjärjestelmän tehokas hallinnointi edellyttää sekä kestäväpohjaista ja vakaata teknistä rakennetta että vankkaa hallintoinfrastruktuuria. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK suosittelee, että komissio sisällyttää skaalautuvuusnäkökohdan asetuksen soveltamisalaan. e-CODEX on tähän mennessä ollut käytössä muutamissa jäsenvaltioissa, jotka ovat tämän hankkeen alustavia rahoittajia. Nykyistä e-CODEX-hanketta on kuitenkin laajennettava, ja sen moitteettoman toiminnan on jatkuttava kaikissa jäsenvaltioissa, koska se on asetusehdotuksen tavoite. ETSK korostaa, että kukin jäsenvaltio on vastuussa sen varmistamisesta, että niiden kansalliset tietojärjestelmät ja infrastruktuuri toimivat moitteettomasti ja ovat turvallisia ja että henkilötietojen ja yksityisyyden suoja varmistetaan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta auttaa EU:n ulkopuolella, erityisesti Euroopan unioniin assosioituneissa maissa, toimivia tahoja ottamaan käyttöön e-CODEX-järjestelmän ohjelmistopaketti. Hankkeen soveltamisalan laajentaminen, jonka pitäisi perustua selkeään yhteisrahoitusmalliin, hyödyttäisi kaikkia osapuolia. Tarve varmistaa järjestelmän skaalautuvuus ja toimivuus olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityistä

4.1   Yhdenmukaistaminen ja johdonmukaisuus EU:n keskeisten strategioiden kanssa

| 4.1.1 | Yhteiskunnan, talouden ja hallinnon digitalisaatio on nopeutumassa ja asettaa kokonaisuutena kunnianhimoisen tavoitteen; tämä todellisuus on tarpeen ottaa huomioon. e-CODEX-järjestelmä on keskeinen osa muun muassa digitaalista oikeudellista yhteistyötä koskevaa pakettia ja sähköisen oikeudenkäytön digitaalista palveluinfrastruktuuria. Koska järjestelmä on kytköksissä oikeusalaan ja perusoikeuksiin, ETSK katsoo, että se on liitettävä kattavaan digitaaliseen strategiaan ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (7), mikä on keskeinen näkökohta, jota ei ole nimenomaisesti mainittu asetuksessa. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | ETSK katsoo, että tulevassa tekoälyä koskevassa lainsäädäntöaloitteessa, jonka komissio julkistaa keväällä 2021 (8), on kiinnitettävä erityistä huomiota tekoälyyn perustuvien ratkaisujen rooliin sähköisen oikeudenkäytön ratkaisujen mahdollistamisessa ja riskeihin, jotka liittyvät tekoälyyn perustuvien ratkaisujen käyttöön oikeusviranomaisten toiminnassa. Näitä mahdollisia käyttötarkoituksia ovat ”ennakoiva oikeudenkäyttö” ja sen haasteet, verkkovälitteisten riidanratkaisufoorumien käyttö ja algoritmien käyttö rikostutkinnassa. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ETSK toteaa, että e-CODEX-järjestelmä ei edellytä tekoälyn käyttöä. Tekoälyä käytetään kuitenkin yhä enemmän oikeusjärjestelmissä. Näin ollen ETSK suosittelee mainitun epäsuoran yhteyden vuoksi, että vuoden 2021 ensimmäiselle neljännekselle suunnitellun koordinoidun tekoälysuunnitelman (9) ensimmäisessä tarkistuksessa tarkastellaan tekoälyn ja digitaalisen oikeuden sekä e-CODEX-järjestelmän välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   e-CODEX-järjestelmän tehokas hallinnointi ja toiminnalliset näkökohdat

| 4.2.1 | Koska eu-LISA ei ole sääntelyvirasto, ETSK katsoo, että asetusehdotuksen 2 luvussa on tarkasteltava päätöksentekoprosessin avoimuutta, jäsenvaltioiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien osallistumista sekä sen hallintoon osallistuvien elinten tekemien päätösten välttämätöntä riippumattomuutta. Esimerkiksi, ja koska e-CODEX-järjestelmän puitteissa määritetään mahdollisten pääkäyttäjien ryhmä, asianajajien osallistuminen voitaisiin sisällyttää kuvioon sekä toimintapolitiikan että täytäntöönpanon tasolla, jotta voitaisiin vastata esimerkiksi tarpeeseen varmistaa, että e-CODEX-järjestelmällä tuetaan tasavertaisia toimintaedellytyksiä saatavuudessa kaikille osapuolille ja tyydytetään asianajajien vaatimukset. Tämän vuoksi olisi varmistettava, että oikeusalan ammattilaiset otetaan mukaan rakenteiden tasolla pelkän kuulemisen sijaan. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK korostaa, että toiminnallisella tasolla tarvitaan selvennystä esimerkiksi sisäasioihin liittyvien seikkojen tiukkaan rajaamiseen ja kysymykseen keskitetystä palvelupisteestä. Tämän lisäksi on yhdenmukaistettava oikeudenkäyttöalueiden välistä todisteiden toimittamisen ja vaihdon muotoja. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | eu-LISAlle on varattava riittävät henkilöstöresurssit ja riittävät taloudelliset resurssit. Tätä seikkaa painottaakseen ETSK toistaa suosituksensa eu-LISAn henkilöstölle ja erityisesti tietotekniikkahenkilöstölle annettavasta tarvittavasta koulutuksesta (10), johon olisi sisällyttävä asianmukainen käsitys siitä, miten e-CODEX-järjestelmän hallinnoinnissa on varmistettava oikeuslaitoksen riippumattomuus ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Asiaa voi käsitellä seikkaperäisemmin asetusehdotuksen 13 artiklassa. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Korkea turvallisuustaso oikeuksien ja vapauksien suojelemiseksi

| 4.3.1 | Koska e-CODEX koostuu ohjelmistotuotteista, joita voidaan käyttää turvallisen viestinnän yhteyspisteen perustamiseen, korkean turvallisuustason takaamisen on oltava asetuksen keskeinen tavoite. Tällä tarkoitetaan tarvetta ottaa käyttöön turvatoimenpiteitä, joilla suojellaan yksilön oikeuksien toteuttamisen loukkaamattomuutta (11). ETSK katsoo myös, että e-CODEX-asetuksen 2 luvussa on korostettava, että eu-LISA-viraston ja Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) välillä on yhteistyösopimus (12). |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Digitaalisilla ratkaisuilla on varmistettava yksityisyyden suojan ja tietosuojan korkea taso. Korkea turvallisuustaso edellyttää myös yhdenmukaisen tietosuojan varmistamista kansallisella tasolla. ETSK toteaa jälleen, että jäsenvaltioiden rekisterinpitäjien on otettava käyttöön asianmukaisia teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä, pantava tietosuojaperiaatteet tehokkaasti täytäntöön ja varmistettava riittävät taloudelliset resurssit tämän mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Turvallisuuteen liittyviä riskejä on entistä vaikeampi ennustaa. ETSK toteaa, että riskinarviointi ja riskien vähentäminen ovat eu-LISAn vuotuisen suunnittelun, maksukyvyttömyysoperaatioiden ja raportointisyklin ydinasioita. ETSK katsoo, että riskien vähentämistä koskevien strategioiden ja merkittävien riskien kartoittamisen lisäksi eu-LISAn puitteita voitaisiin vahvistaa kartoittamalla mahdollisia riskejä, joiden seuraukset ovat odottamattomia. Näin lisätään viraston kesto- ja ennakointikykyä. |
| --- | --- |

4.3.3

5.   Perusoikeuksien noudattaminen

5.1   Digitaalisen oikeuden saatavuus kaikille yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden varmistamiseksi

| 5.1.1 | Digitaalisen oikeuden todellinen ja laaja saatavuus on asia, johon on ETSK:n mielestä kiinnitettävä enemmän huomiota. e-CODEX-järjestelmän hyötyjen on oltava hallinnon, toiminnan ja viestinnän parantamiseen liittyviä näkökohtia laajempia. ETSK katsoo, että digitaalisen oikeuden kehittämisellä on pyrittävä varmistamaan kaikille EU:n kansalaisille turvallinen, luotettava ja helppo oikeussuojan saatavuus. Yhdenvertaisen saatavuuden on oltava asetuksessa keskeisessä asemassa, jotta vältetään syrjintä ja eriarvoisuus. ETSK suosittelee, että e-CODEX-asetuksessa korostetaan paremmin sitä, että kansalaisten on aidosti hyödyttävä yhdenvertaisesta ja tehokkaasta oikeussuojasta sekä sähköisen oikeudenkäytön ja siihen liittyvien digitaalisten palvelujen saatavuudesta. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | e-CODEX-järjestelmän etujen on oltava suuren yleisön ulottuvilla ja palveltava sitä. Rajakysymyksissä oikeusviranomaiset ja rajatylittävät viranomaiset eivät ole ainoat osapuolet. Ympäristö, jossa e-CODEX-järjestelmä vaikuttaa, on yhdistettävä oikeusviranomaisten ja e-CODEX-yhteyspisteiden lisäksi myös moniin toimijoihin. Näitä ovat kansalaiset, tuomioistuimet, tuomioistuinten henkilöstö, muu hallinto- ja tieto- ja viestintätekniikan henkilöstö, lainvalvontaviranomaiset, notaarit, digitaalisen rikostutkinnan asiantuntijat, juristit ja kolmannet tahot, jotka hyötyvät järjestelmästä suoraan tai välillisesti. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Kun lisäksi otetaan huomioon e-CODEX-järjestelmän merkitys kansalaisten ja yritysten oikeussuojan tehokkaan saatavuuden varmistamisessa, olisi myös viitattava prosessuaalisten oikeuksien suojeluun. |
| --- | --- |

5.1.3

5.2   Oikeuslaitoksen riippumattomuuden kunnioittaminen ja oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin

| 5.2.1 | Oikeuslaitoksen riippumattomuus on vallanjaon periaatteen kulmakivi ja yksi oikeusvaltion keskeisistä periaatteista. Teknologian käyttö ei saa uhata johdonmukaista oikeudenkäyttöä. Tästä syystä ETSK kehottaa komissiota arvioimaan asianmukaisesti, pystytäänkö kansallisten sähköisten oikeusjärjestelmien yhteenliittämiseksi käytetyssä järjestelmässä noudattamaan oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin ja asianmukaisen menettelyn periaatteita. Tällaisia suojatoimia sovelletaan erityisesti siinä tapauksessa, kun e-CODEX siirretään eu-LISAn vastuulle. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | ETSK huomauttaa, että eri sidosryhmät ja jäsenvaltiot ovat jo ilmaisseet huolensa sen johdosta, varmistetaanko oikeuslaitoksen riippumattomuuden periaate riittävällä tavalla e-CODEX-järjestelmän pysyvässä toiminnassa ja jatkokehittämisessä eu-LISAn puitteissa. Oikeuslaitoksen riippumattomuutta koskevan ehdotuksen nykyiset säännökset eivät ole tyydyttäviä. Kun otetaan huomioon tämän periaatteen merkitys, tarvitaan painokkaampia sanamuotoja. Lisäksi ETSK pyytää selventämään, miten e-CODEX-järjestelmän ehdotetulla hallintorakenteella varmistetaan tämän periaatteen toteutuminen käytännössä. |
| --- | --- |

5.2.2

5.3   Perusoikeuksien kunnioittaminen ja niihin viittaaminen

| 5.3.1 | ETSK korostaa, että tässä asetuksessa on kunnioitettava perusoikeuksia ja noudatettava erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja jäsenvaltioiden perustuslaeissa tunnustettuja periaatteita. Näihin kuuluvat oikeus turvallisuuteen, oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin sekä laillisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. ETSK toteaa, että näiden oikeuksien suojelu riippuu myös siitä, millä edellytyksillä niihin voidaan kajota ja kuka tästä päättää. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Digitaaliteknologian käyttö ei saisi heikentää oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin. Tämä on erityisen tärkeää, jotta varmistetaan kummankin osapuolen yhtäläiset mahdollisuudet ajaa asiaansa (oikeuskeinojen tasapuolisuus), oikeus saada tietoa ja esittää lausuntoja kaikista esitetyistä todisteista ja huomioista (kontradiktorinen menettely), oikeus julkiseen kuulemiseen ja rikosoikeudellisissa menettelyissä sovellettava puuttumattomuus puolustuksen oikeuksiin. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Ehdotukseen on sisällytettävä erityinen viittaus Euroopan unionin perusoikeuskirjan VI osaston (Lainkäyttö) sovellettavuuteen ja sen 47 artiklaan. |
| --- | --- |

5.3.3

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 67 final.

1

(2)  EUVL C 75, 31.3.2009, s. 1.

2

(3)  Asetus (EU) 2018/1726.

3

(4)  COM(2020) 710 final.

4

(5)  COM(2016) 179 final.

5

(6)  Jersey, Norja, Turkki, Euroopan unionin asianajajaliittojen neuvosto CCBE ja Euroopan unionin notaarien liitto CNUE.

6

(7)  COM(2020) 67 final.

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/news/fi/headlines/eu-affairs/20201208STO93329/coming-up-eu-spearheads-efforts-for-recovery-in-2021

8

(9)  COM(2018) 795 final https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX:52018DC0795.

9

(10)  EUVL C 283, 10.8.2018, s. 48.

10

(11)  Lausunto EESC-2020-05923, annettu huhtikuun 2021 täysistunnossa (ks. tämän virallisen lehden s. 76).

11

(12)  https://www.enisa.europa.eu/publications/artificial-intelligence-cybersecurity-challenges

12

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/88 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/88

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Oikeudenkäytön digitalisointi Euroopan unionissa – Välineet mahdollisuuksien hyödyntämiseen”

(COM(2020) 710 final)

(2021/C 286/16)

| Esittelijä: | João NABAIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

João NABAIS

| Lausuntopyyntö | 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen jaostossa | 31.3.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon numero | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 237/2/9 |

Lausuntopyyntö

21.4.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen jaostossa

31.3.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon numero

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

237/2/9

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää tiedonantoa olennaisen tärkeänä ja toimivana askeleena kohti oikeudenkäytön digitalisointia. On ratkaisevan tärkeää tukea jäsenvaltioita muutoksen toteuttamisessa kansallisella tasolla antamalla niille tarvittavan rahoituksen lisäksi myös tarkoituksenmukaiset välineet. Tällaisen tuen avulla oikeudenkäytön digitalisointia voidaan laajentaa Euroopan tasolla siten, että perustetaan mekanismeja, jotka mahdollistavat oikeusviranomaisten välisen rajat ylittävän yhteistyön tiivistämisen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK huomauttaa, että tilanne vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen ja että kansallisella tasolla on käytössä hyvin moninaisia tietoteknisiä välineitä, minkä vuoksi jäsenvaltiot eivät hyödynnä johdonmukaisesti tiettyjä mekanismeja, kuten e-CODEX-järjestelmää (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsookin, että on yhä tärkeämpää laatia sääntöjä, joilla pyritään lisäämään yhdenmukaisuutta jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK uskoo, että oikeudenkäytön digitalisointi on ratkaisevan tärkeä väline, joka mahdollistaa aidon yhteistyön jäsenvaltioiden viranomaisten välillä Euroopan aluetta vakavasti vahingoittavien rikollisten käytäntöjen torjumisessa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK panee merkille, että tiedonannossa ei kaikilta osin oteta huomioon eri jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien moninaisia eroavaisuuksia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK ehdottaa, että komissio antaa direktiivin, joka koskee oikeudenkäyntimenettelyihin osallistumista etäyhteyksien välityksellä ja jolla mahdollistetaan ja hyväksytään kaikki videopuhelun välityksellä tapahtuvat yhteydenotot millä tahansa sellaisella laitteella, jolla voidaan taata oikeus yksityisyyteen ja joka ei vaaranna asianomaisten henkilöiden henkilötietojen suojaa eikä käynnissä olevan menettelyn luottamuksellisuutta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK ei usko, että jo olemassa olevien muiden etäviestintävälineiden käyttö olisi uhka tietosuojalle sinänsä, sillä useimpiin oikeudenkäynteihin voi osallistua kuka tahansa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK katsoo, että poliisiviranomaisella, joka tutkii mahdollista terroristiryhmää jossakin jäsenvaltiossa, on oltava välittömästi pääsy paitsi Europolin, Eurojustin ja Euroopan syyttäjänviraston tietokantoihin koottuihin tietoihin myös kunkin jäsenvaltion lainvalvontaviranomaisen tietokantoihin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa, että kaikki digitalisoinnin edut ja mahdollisuudet on hyödynnettävä tuomioiden panemiseksi täytäntöön muissa jäsenvaltioissa, vaihtoehtoisten riitojenratkaisumenettelyjen käyttämiseksi ja hallinnollisen yhteistyön tekemiseksi jäsenvaltioiden ja EU:n virastojen välillä. |
| --- | --- |

1.9

2.   Komission tiedonanto

| 2.1 | Tiedonannossa ehdotetaan oikeudenkäytön digitalisoinnin välineistöä, jonka avulla voidaan edistää oikeusalan digitalisaatiota. Ehdotetussa lähestymistavassa otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset kansalliset olosuhteet ja toimivaltakysymykset sekä kunnioitetaan kaikilta osin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. On myös tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot pyrkivät tasoittamaan digitalisaatiossa tällä hetkellä olevia eroja, vähentämään hajanaisuutta kansallisten oikeusjärjestelmien välillä ja hyödyntämään asiaankuuluvien EU:n rahoitusmekanismien tarjoamia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.1

3.   Yleistä

| 3.1 | Covid-19-kriisi on aiheuttanut monia oikeusjärjestelmän toimintaan ja tosiasialliseen oikeussuojaan liittyviä ongelmia. Henkilökohtaista läsnäoloa edellyttävien oikeuskäsittelyjen pitäminen ja oikeudenkäyntiasiakirjojen rajat ylittävä tiedoksianto ovat viivästyneet, henkilökohtaisen oikeusavun saaminen on ollut tilapäisesti mahdotonta ja määräaikoja on umpeutunut viivästysten kasautumisen vuoksi. Pandemiaan liittyvien maksukyvyttömyys- ja irtisanomisasioiden määrän lisääntyminen hankaloittaa samalla tuomioistuinten työtä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tätä taustaa vasten on välttämätöntä toteuttaa uusia toimenpiteitä oikeudenkäytön digitalisoinnin tehostamiseksi ja nopeuttamiseksi. On olennaisen tärkeää tukea jäsenvaltioita kansallisella tasolla tarjoamalla niille paitsi tarvittavat taloudelliset resurssit myös sellaiset välineet, joiden avulla oikeusviranomaiset ja oikeusalan ammattilaiset voivat valmistautua uuteen muutoksen aikakauteen. On ratkaisevan tärkeää parantaa oikeuden saatavuutta ja tuoda se lähemmäs kansalaisia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ainoastaan tällaisen kansallisen tason tuen avulla voidaan kehittää oikeudenkäytön digitalisointia Euroopan tasolla siten, että perustetaan mekanismeja, jotka mahdollistavat oikeusviranomaisten välisen rajat ylittävän yhteistyön lisäämisen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | On syytä huomata, että yleisesti ottaen tilanne vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen ja että kansallisen tason tietoteknisten välineiden moninaisuuden vuoksi jäsenvaltiot eivät hyödynnä johdonmukaisesti tiettyjä mekanismeja, kuten e-CODEX-järjestelmää. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | On siis yhä tärkeämpää laatia sääntöjä, joilla pyritään lisäämään yhdenmukaisuutta Euroopan unionin eri jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tiedonannon päätavoitteena on julkisten oikeuspalvelujen laajempi digitalisointi, turvallisten ja laadukkaiden etäviestintätekniikoiden (videoneuvottelut) käytön edistäminen, kansallisten tietokantojen ja rekisterien yhteenliittämisen helpottaminen ja toimivaltaisten viranomaisten välisten turvallisten sähköisten tiedonsiirtokanavien käytön edistäminen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Oikeudenkäytön digitalisointi on keskeinen väline, jonka avulla varmistetaan jäsenvaltioiden viranomaisten todellinen yhteistyö Euroopan alueelle vakavaa haittaa aiheuttavan rikollisen toiminnan, kuten terrorismirikosten, rahanpesun ja korruption, ihmiskaupan, viharikosten sekä vihapuheeseen ja väkivaltaan yllyttämisen, torjumisessa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tällaisilla rikoksilla on nykyään yhä useammin alueelliset rajat ylittäviä piirteitä. Digitalisointi on näin ollen valtava ja olennainen askel tällaisten vaikutuksiltaan tuhoisien ilmiöiden tutkimista ja torjumista varten. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Vaikka komissio on toteuttanut huomattavia toimia tällä alalla ja sen tiedonanto ansaitsee erittäin myönteisen arvion, oikeudenkäytön digitalisointi on todellisuudessa pitkä ja vaikea prosessi. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Tiettyjä tiedonannon näkökohtia voidaan kritisoida siitä, että ne ovat puutteellisia, tai siitä, että ehdotetuissa ideoissa ei ole ymmärretty riittävästi eri jäsenvaltioiden oikeudellisista järjestelmistä muodostuvan todellisuuden monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Komissio näyttää jättäneen huomioimatta sellaiset oikeudenkäyntien ja muiden oikeudellisten menettelyjen järjestelyt sekä siviiliprosesseissa, kauppa- ja työoikeudellisissa menettelyissä että rikosprosesseissa (kuten syytettyjen kuulustelu ja todistajien kuuleminen rikostutkinnan aikana), jotka mahdollistavat osapuolten etäosallistumisen joko markkinoilla saatavilla olevien sovellusten tai viestintäsovellusten mahdollistamien videopuhelujen avulla. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK ymmärtää, että on syytä kunnioittaa oikeudenkäytön perinteitä, mutta covid-19-kriisi on auttanut tajuamaan, ettei videoneuvotteluja välttämättä tarvitse toteuttaa niiden mekanismien avulla, joiden kautta nykyisin ollaan yhteydessä tuomioistuimiin (kansallisella tai kansainvälisellä tasolla), osapuolten ollessa läsnä kotipaikan oikeudenkäyttöalueen tuomioistuimissa tai etukäteen osoitetuissa ja hyväksytyissä paikoissa (kuten poliisin, rikostutkintayksiköiden tai muiden toimijoiden tiloissa), koska todistajiin voidaan ottaa yhteys tietokoneen tai matkapuhelimen välityksellä riippumatta heidän senhetkisestä olinpaikastaan. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Nykyisin on jo olemassa tiettyjä etäviestintäkeinoja, joiden avulla on mahdollista taata sekä oikeus yksityisyyteen että tietosuoja, jotka ovat kaksi keskeistä osatekijää, joita on luonnollisesti suojeltava. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | On syytä palauttaa mieliin oikeuden istuntojen julkisuuden yleinen periaate. Yleisölle avoimessa istunnossa voi olla siis läsnä paitsi eri asianosaisten (eli siviiliprosessissa tai kauppa- tai työoikeudellisessa menettelyssä kantajan ja vastaajan ja rikosprosessissa todistajien ja syytettyjen) sukulaisia ja ystäviä myös sellaisia muita henkilöitä, joita oikeudenkäynti ei suoraan koske, ja useissa tapauksissa myös toimittajia ja muita tiedotusvälineiden edustajia. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK ei siksi usko, että muiden etäviestintävälineiden, kuten jo olemassa olevien tietoteknisten alustojen ja muiden asianmukaisesti sertifioitujen digitaalisten sovellusten, hyödyntäminen voisi uhata tietosuojaa sinänsä, koska kuka tahansa voi todellisuudessa osallistua suurimpaan osaan oikeudenkäynneistä. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Lisäksi erityisesti rikosoikeudellisessa menettelyssä myös vastaajalla on oltava mahdollisuus tulla kuulluksi etäviestintävälineiden kautta sen sijaan, että hänen olisi tultava henkilökohtaisesti tuomioistuimen eteen, ellei tapaukseen liity poikkeuksellisia seikkoja, joiden vuoksi syytetyn saapuminen oikeuden eteen on perusteltua. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Todistajien osalta on varmistettava, että fyysisestä vammasta kärsivien henkilöiden, jotka asuvat lähimmästä tuomioistuimesta monien kilometrien päässä sijaitsevalla pienellä paikkakunnalla, ei tarvitse poistua kotoaan ja odottaa oikeustalolla tuntikausia ennen kuin heidät kutsutaan todistamaan, koska nykyisin on olemassa luotettavia ja sertifioituja sähköisiä järjestelmiä, joiden avulla voidaan taata etäyhteyksien välityksellä tapahtuvan tiedonvaihdon ja todistajanlausuntojen turvallisuus ja luottamuksellisuus. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Tiedonannossaan komissio ehdottaa ”turvallisten ja laadukkaiden etäviestintätekniikoiden (videoneuvottelut) käytön” edistämistä. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | ETSK ehdottaa näin ollen edellä esitetyn mukaisesti, että komissio hyväksyy direktiivin, joka koskee oikeusmenettelyihin osallistumista etäyhteyksien välityksellä ja jolla mahdollistetaan ja hyväksytään kaikki videopuhelun välityksellä tapahtuvat yhteydenotot millä tahansa sellaisella laitteella (esim. kiinteä tietokone, kannettava tietokone tai jopa matkapuhelin), jolla voidaan taata oikeus yksityisyyteen ja joka ei vaaranna asianomaisen henkilön henkilötietojen suojaa eikä käynnissä olevan menettelyn luottamuksellisuutta. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Tällainen lähestymistapa noudattaisi komission strategista ennakointiraporttia 2020, jossa todetaan, että oikeusalan digitaalisessa siirtymässä olisi asetettava etusijalle kansalaiset ja luotava uusia mahdollisuuksia eri asianosaisille sekä pyrittävä samalla vähentämään viivästyksiä, lisäämään oikeusvarmuutta sekä helpottamaan oikeuden saatavuutta ja tekemään siitä kohtuuhintaisempaa ja yksinkertaisempaa. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | On kuitenkin kiinnitettävä tarkkaan huomiota alaikäisten ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden tilanteeseen sekä viha- tai seksuaalirikoksia koskeviin asioihin, eli tapauksiin, joissa yksityisyyden suojan ja turvallisuuden takaaminen oikeudellisesti on tärkeämpää tai suorastaan välttämätöntä. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Tiedonannossaan komissio viittaa myös kansallisten tuomioistuinten oikeuskäytännön saatavuutta koneellisesti luettavassa muodossa koskevan mallin eli eurooppalaisen oikeuskäytäntötunnuksen kehittämiseen. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Tämä ehdotus ansaitsee varauksettoman tuen, mutta ollakseen täysin toimiva se saattaa edellyttää täydentävää lainsäädäntöä, jolla tähdätään oikeuden päätösten muodon (ei sisällön) standardointiin. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Kuten jokainen tietää, kullakin jäsenvaltioilla on paitsi oma lainsäädäntönsä myös omat muodolliset perinteensä. Portugalissa annetun tuomion rakenne ja sisältö eivät varmasti ole samat kuin Italiassa tai Ranskassa annetussa tuomiossa, ja komission olisikin otettava tällaiset erot asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

3.24

| 3.25 | Komissio esittää myös yhteisten tutkintaryhmien (jotka kokoavat yhteen jäsenvaltioiden tutkijoita ja syyttäjiä, ja joita Europol, Eurojust ja Euroopan syyttäjänvirasto tukevat tarvittaessa) väliseen yhteistyöhön tarkoitetun tietoteknisen järjestelmän luomista. Oikeus tutustua jäsenvaltioissa saatavilla oleviin tietoihin ja tietokantoihin olisi rajattava toimivaltaisille viranomaisille, ja siinä olisi noudatettava tietosuojavaatimuksia. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | Tämä on erinomainen ehdotus, joka voi kuitenkin jäädä toteutumatta, koska jäsenvaltioiden eri rikoslakien rikosoikeudellista menettelyä koskevat, todisteiden hankkimiseen liittyviä kysymyksiä ohjaavat säännöt eivät ole riittävän yhdenmukaisia. |
| --- | --- |

3.26

| 3.27 | Niin kauan kuin tällaista standardointia ei ole toteutettu, on mahdollista, että tutkintatoimet johtavat tapausten mitätöintiin joidenkin jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla, mikä voi haitata yhteisten tutkimusten tehokkuutta. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | Terrorismin torjunta on yksi komission huolenaiheista tarkasteltavana olevassa tiedonannossa. Sen lisäksi, että todetaan tietojenvaihdosta digitaalisissa rajat ylittävissä terrorismiasioissa annettavan lainsäädäntöehdotuksen tarve, on ehdottoman tärkeää luoda ja ottaa käyttöön digitaaliseen yhteenliittämiseen perustuvia välineitä paitsi oikeudenkäyntiasiakirjojen vaihtamista myös epäiltyjä henkilöitä ja tarkkailtavien ryhmien toimintaa koskevien tietojen vaihtamista varten (2). |
| --- | --- |

3.28

| 3.29 | Koska terrorismia on torjuttava, ETSK katsoo, että poliisiviranomaisella, joka tutkii mahdollista terroristiryhmää jossakin jäsenvaltiossa, on oltava välittömästi pääsy paitsi Europolin, Eurojustin ja Euroopan syyttäjänviraston tietokantoihin koottuihin tietoihin myös kunkin jäsenvaltion lainvalvontaviranomaisen tietokantoihin. On kuitenkin huolehdittava siitä, että tietoja ei siirretä henkilöille, jotka eivät ole saaneet lupaa tai joihin ei luoteta. |
| --- | --- |

3.29

| 3.30 | On varmistettava myös muiden palvelujen, kuten henkilötodistuksen uusimisen, sähköisten oikeudellisten todistusten, väestörekisteriotteiden ja jopa rikosrekisterien, tarjoaminen verkossa sekä oikeustapauksiin tutustuminen verkon kautta, sillä tämän ansiosta voidaan paitsi vähentää siirtymisiä palveluiden fyysisiin tarjoamispaikkoihin myös tarjota näitä palveluja silloinkin, kun fyysiset palvelupisteet ovat suljettuina. |
| --- | --- |

3.30

| 3.31 | Tietojen yhteenliittämistä ajatellen (erityisesti kun on kyse yrityksiä, konkursseja, kiinteistö- ja kaupparekisterejä sekä rikosrekisterejä koskevista tiedoista) on kuitenkin varmistettava, että näiden tietojen saatavuus ei tietyissä tapauksissa (esimerkiksi rikosrekisterin tietojen kohdalla) vaaranna oikeutta yksityisyyteen tai henkilötietojen suojaa. |
| --- | --- |

3.31

| 3.32 | Onkin olennaisen tärkeää, että tälle alalle luotua tietoteknistä mallia tutkitaan erityisen perusteellisesti, jottei toivottu digitalisointi vahingoita kansalaisia tai loukkaa heidän perusoikeuksiaan. |
| --- | --- |

3.32

| 3.33 | Komissio esittelee tiedonannossa ”Oma oikeusportaali” -nimisen välineen luomista. Välineen tavoitteena on tarjota yksityishenkilöille sähköinen pääsy oikeudenkäyntiasiakirjoihin, joita henkilöllä tai hänen laillisella edustajallaan on lupa tarkastella ja/tai saada haltuunsa (kotimaassaan tai muissa jäsenvaltioissa vireillä olevissa asioissa). |
| --- | --- |

3.33

| 3.34 | Mahdollisuus saada digitaalinen pääsy tietoihin, jotka liittyvät sellaisiin asioihin, joissa yksittäinen henkilö on asianosaisena, takaa nopeamman, tehokkaamman ja kohtuuhintaisemman oikeuden saatavuuden, joten se on tärkeä osa todellisen oikeudellisen avoimuuden luomista ja keskeinen väline lisättäessä kansalaisten tunnetta siitä, ettei oikeudenkäyttö ole läpinäkymätöntä ja vaikeasti saatavilla. |
| --- | --- |

3.34

| 3.35 | Se, että oikeusviranomaisilla ja asianajajilla on sähköinen pääsy oikeusjuttuihin, joita on käsitelty toisessa jäsenvaltiossa, on valtava askel ja tärkeä virstanpylväs paljon toivotussa oikeudenkäytön digitalisoinnissa. |
| --- | --- |

3.35

| 3.36 | Kun otetaan kuitenkin huomioon jäsenvaltioiden väliset erot rikosoikeudellisia menettelyjä koskevan oikeudellisen salassapidon suhteen, on todennäköistä, että tätä komission erinomaista ehdotusta ei pystytä toteuttamaan rajat ylittävän rekisterin muodossa ilman alan kansallisten lainsäädäntöjen yhdenmukaistamista. |
| --- | --- |

3.36

| 3.37 | Oikeudenkäytön digitalisoinnin on tarjottava unionin kansalaisille uusia ja merkityksellisiä mahdollisuuksia ongelmien ratkaisemiseksi rajat ylittävässä ympäristössä. Tämä on ainoa keino saavuttaa tavoite vahvistaa kansalaisten oikeutta saattaa asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

3.37

| 3.38 | Tähän liittyen komissio mainitsee esimerkiksi sellaisten (sähköisten) välineiden perustamisen, jotka mahdollistaisivat rajat ylittävät määräykset sekä vanhempainvastuuseen kuuluvien alaikäiselle maksettavien elatusapumaksujen täytäntöönpanon rajojen yli. |
| --- | --- |

3.38

| 3.39 | Komissio on kuitenkin jättänyt tiedonannossaan käsittelemättä todella olennaisen kysymyksen, joka koskee mahdollisuutta panna täytäntöön tuomioistuinten päätöksiä muissa jäsenvaltioissa. Digitalisointi kuitenkin tarjoaisi keinot saavuttaa konkreettisesti tämä tavoite, jota lukuisat oikeusalan ammattilaiset ovat peräänkuuluttaneet jo pitkään. On huomattava, että monilla aloilla (kauppa- ja perheoikeus) tällaisista tilanteista on jo säädetty, joten se on ulotettava niille aloille, jotka ovat vielä kattamatta. |
| --- | --- |

3.39

| 3.40 | Vakiintuneena käytäntönä on jo pitkään ollut, että vain kunkin jäsenvaltion omat tuomioistuimet voivat tehdä oikeudellisia päätöksiä ja että tässä asiassa unionin jäsenvaltioiden suvereniteettia on pidettävä loukkaamattomana. |
| --- | --- |

3.40

| 3.41 | Tosiasiassa monia oikeudellisia päätöksiä sovelletaan kuitenkin viime kädessä omaisuuteen, yrityksiin tai kansalaisiin, jotka ovat sen alueen ulkopuolella, jossa päätös on tehty. |
| --- | --- |

3.41

| 3.42 | Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden väliset rajat muodostavat esteen oikeuden nopealle täytäntöönpanolle. Unionissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä olisi siis hyödynnettävä digitalisoinnin tarjoamia mahdollisuuksia, jotta tuomiot voidaan panna täytäntöön suoraan sillä alueella, jossa asianomainen omaisuus sijaitsee. |
| --- | --- |

3.42

| 3.43 | Sama koskee vaihtoehtoista riidanratkaisua, joka olisi myös voitava järjestää verkossa. Tähän kuuluu muun muassa välimieskeskusten, rauhantuomioistuinten ja julkisten sovittelujärjestelmien toiminta. |
| --- | --- |

3.43

| 3.44 | Kansallisten viranomaisten sekä EU:n virastojen ja elinten rajat ylittävän rikollisuuden torjunnassa tekemän yhteistyön osalta komissio tunnustaa oikeutetusti tarpeen vahvistaa digitaalisen yhteistyön valmiuksia. |
| --- | --- |

3.44

| 3.45 | Vaikka olisi toivottavaa, että komissio määrittelisi tiedonannossaan käyttöön otettavan mallin ja ilmoittaisi, mitä investointeja se olisi valmis tukemaan tämän tärkeän tavoitteen saavuttamiseksi, tiedonannossa esitetään vain harras toive siitä, että Eurojust, Euroopan syyttäjänvirasto, OLAF (Euroopan petostentorjuntavirasto) ja Europol ”sopivat yhteisestä lähestymistavasta, joka takaa sujuvan ja turvallisen yhteistyön jäsenvaltioiden kanssa [– –]”. |
| --- | --- |

3.45

| 3.46 | Näin tärkeän alan ollessa kyseessä on kuitenkin aiheellista vaatia, että komissio asettaisi ajallisen kehyksen yhteistyömallin perustamiselle, ja sen sijaan, että se tyytyy vain toivomaan, että toimielimet sopivat yhteisestä lähestymistavasta, sen olisi sitouduttava luomaan väline (mahdollisesti direktiivi), jonka avulla voidaan myös tässä asiassa ottaa käyttöön mekanismi, joka perustuu digitalisoinnin tarjoamiin mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

3.46

| 3.47 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission tiedonannossaan ilmaisemiin aikomuksiin, jotka koskevat jäsenvaltioille tarjottavaa taloudellista tukea asianmukaisten tietoteknisten järjestelmien kehittämiseksi, sekä oikeudenkäytön digitalisointia EU:ssa koskevan strategian määrittelemiseen uuden oikeusalan ohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

3.47

| 3.48 | On huomattava, että pääasiallinen este digitalisoinnille eivät ole oikeusviranomaiset tai kansalaiset vaan se, että jäsenvaltioilla ei ole tarvittavia resursseja toteuttaa toimenpiteitä, joilla voitaisiin luoda ja ottaa käyttöön digitaalisia järjestelmiä ja sähköisiä välineitä oikeuden alalla. |
| --- | --- |

3.48

| 3.49 | Tästä syystä, ja erityisesti tämänhetkisen jäsenvaltioiden talouteen lyhyellä ja pitkällä aikavälillä ankarasti iskevän kriisin yhteydessä, on kiireellisesti löydettävä rahoitusratkaisuja näille maille, jotta oikeudenkäytön digitalisointi voidaan toteuttaa riittävän yhdenmukaisesti ja yhtenäisesti. Ainoastaan tällä edellytyksellä voi rajat ylittävä yhteistyö toteutua Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

3.49

| 3.50 | On myös aiheellista korostaa, että komissio tuo julki aikomuksensa huolehtia siitä, että tähän tärkeään tavoitteeseen, jossa pyritään hyödyntämään digitalisointiprosessia vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luomiseksi EU:hun, voidaan käyttää resursseja, jotka asetetaan saataville elpymis- ja palautumistukivälineen kautta. |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | Luottamusta herättää myös komission näkökanta, jonka mukaan teknisen avun väline, joka perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston ehdotukseen asetukseksi, auttaa kaikkia jäsenvaltioita toteuttamaan uudistuksia oikeuden alalla. Näihin sisältyvät luonnollisesti edellä mainitut investoinnit digitaaliseen siirtymään. |
| --- | --- |

3.51

| 3.52 | Koska komissio arvioi, että nykyisessä, paperisessa muodossa tapahtuvassa rajat ylittävässä yhteistyössä on useita puutteita, jotka vaikuttavat kielteisesti oikeudenkäyntien tehokkuuteen ja kustannuksiin, on olennaisen tärkeää, että sähköisestä tiedonsiirrosta tulee viestinnän ja asiakirjojen vaihtamisen oletusarvoinen väline. |
| --- | --- |

3.52

| 3.53 | Olisi mahdollista perustaa sellainen hajautettu tietotekninen järjestelmä, joka kokoaa yhteen kansalliset järjestelmät, jotta asiakirjoja voidaan jakaa sähköisesti, nopeammin ja turvallisemmin. Tätä varten asiakirjojen siirrossa ja todistusaineiston keräämisessä on otettava huomioon tietosuoja ja yksityisyyden suoja. |
| --- | --- |

3.53

| 3.54 | Oikeudenkäytön digitalisoinnin toteutumisen kannalta on olennaisen tärkeää, että sähköiset menettelyt yleistyvät kaikkialla, että tuomioistuinten ja muiden toimijoiden ja palvelujen välinen viestintä digitalisoituu ja että oikeuden edustajat tarjoavat oikeudenkäyntiasiakirjat monimediallisessa muodossa. |
| --- | --- |

3.54

| 3.55 | On syytä kiinnittää komission huomio myös tarpeeseen tarjota oikeusalan ammattilaisille välineitä, joiden avulla he voivat panna täytäntöön tarkoitetut toimenpiteet. Tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi digitalisaatiota koskevan koulutuksen ja tiettyjen sovellusten ja sähköisten järjestelmien käyttöön keskittyvien erityisten kurssien avulla, mistä aiheutuu väistämättä kustannuksia. |
| --- | --- |

3.55

| 3.56 | Niihin jäsenvaltioihin, joihin kohdistuu perusoikeuksien tai oikeusvaltion loukkaamiseen liittyviä menettelyjä, olisi kuitenkin sovellettava seuraavia poikkeuksia:






  a) | Niiden ei pitäisi saada EU:n rahoitusta. |
| --- | --- | --- |

3.56

a)

Niiden ei pitäisi saada EU:n rahoitusta.

| b) | Kaikkia tietoja ei pitäisi jakaa niiden kanssa, sillä niiden tuomioistuimiin, oikeusjärjestelmään ja poliisiviranomaisiin ei voida enää luottaa. |
| --- | --- |

b)

Kaikkia tietoja ei pitäisi jakaa niiden kanssa, sillä niiden tuomioistuimiin, oikeusjärjestelmään ja poliisiviranomaisiin ei voida enää luottaa.

| 3.57 | Nykyiset muutokseen tähtäävät toimet muodostavat vankan perustan teknologisten valmiuksien käyttöönoton lisäämiselle nousevien teknologioiden avulla. Tavoitteena on luoda ihmiskeskeinen oikeusalan ekosysteemi, jolla on käytössään digitaalisia välineitä. |
| --- | --- |

3.57

| 3.58 | ETSK odottaa suurella mielenkiinnolla lainsäädännön muuttamista siten, että mahdollistetaan oikeuden alan toivottu siirtyminen digitaaliseen aikakauteen ja säädetään erityisesti sähköisen tunnistamisen hyväksymisestä oikeudenkäyntiasiakirjojen digitaalisen siirtämisen yhteydessä sekä sähköisten tai sähköisesti siirrettyjen asiakirjojen hyväksymisestä todistusaineistoksi oikeudenkäynneissä. |
| --- | --- |

3.58

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 712 final.

1

(2)  Ks. ETSK:n lausunto (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 67).

2

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/95 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/95

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi terveydenhuollon menetelmien arvioinnista ja direktiivin 2011/24/EU muuttamisesta”

(COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD))

(2021/C 286/17)

| Esittelijä: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Dimitris DIMITRIADIS

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 24.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan 4 kohta ja 114 artikla |
| Vastaava jaosto | Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon numero | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 227/0/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 24.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan 4 kohta ja 114 artikla

Vastaava jaosto

Sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon numero

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

227/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin toimiin, joiden tarkoituksena on saada jäsenvaltioilta valtuudet (1) aloittaa neuvottelut Euroopan parlamentin kanssa lainsäädäntöehdotuksesta terveydenhuollon menetelmien arvioinnista potilaiden hyväksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on samaa mieltä siitä, että näyttöön perustuvat prosessit, kuten terveydenhuollon menetelmien arviointi, joka on keskeinen sosioekonomista kasvua ja innovointia edistävä tekijä unionissa, voivat kattaa terveydenhuollon menetelmien kliiniset ja ei-kliiniset näkökohdat ja että tämä voidaan saavuttaa jäsenvaltioiden välisellä unionin tason yhteistyöllä, jolla pyritään potilaiden terveyden korkeatasoiseen suojeluun ja varmistetaan osallistavien sisämarkkinoiden sujuva toiminta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK korostaa, että kun terveydenhuollon menetelmien arviointia koskeva asetus hyväksytään, se on merkittävä edistysaskel terveydenhuollon alalla ja tasoittaa tietä vahvalle Euroopan terveysunionille, joka parantaa ja suojelee kaikkien kansalaisten terveyttä. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että toimeksiannossa viitataan terveyteen markkinoina, vaikka terveys on yhteinen etu ja sitä olisi käsiteltävä yleisen edun näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK ottaa huomioon, että terveydenhuollon menetelmien arvioinnilla voisi olla keskeinen rooli oikeudenmukaisen ja kestävän terveydenhuollon tarjoamisessa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pitää asianmukaisena komission päätöstä käyttää asetuksen antamiseen johtavaa lainsäädäntömenettelyä muiden oikeusvälineiden sijaan, sillä asetus takaa suoremman ja tehokkaamman yhteistyön jäsenvaltioiden tasolla (2) ja jäsenvaltioiden välillä eurooppalaisesta näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK uskoo, että Euroopan väestön ikääntyminen etenee todennäköisesti tulevina vuosina. Lisäksi kroonisten sairauksien, pandemioiden ja monimutkaisten uusien teknologioiden yleistyminen lisää tarvetta investoida terveydenhuoltojärjestelmiin, samalla kun jäsenvaltioiden talousarviot ovat yhä rajallisemmat. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannattaa verokannustimien käyttämistä tietyissä jäsenvaltioissa sekä vähämerkityksisen valtiontuen enimmäissumman mahdollista korottamista. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden tulisi tukea ja rahoittaa startup-yritysten asiaankuuluvia terveydenhuollon menetelmiä koskevia ideoita ja asiaankuuluvia aloitteita. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa aloitetta lisätä terveydenhuollon menetelmien arviointien koordinointia yhden asiakirja-aineiston toimittamisella ja kannattaa täytäntöönpanon vaiheittaista aikataulua, mutta toteaa, ettei pk-yrityksille ole erityissäännöksiä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK on huolissaan täytäntöönpanolle asetetuista määräajoista, erityisesti soveltamisen kolmen vuoden viiveestä, ja katsoo, että potilaiden edun ja kustannustehokkuuden vuoksi sitä voitaisiin lyhentää. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK suosittaa, että asetuksessa viitattaisiin ennaltaehkäiseviin toimiin, joilla on merkittävä vaikutus potilaiden kannalta, esimerkiksi ohjausta sairaaloille sairaalainfektioiden valvonnassa, ehkäisyssä ja vähentämisessä, ja ehdottaa, että asetuksen soveltamisalaa laajennetaan tai täydennetään siten, että tällaiset toimenpiteet sisällytetään täyttämistä vaativiin lääketieteellisiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK korostaa, että terveydenhuollon menetelmät kattavasta digitaalisesta terveydenhuollosta annetun lupauksen täyttämiseksi kansalaisyhteiskunnan (erityisesti yhteisötalouden organisaatioiden ja potilasjärjestöjen) osallistuminen on ratkaisevan tärkeää. |
| --- | --- |

1.13

2.   Tausta

| 2.1 | Terveydenhuollon menetelmien arvioinnin alalla on ennen asetusehdotuksen antamista tehty yli 20 vuotta vapaaehtoista yhteistyötä. Rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevan direktiivin (direktiivi 2011/24/EU) (3) hyväksymisen jälkeen vuonna 2013 perustettiin vapaaehtoisuuteen perustuva terveydenhuollon menetelmien arviointiverkosto, johon kuuluu erilaisia kansallisia terveydenhuollon menetelmien arvioinnista vastaavia tahoja ja elimiä ja joka antaa strategisia ja poliittisia ohjeita unionin tason tieteellisen ja teknisen yhteistyön tueksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tätä työtä on täydennetty kolmella peräkkäisellä terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevalla yhteisellä toimella (4), joiden ansiosta komissio ja jäsenvaltiot ovat voineet luoda vankan tietopohjan terveydenhuollon menetelmien arviointimetodologioista. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK ottaa huomioon, että terveydenhuoltojärjestelmät ja terveydenhuollon menetelmien arviointiprosessi perustuvat kansallisiin perinteisiin ja kulttuureihin. Euroopan kansalaisina uskomme kuitenkin vahvasti, että selviämme tulevista terveyshaasteista ja hyödymme terveydenhuoltoalan tulevista mahdollisuuksista vain tehokkaalla Euroopan tason yhteistyöllä. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Olisi edistettävä periaatetta ennakoivan analyysin käytöstä, erityisesti tulevaisuuden kartoituksen avulla, jotta voidaan tunnistaa varhaisessa vaiheessa Euroopan ja kansallisella tasolla kehitteillä olevat terveydenhuollon menetelmät, joilla on todennäköisesti merkittävä vaikutus potilaisiin, kansanterveyteen ja terveydenhuoltojärjestelmiin. Tällaisen mahdollisen analyysin avulla voitaisiin tukea koordinointiryhmää sen työn suunnittelussa. |
| --- | --- |

2.4

3.   Ehdotuksella ratkaistavat ongelmat ja puutteet

| 3.1 | ETSK yhtyy laajan kuulemisen tulokseen, jonka mukaan innovatiivisen teknologian markkinoillepääsyä estävät ja vääristävät tällä hetkellä kansallisten ja alueellisten hallinnollisten prosessien ja menetelmien erot sekä kansallisiin lakeihin ja käytäntöihin sisältyvät terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevat vaatimukset, joita esiintyy kaikkialla unionissa. Tästä syystä komissio päätti esittää ehdotuksen asetukseksi, sillä se on sopivin sääntelyvaihtoehto (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK on yhtä mieltä myös siitä, että nykyinen tilanne heikentää liiketoiminnan ennakoitavuutta, mikä aiheuttaa korkeita kustannuksia teollisuudelle ja pk-yrityksille, viivästyksiä uuden teknologian saatavuuteen ja kielteisiä vaikutuksia innovointiin. Tämänhetkistä epäyhtenäisyyttä käsitellään esimerkiksi kilpailukykyinstituutti I-Comin julkaisemassa asiakirjassa (6), jonka sivulla 49 viitataan Euroopan kuluttajaliittoon (BEUC) ja todetaan, että toiset terveydenhuollon menetelmien arviointia tekevät elimet antavat arvioinnit julkisesti saataville joko suoraan tai pyynnöstä, kun taas toiset pitävät niitä luottamuksellisina. Lisäksi osa elimistä hyväksyy seurantatutkimukset, joissa arvioidaan lääkkeen arvoa, kun taas toiset eivät. Useiden vuosikymmenten ajan EU:ssa tehty yhteistyö terveydenhuollon menetelmien arvioinnin alalla on osoittanut, ettei näitä kysymyksiä ole voitu ratkaista tyydyttävällä tavalla pelkästään vapaaehtoisuuteen perustuvalla lähestymistavalla, jota on tähän asti noudatettu yhteisessä työskentelyssä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Aloitteella puututaan tehokkaasti kansallisten terveydenhuollon menetelmien arviointijärjestelmien nykyiseen hajanaisuuteen (markkinoille pääsyä koskevat erilaiset menettelyt ja menetelmät) ottaen huomioon, että kaikkien uusien mekanismien luotettavuutta ohjaavat osapuolten riippumattoman ja vapaan ilmaisun periaatteet, että ne perustuvat tieteellisiin, eettisiin ja puolueettomiin kriteereihin ja että tavoitteet voidaan saavuttaa asianmukaisella tavalla tehostamalla terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevaa yhteistyötä EU:n tasolla näiden periaatteiden mukaisesti. Samalla kun vahvistetaan yhteistyötä muilla tasoilla terveydenhuollon menetelmien arvioinnin kannalta välttämättömissä asioissa (esimerkiksi jäsenvaltioissa, joissa potilasrekisterien puute aiheuttaa vaikeuksia), olisi otettava käyttöön sairauskohtaiset kansalliset toimintasuunnitelmat, jotta voidaan nopeuttaa asiasta vastaavien terveysministeriöiden työtä ja ottaa huomioon muissa jäsenvaltioissa sovellettavat parhaat käytännöt. Näin toimimalla voidaan tieteellisessä päätöksenteossa ottaa huomioon myös sosiaaliset arvot ja painopisteet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK korostaa tarvetta tukea terveysalan teknologisten innovaatioiden arvoa myös paikallistasolla annettavassa muussa kuin sairaalahoidossa. Kun väestö vanhenee (7) ja krooniset sairaudet ja riippuvaisuus hoidosta lisääntyvät, tarvitaan erikoistunutta osaamista ja kotihoitoon tarkoitetun teknologian ja hoitomenetelmien yhä tehokkaampaa hyödyntämistä. Tätä varten olisi kannustettava erityisiä terveydenhuollon menetelmien arviointiohjelmia, joilla pyritään kehittämään kotihoitoa ja kotipalveluja paitsi uuden teknologian ja etälääketieteen avulla myös parantamalla yleisesti hoitopalvelujen laatua. |
| --- | --- |

3.4

4.   Ehdotukselta odotetut tulokset

| 4.1 | Terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevan EU:n asetuksen ehdotettuna tavoitteena on muun muassa varmistaa, että kliiniset arvioinnit varmistava mekanismi toteutetaan vain kerran unionin tasolla, jotta edistetään innovatiivisten terveydenhuollon menetelmien saattamista potilaiden käyttöön Euroopassa ja hyödynnetään paremmin käytettävissä olevia resursseja ja parannetaan samalla liiketoiminnan ennustettavuutta. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK pitää asianmukaisena komission päätöstä käyttää asetuksen antamiseen johtavaa lainsäädäntömenettelyä muiden oikeusvälineiden sijaan, sillä asetus takaa suoremman ja tehokkaamman yhteistyön jäsenvaltioiden tasolla sekä jäsenvaltioiden välillä eurooppalaisella lähestymistavalla. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Asetusehdotuksella pyritään myös varmistamaan, että terveydenhuollon menetelmien arvioinnissa käytettävät menetelmät ja menettelyt ovat ennustettavampia koko EU:ssa ja että yhteisiä kliinisiä arviointeja ei toisteta turhaan kansallisella tasolla, jotta voidaan välttyä päällekkäisyydeltä ja eroavaisuuksilta. Parhaaksi katsotun vaihtoehdon katsotaan tarjoavan parhaan yhdistelmän tehokkuutta ja vaikuttavuutta politiikkatavoitteiden saavuttamiseen ja olevan samalla toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. Se on paras mahdollinen keino sisämarkkinatavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK on yhtä mieltä siitä, että ehdotus tarjoaa jäsenvaltioille kestävän kehyksen, jonka avulla ne voivat koota yhteen asiantuntemusta ja tehostaa näyttöön perustuvaa päätöksentekoa ja joka tukee niiden ponnisteluja kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyden varmistamiseksi. Parhaaksi katsottu vaihtoehto on myös kustannustehokas, koska jäsenvaltioiden, yritysten ja pk-yritysten säästöt ovat paljon kustannuksia suuremmat resurssien yhdistämisen, päällekkäisyyksien välttämisen ja liiketoiminnan ennustettavuuden paranemisen ansiosta. Ehdotus sisältää säännöksiä yhteisten terveydenhuollon menetelmien arviointivälineiden käytöstä, soveltamisalan asteittaisesta täytäntöönpanosta, alkaen syöpälääkkeistä, harvinaislääkkeistä ja pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä yhdistelmälääkkeistä (ATMP), ja siinä vahvistetaan neljä pilaria jäsenvaltioiden yhteiselle työlle EU:n tasolla, kuten yhteiset kliiniset arvioinnit, yhteiset kuulemiset, uusien terveydenhuollon menetelmien tunnistaminen ja vapaaehtoinen yhteistyö. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK on samaa mieltä yksityiskohtaisesta täytäntöönpanoaikajanasta mutta katsoo, että tekoälyn merkittävä rooli yhdessä digitaalisen muutoksen kanssa on muuttanut terveydenhuollon toimintaympäristöä ja tarjoaa nopeita hoitostrategioita. ETSK on näin ollen huolissaan täytäntöönpanolle asetetuista määräajoista ja erityisesti 5 artiklan 2 kohdan b kohdan (8) mukaisesta soveltamisen kolmen vuoden viiveestä, ja katsoo, että potilaiden edun ja kustannustehokkuuden vuoksi sitä voitaisiin lyhentää. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Potilaskeskeinen lähestymistapa on ainoa tapa varmistaa, että terveydenhuolto on riittävää ja asianmukaista. Tämän vuoksi ehdotetussa sidosryhmäverkostossa, koordinointiryhmässä ja mahdollisissa kliinisissä arvioinneissa tulisi ottaa huomioon potilaiden, hoitajien, yhteisötalouden ja potilasjärjestöjen rooli. Tuemme Euroopan potilasfoorumin (EPF) vaatimusta potilasyhteisön pakollisesta ja mielekkäästä osallistumisesta, jotta varmistetaan, että terveydenhuollon menetelmien arvioinnit toteutetaan potilaiden edun mukaisesti (9). |
| --- | --- |

4.6

5.   Mitä lainsäädännöllisiä ja muita kuin lainsäädännöllisiä vaihtoehtoja on harkittu? Onko olemassa parhaaksi katsottua vaihtoehtoa?

| 5.1 | ETSK katsoo, että asetusehdotus vastaa EU:n yleisiä tavoitteita, joihin kuuluvat sisämarkkinoiden moitteeton toiminta, kestävät terveydenhuoltojärjestelmät ja kunnianhimoinen tutkimus- ja innovointiohjelma. |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Sen lisäksi, että ehdotus on näiden EU:n strategisten tavoitteiden mukainen, se on myös johdonmukainen EU:n sopimuksiin sekä lääkkeitä, in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettuja lääkinnällisiä laitteita ja lääkinnällisiä laitteita koskevaan nykyiseen lainsäädäntöön nähden (10). Koska sääntelyprosessilla ja terveydenhuollon menetelmien arviointiprosessilla on eri tarkoitukset, ne pysyvät selvästi erillisinä, mutta synergiaa on mahdollista luoda esimerkiksi vastavuoroisen tiedonjakamisen avulla sekä lääkkeiden osalta sovittamalla ehdotettuja yhteisiä kliinisiä arviointeja ja keskitettyä myyntilupaa koskevat menettelyt ajallisesti paremmin yhteen (11). |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.2 | Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 114 ja 116 artiklaan. |
| --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | SEUT-sopimuksen 114 ja 116 artiklan nojalla voidaan toteuttaa toimenpiteitä jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämiseksi, jos ne ovat sisämarkkinoiden toteuttamisen tai toiminnan kannalta tarpeen ja samalla varmistetaan kansanterveyden suojelun korkea taso. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Ehdotuksen on myös noudatettava SEUT-sopimuksen 168 artiklan 7 kohtaa, jonka mukaan unioni kunnioittaa jäsenvaltioiden velvollisuuksia, jotka liittyvät niiden terveyspolitiikan määrittelyyn sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämiseen ja tarjoamiseen. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Vaikka on selvää, että EU:n jäsenvaltiot ovat jatkossakin vastuussa terveydenhuollon menetelmien muiden kuin kliinisten näkökohtien arvioinnista (esim. taloudelliset, sosiaaliset ja eettiset näkökohdat) ja hinnoittelu- ja korvauspäätösten tekemisestä, ETSK ehdottaa, että tarkasteltaisiin erillisessä tutkimuksessa mahdollisuutta ottaa käyttöön EU:n yhteinen hinnoittelupolitiikka, jota sovellettaisiin lääkkeisiin, lääkinnällisiin laitteisiin ja in vitro -diagnostiikkaan käytettäviin laitteisiin erityisesti silloin, kun niistä on tehty terveydenhuollon menetelmien arviointi, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja parantaa saatavuutta koko väestölle. Tavoitteena olisi parantaa niiden saatavuutta kaikille eurooppalaisille ja välttää pelkästään hintaan perustuvaa rinnakkaisvientiä ja -tuontia. Näin voitaisiin myös tukea rekisterinpitämisestä vastaavia toimivaltaisia kansallisia komiteoita ja joissakin maissa toimivia (sallittuja enimmäishintoja asettavia) seurantakeskuksia erityisesti kun on kyse lääkinnällisistä laitteista. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.3 | Vaikka ”terveydenhuollon menetelmä” on merkitykseltään laaja käsite, joka kattaa lääkkeet, lääkinnälliset laitteet, lääketieteelliset ja kirurgiset menetelmät sekä terveydenhuollossa käytettävät toimenpiteet sairauksien ehkäisemiseksi, diagnosoimiseksi tai hoitamiseksi, yhteiset kliiniset arvioinnit rajoittuvat seuraaviin: lääkkeet, joihin sovelletaan keskitettyä myyntilupamenettelyä, uudet vaikuttavat aineet ja nykyiset tuotteet, joiden myyntilupaa laajennetaan koskemaan uutta terapeuttista käyttöaihetta, sekä tietyt lääkinnällisten laitteiden ja in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettujen lääkinnällisten laitteiden luokat, joista asetusten (EU) 2017/745 (12) ja (EU) 2017/746 (13) mukaisesti perustetut asiaankuuluvat asiantuntijapaneelit ovat esittäneet lausuntonsa tai näkemyksensä ja jotka tämän asetuksen nojalla perustettu koordinointiryhmä on valinnut. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Jotta voidaan ehkäistä rappeuttavia sairauksia ja myös vähentää itsenäiseen elämään kykenemättömien vanhusten tarpeetonta sairaalahoitoa, on tarpeen ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla parannetaan hoidon ja sosiaaliavun laatua ja lisätään näin potilaiden turvallisuutta ja hyvinvointia. |
| --- | --- |

5.4

| 5.4.1 | ETSK katsoo, että olisi toteutettava toimia ja otettava käyttöön toimenpiteitä sairaaloiden tukemiseksi sairaalainfektioiden seurannassa sekä niiden ehkäisemisessä ja vähentämisessä ja että asetuksen soveltamisalaa olisi laajennettava kattamaan tällaiset toimenpiteet, jotka voivat olla erittäin hyödyllisiä nykyisen kaltaisissa pandemioissa. Tämä konkreettinen esimerkki koskee niitä noin 37 000 (14) henkilöä, jotka menehtyvät Euroopassa vuosittain sairaalainfektioihin. Potilaiden turvallisuutta ja terveydenhuoltopalvelujen laatua on parannettava kiireellisesti tehostamalla sairaalainfektioiden ehkäisemistä ja käyttämällä antibiootteja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

5.4.1

6.   Millaisia kustannuksia parhaaksi katsotusta vaihtoehdosta aiheutuu?

| 6.1 | ETSK katsoo, että parhaaksi katsottu vaihtoehto on kustannustehokas, koska jäsenvaltioiden ja yritysten säästöt ovat huomattavasti kustannuksia suuremmat (15) resurssien yhdistämisen, päällekkäisyyksien välttämisen ja liiketoiminnan ennustettavuuden paranemisen ansiosta. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK kannattaa riittävän rahoituksen osoittamista terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevalle jäsenvaltioiden yhteiselle työlle ja vapaaehtoiselle yhteistyölle rokotusohjelmien kehittämisen ja täytäntöönpanon kaltaisilla aloilla sen varmistamiseksi, että asetusehdotuksessa säädetylle yhteiselle työlle ja näitä toimia tukevalle tukikehykselle on riittävästi resursseja (16). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | ETSK ehdottaa kustannus- ja aikatehokkuuden varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden edustajista koostuva koordinointiryhmä voisi käsitellä rinnakkain useampaa kuin yhtä ja enintään kolmea kysymystä, eli yhtäältä syöpälääkkeitä, harvinaislääkkeitä ja ATMP-lääkkeitä, toisaalta kaikkia muita lääkkeitä ja toisaalta in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettuja laitteita ja lääkinnällisiä laitteita. Tällaisten tieteellisten elinten tekemiin päätöksiin olisi päästävä yksinkertaisella enemmistöllä. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Kokonaisuudessaan (julkisen ja yksityisen) terveydenhuollon kustannukset ovat EU:ssa noin 1 300 miljardia euroa vuodessa (17) (summasta noin 220 miljardia euroa käytetään lääkkeisiin (18) ja 100 miljardia lääkinnällisiin laitteisiin (19)). Keskimäärin terveydenhuollon kustannusten osuus EU:n bruttokansantuotteesta on noin 10 prosenttia (20). |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | ETSK katsoo, että väestön vanheneminen sekä kroonisten sairauksien ja pandemioiden lisääntyminen vahvistavat tarvetta investoida terveydenhuoltojärjestelmiin ja terveydenhuoltoon, samalla kun jäsenvaltioiden talousarviot ovat yhä rajallisemmat. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | ETSK:n mukaan nämä muutokset edellyttävät myös, että jäsenvaltiot tehostavat entisestään terveysalan talousarvioiden toteuttamista keskittymällä tehokkaisiin terveydenhuollon menetelmiin mutta säilyttäen samalla myös innovointikannustimet (21). |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | ETSK kannattaa verokannustimien käyttämistä tietyissä jäsenvaltioissa sekä vähämerkityksisen valtiontuen enimmäissumman mahdollista korottamista. Yksi harkinnanarvoinen ehdotus koskee vähämerkityksisen valtiontuen enimmäissumman mahdollista korottamista nykyisestä 200 000 eurosta vähintään 700 000 euroon, kun on kyse terveys- ja sosiaalialan pk-yrityksistä. Niille asetettaisiin samalla laatua koskevia lisävaatimuksia, jotka koskevat esimerkiksi yritysten yhteistyönä toteutettavien hankkeiden laatimista, investointeja tutkimukseen ja innovointiin tai kaikkien voittojen investoimista takaisin yritykseen. Tällaisilla toimenpiteillä pk-yrityksiä ja yhteisötalouden yrityksiä voitaisiin kannustaa investoimaan enemmän tutkimukseen, innovointiin ja verkostoyhteistyön kehittämiseen (22). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | ETSK katsoo, että julkinen rahoitus on erittäin tärkeää terveydenhuollon menetelmien arvioinnille, ja uskoo, että rahoitustilannetta voitaisiin parantaa työskentelemällä yhteisesti ja välttämällä päällekkäistä työtä. Arvioiden mukaan jokainen yksittäisessä maassa toteutettu terveydenhuollon menetelmien arviointi maksaa noin 30 000 euroa kansallisille elimille ja 100 000 euroa terveysalalle (23). Jos oletetaan, että kymmenen jäsenvaltiota suorittaa samaa terveydenhuollon menetelmää koskevan arvioinnin ja että tämä työ voidaan korvata yhteisellä raportilla, näistä summista voidaan säästää jopa 70 prosenttia, vaikka oletettaisiin, että yhteisen arvioinnin kustannukset olisivat kolminkertaiset yksittäisen kansallisen raportin kustannuksiin verrattuna lisääntyneiden koordinointitarpeiden vuoksi. Nämä varat voidaan säästää tai käyttää muihin terveydenhuollon menetelmien arviointia koskeviin toimiin. Koska uusi teknologia on erittäin kallista, on kuitenkin välttämätöntä, että terveydenhuollon menetelmien arviointi, jota yksi jäsenvaltio käyttää teknologian korvaamista koskevassa päätöksenteossa, on sopusoinnussa kansallisen tason hoitovalikoiman kanssa. Esimerkiksi syöpähoidoissa, joiden kustannukset ovat yleensä yli 100 000 euroa potilasta kohti, epätarkoituksenmukaisen kliinisen arvioinnin kustannukset olisivat paljon yhteisen arvioinnin avulla säästettyä summaa suuremmat. On tärkeää mainita, että Euroopan syöpäpotilasyhdistys (European Cancer Patient Coalition, ECPC) pitää tarkasteltavaa ehdotusta tervetulleena ja korostaa, että välttämällä työn päällekkäisyyttä pakollisilla yhteisillä kliinisillä arvioinneilla voitaisiin poistaa eriävien tulosten riski ja vähentää uusien hoitomuotojen saatavuudessa ilmeneviä viiveitä mahdollisimman paljon (24). Lisäksi keskinäisten yhtiöiden kansainvälinen liitto (Association Internationale de la Mutualité, AIM), joka on valtioista riippumattomien terveydenhuoltopalvelujen tarjoajien kansainvälinen liitto, on tyytyväinen siihen, että komissio ehdottaa terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevaan yhteistyöhön liittyvän pysyvämmän järjestelmän perustamista EU:n tasolle (25). |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Koska terveydenhuollon menetelmien alaan liittyy valtavia taloudellisia etuja, se on altis eturistiriidoille, joten on erittäin tärkeää järjestää terveydenhuollon menetelmien arvioinnit objektiivisesti, riippumattomasti, vahvasti ja avoimesti, kuten ehdotuksessa todetaan. |
| --- | --- |

6.9

7.   Millainen vaikutus ehdotuksella on pk-yrityksiin ja mikroyrityksiin?

| 7.1 | ETSK katsoo, että ehdotuksen pitäisi hyödyttää pk-yrityksiä sekä alalla toimivia yhteisötalouden yrityksiä, koska kliininen arviointikertomus perustuu täydellisten ja ajantasaisten tietojen asiakirja-aineistoon, mikä vähentää hallinnollista taakkaa ja säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, jotka liittyvät useiden asiakirja-aineistojen toimittamiseen kansallisten terveydenhuollon menetelmien arviointien vaatimusten täyttämiseksi. Tämä lisää pk-yritysten osallistumista, ja ETSK pitää siksi valitettavana, ettei pk-yrityksiä varten ole erityissäännöksiä. Ehdotuksen mukaiset yhteiset kliiniset arvioinnit ja tieteelliset kuulemiset lisäisivät etenkin liiketoiminnan ennustettavuutta alalla. Tällä on erityisen suuri merkitys pk-yrityksille ja yhteisötalouden yrityksille, koska niillä on yleensä pienemmät tuotevalikoimat ja vähemmän terveydenhuollon menetelmien arviointiin varattuja resursseja ja erityisvalmiuksia (26). On syytä ottaa huomioon, että ehdotuksessa ei säädetä yhteisten kliinisten arviointien ja yhteisten tieteellisten kuulemisten maksuista, mikä on myös erittäin tärkeä tekijä työllisyyden näkökulmasta (työttömyyden torjumiseksi). Terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevalla EU:n laajuisella yhteisellä työllä aikaansaatavan paremman liiketoiminnan ennustettavuuden odotetaan vaikuttavan myönteisesti EU:n terveydenhuollon menetelmien alan kilpailukykyyn. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Merkittävä sosioekonominen kannustin pk-yrityksille voisi olla yritysten kannustaminen osallistumaan vuoden 2020 jälkeisiin EU:n kehitysrahoitusohjelmiin kansallisten strategisten viitekehysten puitteissa. Kansallisten strategisten viitekehysten nykyisissä kauden 2014–2020 ohjelmissa on erityisiä osioita tutkimus- ja kehitysvälineille, joilla pyritään vähentämään köyhyyttä ja työttömyyttä. |
| --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | ETSK katsoo, että nämä ohjelmat olisi säilytettävä, mutta niitä olisi myös laajennettava asetusehdotuksen periaatteiden muodostamissa yleisemmissä puitteissa ja käytettävä välineenä tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin edistämisessä. |
| --- | --- |

7.2.1

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi terveysteknologian arvioinnista ja direktiivin 2011/24/EU muuttamisesta.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/24/EU, annettu 9. maaliskuuta 2011, potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa (EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45).

3

(4)  EUnetHTA:n yhteinen toimi 1 (2010–2012), EUnetHTA:n yhteinen toimi 2 (2012–2015) ja EUnetHTA:n yhteinen toimi 3 (2016–2019). Ks. http://www.eunethta.eu/.

4

(5)  https://www.eesc.europa.eu/fi/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment

5

(6)  http://www.astrid-online.it/static/upload/7787/7787e169a7f0afc63221153a6636c63f.pdf

6

(7)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2015/pdf/ee3_en.pdf

7

(8)  Ks. alaviite 1.

8

(9)  Workgroup of European Cancer Patient Advocacy Networks (WECAN) -työryhmän kantaa koskeva lausuma terveydenhuollon menetelmien arvioinnin integroimisesta EU:ssa jatkossa, https://wecanadvocate.eu/wecan-position-further-eu-integration-of-hta/.

9

(10)  Asiaa koskevia säädöksiä ovat muun muassa direktiivi 2001/83/EY, asetus (EY) N:o 726/2004, asetus (EU) 536/2014, asetus (EU) 2017/745 ja asetus (EU) 2017/746.

10

(11)  Synergian lisäämisen tarpeen ovat vahvistaneet jäsenvaltiot myös terveydenhuollon menetelmien arviointiverkoston keskusteluasiakirjassa Synergies between regulatory and HTA issues on pharmaceuticals sekä EUnetHTA ja EMA (Euroopan lääkevirasto) yhteisessä raportissaan Report on the implementation of the EMA-EUnetHTA three-year work plan 2012–2015.

11

(12)  EUVL L 117, 5.5.2017, s. 1.

12

(13)  EUVL L 117, 5.5.2017, s. 176.

13

(14)  http://www.cleoresearch.org/en/

14

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041 – Yhteisiin arviointeihin liittyvien kustannussäästöjen (tutkimuksen toimeenpanovirasto, REA) odotetaan olevan 2,67 miljoonaa euroa vuodessa.

15

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041 – Parhaaksi katsotun vaihtoehdon kokonaiskustannusten on arvioitu olevan noin 16 miljoonaa euroa.

16

(17)  Eurostatin tiedot. Komission valmisteluasiakirja Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy, GROW-pääosasto, 2014. Eurostat, terveydenhuoltomenot kaikissa jäsenvaltioissa, vuoden 2012 tiedot tai viimeisimmät saatavilla olevat tiedot. Irlannin, Italian, Maltan ja Yhdistyneen kuningaskunnan tietoja on täydennetty WHO:n terveyttä koskevilla tiedoilla (EKP:n vuotuisen valuuttakurssin mukaan).

17

(18)  Eurostatin tiedot GROW-pääosaston valmisteluasiakirjassa vuodelta 2014 ”Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy”.

18

(19)  Komission tiedonanto ”Turvalliset, tehokkaat ja innovatiiviset lääkinnälliset laitteet ja in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetut lääkinnälliset laitteet – potilaiden, kuluttajien ja terveydenhuollon ammattilaisten eduksi”, COM(2012) 540 final. Maailmanpankin, EDMA:n, Espicomin ja Eucomedin analyysi.

19

(20)  Euroopan komissio, European Semester Thematic Fiche: Health and Health systems, 2015. ECFIN-pääosasto, ”Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU”, 2012. Ks. myös http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

20

(21)  ECFIN-pääosasto, Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU, 2012.

21

(22)  Yritykselle kolmen vuoden aikana myönnettävän valtiontuen enimmäismääräksi on tällä hetkellä asetuksessa (EU) N:o 1407/2013 vahvistettu 200 000 euroa. Tähän sisältyvät myös veronkevennyksien muodossa annetut tuet. Talouskriisistä selviytymiseksi EU nosti vuonna 2008 enimmäismäärän väliaikaisesti 500 000 euroon osana niin kutsuttua elvytyssuunnitelmaa. Olisi otettava huomioon, että terveydenhuoltopalvelujen kasvava kysyntä erityisesti huollettavien ihmisten kohdalla on tulevaisuudessa yksi jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien merkittävimmistä menoeristä. Tästä syystä olisi järkevää luoda erityinen järjestelmä kannustimien ja tukien myöntämiseksi erityisesti sosiaalipalveluja paikallistasolla tarjoaville yrityksille.

22

(23)  ECFIN-pääosasto, Ikääntymisraportti 2015. OECD, 2015. Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges.

23

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2018)614772_EN.pdf

24

(25)  https://www.aim-mutual.org/wp-content/uploads/2018/02/AIM-on-HTA.pdf

25

(26)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041

26

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/102 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/102

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse täytäntöönpanovallan siirtämisestä komissiolle mainitun direktiivin tietyissä säännöksissä käytettävien ilmaisujen merkityksen määrittelemiseksi”

(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

(2021/C 286/18)

| Esittelijä: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Christophe LEFÈVRE

| Lausuntopyynnöt | Euroopan unionin neuvosto, 7.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 13.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon numero | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 226/2/6 |

Lausuntopyynnöt

Euroopan unionin neuvosto, 7.1.2021

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

13.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon numero

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

226/2/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa komission ehdotuksen yleistä tavoitetta, sillä oikeusvarmuuden ja ennakoitavuuden turvaaminen alv-direktiivin (1) yhteydessä on ratkaisevan tärkeää tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi kaikille jäsenvaltioille ja sisämarkkinoiden kehittämiseksi edelleen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tämänhetkiset erot jäsenvaltioiden välillä sekä alv-direktiivin tulkinnassa että sen täytäntöönpanossa ovat kiistatta haitallisia sisämarkkinoille, kuten komissio toteaa. ETSK kehottaakin ryhtymään nopeisiin ja tehokkaisiin toimiin tässä asiassa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Yhdenmukaisemmat alv-säännöt voisivat todellakin alentaa sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja tuoda kasvua kaikille EU:ssa toimiville yrityksille ja erityisesti monissa maissa toimintaa harjoittaville pk-yrityksille, sillä jäsenvaltioiden väliset sääntelyerot vaikuttavat niihin vielä enemmän kuin muihin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Erot alv-sääntöjen soveltamisessa voivat aiheuttaa merkittäviä haitallisia vääristymiä sisämarkkinoille ja sitä kautta kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia. Niitä olisi torjuttava soveltamalla voimassa olevia sääntöjä yhdenmukaisemmin. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK ei kuitenkaan voi olla huomauttamatta, että komission ehdotus ja erityisesti ehdotettu luonnos uusilla säännöillä ratkaistavista kysymyksistä saattaa herättää voimakasta vastarintaa monissa jäsenvaltioissa, jotka todennäköisesti vastustavat komission ehdotusta periaatteellisesti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaakin harkitsemaan muita toimenpiteitä, joilla sisämarkkinoita voidaan parantaa mahdollisimman nopeasti. Tämänhetkisessä poliittisessa tilanteessa ETSK ehdottaa, että komissio harkitsisi ensimmäisenä askeleena olemassa olevan neuvoa-antavan arvonlisäverokomitean ja sen päätöksentekoprosessin parantamista ja vahvistamista, jotta saataisiin kohennettua epätyydyttävää jäsenvaltioiden välistä alv-sääntöjen yhdenmukaisuusastetta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Lisäksi ETSK pitäisi hyödyllisenä, että jäljitetään sovittujen alv-sääntöjen epäyhtenäistä soveltamista ja täytäntöönpanoa kansallisella tasolla asianmukaisin toimin. On tärkeää, että olemassa olevat erot tuodaan esille avoimesti, selkeästi ja julkisesti, jotta yhdenmukaisuutta voidaan parantaa nykyisessä sääntelykehyksessä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Tämän lähestymistavan avulla voitaisiin saada aikaan tehokasta ”vertaispainetta”, jolloin jäsenvaltioiden olisi paljon vaikeampi poiketa vakiintuneista tulkinnoista ja täytäntöönpanokäytänteistä sisämarkkinoille haitalliseen suuntaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lisäksi ETSK pitää tärkeänä, että komissio tekee vaikutustenarviointeja sovittujen alv-sääntöjen mahdollisista tulkinta- tai täytäntöönpanoeroista jäsenvaltioissa. Vaikutustenarvioinnit olisi julkistettava, niistä olisi keskusteltava asianmukaisesti ja niiden jatkotoimia olisi seurattava arvonlisäverokomiteassa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK pyytää myös kiinnittämään huomiota uuden ehdotuksen mahdollisiin epätoivottuihin vaikutuksiin. Komissiolle ehdotettu täytäntöönpanorooli eräiden alv-direktiivin tärkeimpien käsitteiden yhteydessä voisi johtaa tilanteeseen, jossa on vaikea erottaa, mikä kuuluu komission uusiin toimivaltuuksiin ja missä on tosiasiassa kyse alv-direktiivin muuttamisesta. Tällainen epäselvyys saattaisi estää alv-direktiivin muuttamiseen tarvittavaan yksimielisyyteen pääsemisen neuvostossa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

1.10

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Tarkasteltavana olevassa säädösehdotuksessa todetaan, että komissiolla ei tällä hetkellä ole täytäntöönpanovaltaa alv-direktiivin osalta. Ainoa käytössä oleva väline direktiivin säännösten täytäntöönpanemiseksi on 398 artiklalla perustettu neuvoa-antava komitea. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Neuvoa-antava komitea koostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista, ja sen tehtävänä on tarkastella komission tai jäsenvaltion esille ottamia kysymyksiä, jotka koskevat EU:n alv-säännösten soveltamista. Neuvoa-antava komitea voi tällä hetkellä sopia ainoastaan alv-direktiivin soveltamista koskevista ohjeista, jotka eivät ole sitovia, kun taas ainoastaan neuvosto voi hyväksyä sitovia täytäntöönpanotoimenpiteitä komission ehdotuksen perusteella. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komission mukaan nykyisillä ohjeilla ei aina varmisteta EU:n alv-lainsäädännön yhdenmukaista soveltamista, myös siksi, että neuvoa-antavassa komiteassa ilmenee vaikeuksia saavuttaa yksimielisyyttä ohjeista. Komissio luetteleekin useita esimerkkejä, joissa ei ole päästy yksimielisyyteen alv-direktiiviin sisältyviä strategisia säännöksiä ja käsitteitä koskevista säännöistä ja periaatteista. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Lisäksi komissio toteaa, että nämä erot aiheuttavat todennäköisesti monia haitallisia seurauksia, joita ovat: i) kaksinkertainen verotus tai verottamattomuus, ii) oikeudellinen epävarmuus ja ennakoinnin mahdottomuus ja iii) lisäkustannukset yrityksille. Asiaan liittyvä Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö on toki hyödyksi, mutta se ei komission mukaan ole paras mahdollinen keino, jolla kaikki alv-direktiivin säännöksistä aiheutuvat epävarmuudet voitaisiin välttää. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Sitä varten säädösehdotuksessa esitetään oikeudellisen varmuuden ja ennakoitavuuden parantamiseksi, että komissiolle annetaan valta hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä tietyillä alv-direktiivin kattamilla aloilla ja että perustetaan komitea, joka valvoo komission uusia valtuuksia. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komissiolle ehdotetussa täytäntöönpanoroolissa keskitytään niihin EU:n alv-järjestelmän erityisiin osa-alueisiin ja käsitteisiin, joiden osalta tarvitaan yhteistä tulkintaa sekä parempaa varmuutta ja ennakoitavuutta. Neuvosto puolestaan säilyttää täytäntöönpanovallan siltä osin kuin se ei kuulu komissiolle mahdollisesti myönnettävään toimivaltaan. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Uusien sääntöjen mukaan komissio määrittäisi täytäntöönpanosäädöksellä alv-direktiiviin sisältyvien, seuraavilla aloilla käytössä olevien ilmaisujen tai käsitteiden merkityksen: i) arvonlisäverovelvolliset, ii) arvonlisäverolliset liiketoimet, iii) verollisten liiketoimien paikka, iv) verotettava tapahtuma ja verosaatavan syntyminen, v) arvonlisäveron peruste, vi) vapautukset arvonlisäverosta, vii) arvonlisäveron vähennykset, viii) verovelvollisten ja tiettyjen henkilöiden, jotka eivät ole verovelvollisia, velvollisuudet, ja ix) arvonlisäveron erityisjärjestelmät. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotuksen oikeusperusta on EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla, jonka mukaan neuvosto antaa yksimielisesti erityisessä lainsäätämisjärjestyksessä sekä Euroopan parlamenttia ja Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan säännökset jäsenvaltioiden sääntöjen yhdenmukaistamisesta välillisen verotuksen alalla. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ehdotuksen mukaan täytäntöönpanovallan osoittaminen komissiolle ei merkitse sitä, etteivätkö jäsenvaltiot valvoisi yleisesti komission täytäntöönpanovallan käyttöä. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Uusilla säännöillä perustetaan erityinen komitea tätä varten. Komitean kokoonpanoa ja puheenjohtajaa koskevat säännökset vahvistetaan suoraan komiteamenettelyä koskevan asetuksen 3 artiklassa. |
| --- | --- |

2.10

3.   Yleisiä ja erityisiä huomioita

| 3.1 | ETSK kannattaa ja tukee komission ehdotuksen yleistä tavoitetta. Oikeusvarmuuden ja ennakoitavuuden turvaaminen alv-direktiivin yhteydessä on ratkaisevan tärkeää tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi ja sisämarkkinoiden edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Jäsenvaltioiden väliset erot nykyisissä täytäntöönpanosäädöksissä ovat haitallisia sisämarkkinoille, kuten komissio toteaa. Lisäksi sääntelykehystä hankaloittaa vielä entisestään se, että täytäntöönpanosäädösten eroavaisuuksien lisäksi vaihtelua esiintyy myös jo alv-direktiivin sääntöjen ja käsitteiden tulkinnoissa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Yhdenmukaisemmat alv-säännöt voisivatkin alentaa sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia ja tuoda kasvua kaikille sisämarkkinoilla toimiville yrityksille ja erityisesti monissa maissa toimintaa harjoittaville pk-yrityksille. Jäsenvaltioiden yhdenmukaisempi suhtautuminen arvonlisäveroon saattaisi myös edistää merkittävästi koko sisämarkkinoiden vahvistumista. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Sovittujen alv-sääntöjen soveltamisessa ilmenevistä haitallisista eroista on monia esimerkkejä. Yksimielistä käsitystä ja tulkintaa ei ole esimerkiksi siitä, onko ”varasto””verovelvollisen kiinteä toimipaikka vai ei”, tai siitä, mitä tarkoittaa ilmaisu ”luovuttaja, joka itse tai jonka puolesta toimiva kolmas osapuoli lähettää tai kuljettaa tavarat” (alv-direktiivin 36 a artiklan 3 kohta). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK korostaa, että erot alv-sääntöjen soveltamisessa voivat aiheuttaa merkittävä haitallisia vääristymiä sisämarkkinoille ja sitä kautta kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia. Niitä ei pidä hyväksyä, ja niitä olisi torjuttava soveltamalla voimassa olevia sääntöjä yhdenmukaisemmin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK ei kuitenkaan voi olla huomauttamatta, että komission ehdotus saattaa törmätä huomattaviin esteisiin, joita pystyttävät useat jäsenvaltiot, kun tarkoituksena on päästä yksimielisyyteen siitä, mitä kysymyksiä olisi käsiteltävä uusissa säännöissä ja alv-direktiivien muuttamista koskevissa nykyisissä säännöissä. ETSK kehottaakin harkitsemaan muita toimenpiteitä, joilla sisämarkkinoita voitaisiin parantaa mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK ehdottaa, että komissio harkitsisi nykyisessä poliittisessa tilanteessa ensin olemassa olevan neuvoa-antavan arvonlisäverokomitean kehittämistä. Komiteasta voitaisiin tehdä tehokkaampi ja vaikuttavampi, ja tällöin jäsenvaltioilla säilyisi merkittävä rooli, kun samalla saataisiin parannettua nykyisellään epätyydyttävää yhtenäisyysastetta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK pitäisi hyödyllisenä, että jäljitetään sovittujen alv-sääntöjen epäyhtenäistä soveltamista ja täytäntöönpanoa kansallisella tasolla asianmukaisin toimin. On tärkeää, että erot tuodaan esille avoimesti, selkeästi ja julkisesti, jotta yhdenmukaisuutta voidaan parantaa nykyisessä sääntelykehyksessä. Kaikista komission kuvaamista rajoituksista ja puutteista huolimatta neuvoa-antava komitea on kuitenkin hankkinut mittavan kokemuksen alv-direktiiviin liittyvien monimutkaisten kysymysten hoitamisesta. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK ehdottaa ”vertaispaineeseen” perustuvaa lähestymistapaa. Se voisi tehokkaasti estää jäsenvaltioita poikkeamasta linjasta ja luomasta esteitä toimiville sisämarkkinoille. Jäsenvaltioiden olisi selitettävä, miksi täytäntöönpano on muista poikkeavaa. ETSK uskoo, että jäsenvaltiot eivät vastustaisi avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Lisäksi ETSK pitää tärkeänä, että komissio tekee vaikutustenarviointeja sovittujen alv-sääntöjen mahdollisista tulkinta- tai täytäntöönpanoeroista jäsenvaltioissa. Vaikutustenarvioinnit olisi julkistettava, ja niistä olisi keskusteltava ja niiden jatkotoimia olisi seurattava arvonlisäverokomiteassa. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Tämän ajattelutavan mukaisesti perusteet poiketa yhteisistä säännöistä ja niiden sovitusta täytäntöönpanotavasta voitaisiin kyseenalaistaa, mutta samalla noudatettaisiin kuitenkin suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK pyytää myös kiinnittämään huomiota uuden ehdotuksen mahdollisiin epätoivottuihin vaikutuksiin. Komission täytäntöönpanorooli eräiden alv-direktiivin tärkeimpien käsitteiden yhteydessä voisi johtaa tilanteeseen, jossa on vaikea erottaa, mikä kuuluu komission uusiin toimivaltuuksiin ja missä on tosiasiassa kyse alv-direktiivin muuttamisesta. Tällainen epäselvyys saattaisi vaikeuttaa alv-direktiivin muuttamiseen tarvittavaan yksimielisyyteen pääsemistä neuvostossa tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.12

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/106

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi hallinnollisesta yhteistyöstä valmisteverotuksen alalla annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 389/2012 muuttamisesta sähköisten rekisterien sisällön osalta”

(COM(2021) 28 final – 2021/0015 (CNS))

(2021/C 286/19)

| Esittelijä: | Szilárd PODRUZSIK |
| --- | --- |

Esittelijä:

Szilárd PODRUZSIK

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 5.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 13.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 230/0/6 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 5.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen jaostossa

13.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

230/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Kuten aiemmissa lausunnoissa (1) on todettu, ETSK tukee täysin niiden sääntöjen jatkuvaa päivittämistä, jotka mahdollistavat riittävän hallinnollisen yhteistyön kansallisten veroviranomaisten välillä. Lisäksi ETSK tukee komissiota ja jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä hyödyntää mahdollisimman hyvin tietotekniikkaa ja teknisesti tehostettuja järjestelmiä veronkannon parantamiseksi ja petosten torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK tukee täysin komission ehdotusta siltä osin kuin siihen sisältyy kansallisia valmisteverorekistereitä koskevaan nykyiseen lainsäädäntöön tehtäviä teknisiä mukautuksia, joita direktiivin (EU) 2020/262 (2) äskettäinen hyväksyminen edellyttää. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK muistuttaa, että on tärkeää perustaa ja pitää yllä kansallisia valmisteverorekistereitä sekä kunnioittaa oikeutta yksityisyyteen tällaisiin rekistereihin kirjattavien ja niissä käsiteltävien tietojen kohdalla. Tällaisten tietojen käsittely ei saisi ylittää sitä, mikä on tarpeen ja oikeasuhteista jäsenvaltioiden oikeutettujen verotukseen liittyvien etujen suojaamiseksi unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Koska äskettäin hyväksytty direktiivi 2020/262 sisältää ”luotettavaksi tunnustetun lähettäjän” ja ”luotettavaksi tunnustetun vastaanottajan” määritelmät sekä ”luotettavaksi tunnustetun lähettäjän tai luotettavaksi tunnustetun vastaanottajan, joka lähettää tai vastaanottaa valmisteveron alaisia tavaroita vain satunnaisesti” lisämääritelmät, kansallisia rekistereitä on tarpeen mukauttaa sen mukaisesti. ETSK suosittaakin, että komissio varmistaisi näiden käsitteiden riittävän yhdenmukaisen tulkinnan ja täytäntöönpanon, jotta voitaisiin taata kansallisiin rekistereihin kirjattavien tietojen yhdenmukaisuus. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK kannustaa jäsenvaltioita tutkimaan tarkkaan ja seuraamaan komission ehdotuksen käynnistämän mukauttamisprosessin aikana syntyviä täytäntöönpanokustannuksia. Jos mukauttamisprosessissa kuitenkin ilmenee, että eurooppalaisten yritysten ja ihmisten yksityisyyden suojeleminen edellyttää lisämenoja, rekisterien tietotekniikkaan ja kyberturvallisuuteen olisi tehtävä viipymättä riittäviä lisäinvestointeja. |
| --- | --- |

1.5

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Komission ehdotuksella muutetaan sähköisten rekisterien sisällön osalta neuvoston direktiiviä (EU) N:o 389/2012 (3), jossa vahvistetaan oikeusperusta jäsenvaltioiden väliselle hallinnolliselle yhteistyölle valmisteverotuksen alalla. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ehdotuksella vastataan äskettäin hyväksytyn direktiivin (EU) 2020/262 V luvun asettamiin vaatimuksiin. Erityisesti direktiivin 35 artiklan 8 kohdassa todetaan, että ”[l]uotettavaksi tunnustetun lähettäjän tai luotettavaksi tunnustetun vastaanottajan, joka lähettää tai vastaanottaa valmisteveron alaisia tavaroita vain satunnaisesti, 3 artiklan 11 ja 12 alakohdassa tarkoitettu tunnustaminen on rajattava koskemaan valmisteveron alaisten tavaroiden tiettyä määrää, yhtä vastaanottajaa tai lähettäjää ja tiettyä ajanjaksoa”. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tämän säännöksen perusteella komission ehdotuksessa eritellään ne tiedot, jotka jäsenvaltioiden ylläpitämiin rekistereihin on kirjattava vain satunnaisesti tavaroita siirtävistä luotettaviksi tunnustetuista lähettäjistä ja luotettaviksi tunnustetuista vastaanottajista. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Neuvoston asetuksen (EU) N:o 389/2012 19 artiklassa säädetään jäsenvaltioiden yleisestä velvoitteesta pitää yllä sähköisiä rekistereitä sellaisten talouden toimijoiden ja varastojen luvista, jotka osallistuvat valmisteveron alaisten tavaroiden siirtämiseen väliaikaisen verottomuuden järjestelmässä, sekä sellaisten talouden toimijoiden luvista, jotka siirtävät jo kulutukseen luovutettuja valmisteveron alaisia tavaroita. Nämä kaikki määritellään luotettavaksi tunnustetuiksi lähettäjiksi ja luotettavaksi tunnustetuiksi vastaanottajiksi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Jotta tietokoneistettu järjestelmä voisi toimia moitteettomasti ja täydellisten, ajantasaisten ja tarkkojen tietojen tallentaminen voitaisiin varmistaa, komission ehdotuksella pyritään laajentamaan neuvoston asetuksen (EU) N:o 389/2012 19 artiklan soveltamisalaa vahvistamalla ne tiedot, jotka jäsenvaltioiden olisi syötettävä kansallisiin rekistereihin talouden toimijoista, jotka siirtävät valmisteveron alaisia tavaroita vain satunnaisesti. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Nämä tiedot koskevat sekä luotettavaksi tunnustettujen lähettäjien että luotettavaksi tunnustettujen vastaanottajien osalta erityisesti tavaroiden paljoutta, talouden toimijan henkilöllisyyttä tavaroiden siirron päättyessä ja väliaikaisen todistuksen voimassaoloaikaa. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ehdotetulla muutoksella ei pyritä määrittelemään uutta valmisteveroluvan haltijoiden ryhmää vaan pikemminkin soveltamaan jäsenvaltiossa vapaasti liikkuviin lähetyksiin ensisijaisesti jo olemassa olevia ”verottoman varaston”, ”rekisteröidyn vastaanottajan” ja ”rekisteröidyn lähettäjän” käsitteitä sekä yhdistämään niihin uudet ”luotettavaksi tunnustetun lähettäjän” ja/tai ”luotettavaksi tunnustetun vastaanottajan” määritelmät. Näin ollen muutoksella laajennetaan ja tarkennetaan viralliseen tietokantaan jo kirjattavia tietoja. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 113 artiklaan, jonka mukaan ”[n]euvosto antaa yksimielisesti erityisessä lainsäätämisjärjestyksessä sekä Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa kuultuaan säännökset liikevaihtoveroja, valmisteveroja ja muita välillisiä veroja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamisesta siltä osin kuin yhdenmukaistaminen on tarpeen sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan varmistamiseksi sekä kilpailun vääristymien välttämiseksi”. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ehdotus ei vaikuta EU:n talousarvioon, ja sitä on tarkoitus soveltaa 13. helmikuuta 2023 lähtien. |
| --- | --- |

2.9

3.   Yleistä ja erityistä

| 3.1 | Kuten aiemmissa lausunnoissa (4) on todettu, ETSK tukee täysin niiden sääntöjen jatkuvaa päivittämistä, jotka mahdollistavat riittävän hallinnollisen yhteistyön kansallisten veroviranomaisten välillä ja joilla pyritään varmistamaan täysimääräinen veronkanto ja tehokas petostentorjunta valmisteverotuksen alalla. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Lisäksi ETSK tukee Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä hyödyntää tietotekniikkaa ja teknisesti tehostettuja järjestelmiä veronkannon parantamiseksi ja petosten torjumiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK tukee siksi täysin käsiteltävänä olevaa ehdotusta siltä osin kuin siihen sisältyy kansallisia valmisteverorekistereitä koskevaan nykyiseen lainsäädäntöön tehtäviä teknisiä mukautuksia, joita direktiivin (EU) 2020/262 äskettäinen hyväksyminen ja täytäntöönpano edellyttävät. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää hyödyllisenä kattavaa tietokantaa, jonka avulla ehdotuksen piiriin kuuluvat tiedot voidaan todentaa valmisteverotietojen vaihtojärjestelmässä (SEED). Näin verollisten lähetysten ja valmisteverovelvollisuuksien asianmukaisen täyttämisen valvonnasta tulee yhtenäistä, tehokkaampaa ja avoimempaa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ehdotus vaikuttaa noudattavan toissijaisuusperiaatetta, sillä satunnaisesti toimivia rekisteröityjä lähettäjiä ja vastaanottajia koskevia tietoja sisältävien kansallisten rekisterien sisältö ja toiminta olisi yhdenmukaistettava unionin tasolla annettavilla säännöillä. Tällaisilla säännöillä voidaan saavuttaa komission asettama sääntelytavoite paremmin kuin useilla eri kansallisilla lähestymistavoilla. Tässä yhteydessä päätös esittää asetuksen hyväksymistä SEUT-sopimuksen 113 artiklan nojalla vaikuttaa asianmukaiselta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Ehdotus on myös unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja perussopimuksessa vahvistettujen suhteellisuusperiaatteiden mukainen. Ehdotuksen sisältö ei siis ylitä sitä, mikä on tarpeen komission asettaman sääntelytavoitteen saavuttamiseksi, eikä se vaikuta kohtuuttomasti yksityisten yritysten etuihin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Toisin sanoen ehdotus johtaa kansallisten veroviranomaisten hallinnollisen rasituksen lisääntymiseen siinä määrin kuin on hyväksyttävää lopputuloksen eli rekisterien avulla toteutettavan valvontajärjestelmän paremman kattavuuden, tehokkuuden ja avoimuuden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK muistuttaa, että kansallisia rekistereitä perustettaessa ja hoidettaessa on tärkeää kunnioittaa perusoikeuksia ja erityisesti oikeutta yksityisyyteen näihin rekistereihin kirjattavien ja niissä käsiteltävien tietojen osalta. Tällaisten tietojen käsittely ei saisi ylittää sitä, mikä on tarpeen ja oikeasuhteista jäsenvaltioiden oikeutettujen verotukseen liittyvien etujen suojaamiseksi suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Rekistereitä on tarpeen mukauttaa direktiivin 2020/262 hyväksymisen johdosta, sillä siinä esitetään ”luotettavaksi tunnustetun lähettäjän” ja ”luotettavaksi tunnustetun vastaanottajan” määritelmät (3 artikla) sekä ”luotettavaksi tunnustetun lähettäjän tai luotettavaksi tunnustetun vastaanottajan, joka lähettää tai vastaanottaa valmisteveron alaisia tavaroita vain satunnaisesti” (35 artikla) lisämääritelmät. ETSK suosittaakin, että komissio varmistaisi näiden käsitteiden riittävän yhdenmukaisen tulkinnan ja täytäntöönpanon, jotta voitaisiin taata kansallisiin rekistereihin kirjattavien tietojen yhdenmukaisuus. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK panee merkille, että ehdotus ei vaikuta EU:n talousarvioon, mutta kannustaa samalla jäsenvaltioita tutkimaan tarkasti ja seuraamaan mukauttamisprosessin aikana syntyviä täytäntöönpanokustannuksia. Todettakoon kuitenkin, että jos mukauttamisprosessissa ilmenee, että eurooppalaisten yritysten ja ihmisten yksityisyyden suojeleminen edellyttää lisämenoja, rekisterien tietotekniikkaan ja kyberturvallisuuteen olisi tehtävä tarvittaessa viipymättä riittäviä lisäinvestointeja. |
| --- | --- |

3.10

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Hallinnollinen yhteistyö valmisteverojen alalla” (EUVL C 68, 6.3.2012, s. 45).

1

(2)  EUVL L 58, 27.2.2020, s. 4.

2

(3)  EUVL L 121, 8.5.2012, s. 1.

3

(4)  Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Hallinnollinen yhteistyö valmisteverojen alalla” (EUVL C 68, 6.3.2012, s. 45).

4

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/109

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan terveysunionin rakentaminen – EU:n muutosjoustavuuden vahvistaminen valtioiden rajat ylittävien terveysuhkien varalta”

(COM(2020) 724 final),

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta”

(COM(2020) 725 final – 2020/321(COD)),

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 851/2004 muuttamisesta”

(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD))

ja

”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajat ylittävistä vakavista terveysuhkistaja päätöksen N:o 1082/2013/EU kumoamisesta”

(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

(2021/C 286/20)

| Esittelijä: | Ioannis VARDAKASTANIS (EL–III) |
| --- | --- |

Esittelijä:

Ioannis VARDAKASTANIS (EL–III)

| Lausuntopyyntö | Neuvosto, 14.12.2020
  Euroopan parlamentti, 14.12.2020
  Komissio, 12.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan 5 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 232/3/7 |

Lausuntopyyntö

Neuvosto, 14.12.2020

Euroopan parlamentti, 14.12.2020

Komissio, 12.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan 5 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

16.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

232/3/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Tämän EU:n terveysunionia koskevan paketin avulla Euroopan unionin (EU) ja jäsenvaltioiden on vastattava EU:ssa asuvien ihmisten toiveeseen aktiivisemmasta pyrkimyksestä suojella heidän terveyttään ja edistää oikeutta terveyteen. EU:n tuoreen mielipidetutkimuksen mukaan 66 prosenttia EU:n kansalaisista haluaisi, että unionille annettaisiin enemmän sananvaltaa terveyteen liittyvissä asioissa. Kyselyyn vastanneista 54 prosenttia sanoo, että kansanterveyden pitäisi olla yksi EU:n talousarvion ensisijaisista rahoituskohteista (1). On erityisesti parannettava EU:n valmiuksia rajat ylittävien terveysuhkien tehokkaaseen ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja hallintaan sekä niihin varautumiseen. Näin ollen on käytävä vakava keskustelu toissijaisuusperiaatteesta, toimivallanjaosta ja EU:n perussopimusten viittauksista rajat ylittäviin terveysuhkiin ja valmistautumiseen ja mahdollisesti tarkistettava niitä siinä vaiheessa, kun on ollut aikaa arvioida kattavasti pandemiaa ja EU:n ja jäsenvaltioiden toimia. Tällä välin olisi jatkettava kunnianhimoisia toimia nykyisten perussopimusten puitteissa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Euroopassa elävät ihmiset ovat havainneet ja kokeneet pandemian aikaa, miten huonosti EU oli valmistautunut pitämään ihmiset turvassa, kun otetaan huomioon terveydenhuollon rakenteen ja ennaltaehkäisystrategian hajanaisuus sekä vuosikymmeniä jatkuneet säästötoimet ja alimitoitetut investoinnit terveys- ja sosiaalipalveluihin. Tämän seikan vaikutus on näkynyt ihmishenkien menetyksissä, ja se on lisännyt eriarvoisuutta ja köyhyyttä. Samalla on käynyt ilmi, että on edelleen monia ihmisiä, joita ei suojella syrjinnältä EU:ssa tai joilla ei ole mahdollisuutta päästä osallisiksi kansanterveysvalistuksesta tai terveydenhuollosta. ETSK kehottaa herkeämättä lähentämään terveydenhuolto- ja sosiaalijärjestelmiä ylöspäin ja perää EU:n yleisiä ja yhteisiä periaatteita (2). Terveydensuojelutoimenpiteissä on aina kunnioitettava kaikkia perusoikeuksia, ja niiden olisi perustuttava yhteisvastuullisiin terveydenhuoltojärjestelmiin. Talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä olisi tarkistettava jäsenvaltioiden kriisinhallinta- ja terveydenhuoltojärjestelmien suorituskyky ja edellytykset. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Covid-19-pandemia on osoittanut, että terveys- ja hoivapalvelut ovat elintärkeitä ja että terveys on julkinen hyödyke. Tätä silmällä pitäen EU:n ja jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet käyttää laadukkaita, henkilöstömäärältään riittäviä ja hyvin varustettuja terveys- ja sosiaalipalveluja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pandemian aikana terveydenhuollon työntekijät, sosiaalityöntekijät, terveysalan kenttätyöntekijät, kansalaisyhteiskunnan toimijat ja keskeiset palveluntarjoajat (ravinto, liikenne) ovat olleet pandemian eturintamassa ja osoittaneet erityisen merkille pantavaa solidaarisuutta kaikkein vaikeimpina aikoina. Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota terveydenhuollon työntekijöihin ja tarpeeseen parantaa työoloja ja -ehtoja, myös palkkaa, rekrytointia ja työssä pysymistä, sekä heidän terveyttään ja turvallisuuttaan. Pandemian aiheuttama paine on saanut monet harkitsemaan siirtymistä muuhun ammattiin. Tässä paketissa on otettava huomioon nämä seikat ja kaikkien edellä mainittujen toimijoiden mahdollinen rooli terveyden alalla. Myös paikallisviranomaisia, palveluntarjoajia ja terveydenhuollon työntekijöitä olisi kuultava kattavammin. Parantamalla koordinointia EU:n, jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallistason – myös kansalaisyhteiskunnan – välillä lisätään tehokkuutta EU:n kansalaisten hyödyksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vaikka Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) antaa EU:lle tunnustusta rokotusstrategiassa osoitetusta solidaarisuudesta, rokotteiden saatavuudessa on ilmennyt vakavia viivästyksiä. ETSK kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että rokotteiden saatavuus säilyy julkisena hyödykkeenä, joka on kaikille maksuton, kuten komissio alun perin totesi. Teollis- ja tekijänoikeudet ja tietoja ja kaupallista yksinoikeutta koskeva EU:n lainsäädäntö ei saisi haitata tulevien rokotteiden saatavuutta. Lisäksi EU-varojen edunsaajat olisi velvoitettava oikeudellisesti jakamaan covid-19:ään liittyvää terveysteknologiaa koskevaa tietämystä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pandemia on paljastanut tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien välisen tuhoisan kytköksen. Valtaosa covid-19-kuolemista on liittynyt taustalla oleviin ja jo aikaisemmin kehittyneisiin terveysongelmiin. Pandemian seuraukset ovat ulottuneet myös kroonisia sairauksia sairastaviin potilaisiin, joiden hoitoon pandemia on vaikuttanut kielteisesti. Sen vuoksi kriisinhallintamekanismissa ja Euroopan terveysunionissa olisi kohdistettava huomiota myös tarttumattomiin tauteihin. Lisäksi olisi painotettava voimakkaasti mielenterveyskriisiä, joka oli olemassa jo ennen pandemiaa mutta jonka voi perustellusti katsoa olevan räjähtämässä käsiin monien ihmisten kärsimän paineen vuoksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun EU:n asetuksen osalta ETSK korostaa tarvetta varastoida ja kehittää lääkkeitä, jotka ovat koko väestön käytettävissä ja kohtuuhintaisia, aloittaa välittömästi varautuminen riskiryhmien, erityisesti suljetuissa ympäristöissä ja laitoksissa asuvien, suojelemiseen, parantaa tiedonkeruun eriyttämistä, jotta voidaan selkeästi määrittää kaikkein riskialttiimmat ihmisryhmät, ja varmistaa, että lääketieteelliset innovaatiot ja toimet ovat kaikkien ulottuvilla heidän tuloistaan, asuinvaltiostaan tai -alueestaan riippumatta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen uusittu toimeksianto huomioon ottaen ETSK korostaa, että keskuksen työssä on tärkeää asettaa EU:n sisäisten terveyserojen vähentäminen keskeiseen asemaan, ei-tarttuvia tauteja unohtamatta, sekä varmistaa, että sillä on täydet valmiudet kerätä eriytettyjä ja anonymisoituja tietoja sekä antaa suosituksia terveyden sosiaalisista ja kaupallisista taustatekijöistä (3) ja että sillä on valtuudet seurata investointeja ja esittää suosituksia terveystilanteen seurannan, riskinarvioinnin, varautumisen ja reagoinnin rahoittamisesta sekä EU:ssa että jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Euroopan lääkeviraston (EMA) vahvistetun roolin osalta ETSK edellyttää seuraavaa: lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmiin sisällytetään kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet ja niitä kuullaan merkityksellisellä tavalla; lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden toimitusten on oltava kaikkialla EU:ssa johdonmukaisia ja riittäviä, ja sen lisäksi EMA:n on tehtävä yhteistyötä kaikkien terveysalan sidosryhmien kanssa, jotta luodaan lääkkeiden hinnoittelun oikeudenmukainen, vastuullinen ja avoin eurooppalainen malli. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EU:n uusi terveyspaketti olisi yhdistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, erityisesti sen periaatteiden 12, 16, 17 ja 18, konkretisoimiseen sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaan toimintasuunnitelmaan, jossa ehdotetaan muun muassa eurooppalaista terveystietoaluetta. Sen olisi myös oltava osa kestävän kehityksen tavoitteen 3 toteuttamista. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Eri asetusten tavoitteiden päällekkäisyyteen on puututtava ja eri virastojen toimivaltuuksia selvennettävä, jotta lisätään tehokkuutta ja vältetään epäselvyys sitä, mikä taho vastaa mistäkin toiminnosta. Lisäksi olisi ryhdyttävä toimiin Euroopan tietosuojavaltuutetun ehdotetusta Euroopan terveysunionipaketista äskettäin esittämien virallisten huomautusten johdosta. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK katsoo, että eräät asetuspaketin elementit on kenties esitetty liian varhaisessa vaiheessa, koska covid-19-pandemia ei ole suinkaan vielä ohi ja saamme koko ajan lisätietoa sen vaikutuksista. Toisaalta komitea ymmärtää, että tietyillä EU:n terveyskoordinoinnin aloilla tarvitaan kiireellisiä toimia. Komitea kehottaa komissiota esittämään kesäkuuhun 2021 mennessä kertomuksen pandemiasta tähän mennessä saaduista kokemuksista. |
| --- | --- |

1.12

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdottamaan pakettiin vahvan Euroopan terveysunionin rakentamiseksi. Ehdotettuun pakettiin sisältyvät a) tiedonanto ”Euroopan terveysunionin rakentaminen”, jolla vahvistetaan EU:n muutosjoustavuutta valtioiden rajat ylittävien terveysuhkien varalta, b) uuden asetuksen antaminen vakavista rajat ylittävistä uhkista varautumisen vahvistamiseksi, valvonnan tehostamiseksi ja tietojen raportoinnin parantamiseksi, c) Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) ja Euroopan lääkeviraston (EMA) valmiuksien lisääminen EU:ssa asuvien ihmisten suojelun parantamiseksi, d) terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaavan EU:n viranomaisen (HERA) perustaminen, jotta voidaan tehokkaasti tukea EU:n toimia rajat ylittävien terveysuhkien torjumiseksi, ja e) uuden Euroopan terveys- ja digitaaliasioiden toimeenpanoviraston perustaminen. Viraston tehtävänä on panna täytäntöön EU4Health-ohjelman vuotuiset työohjelmat ja hallinnoida niitä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita vastaamaan Euroopan kansalaisten pyyntöön asettaa terveys yhdeksi ensisijaisista tavoitteista. Kuten Euroopan komissio huomauttaa tiedonannossaan ”Euroopan kansalaiset ovat yhä selvemmin ilmaisseet, että he odottavat EU:n toimivan aktiivisemmin heidän terveytensä suojelemiseksi ja erityisesti heidän suojelemisekseen kansalliset rajat ylittäviltä terveysuhkilta”. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komission ehdottama paketti muodostaa lähtökohdan sille, että voidaan toteuttaa oikeus laadukkaaseen terveyteen ja vahvistaa osallistavia terveys- ja terveydenhuoltojärjestelmiä kaikkien EU:n, naapurimaiden ja liittymisneuvotteluja käyvien maiden asukkaiden kannalta. Sillä myös vahvistetaan pohjaa EU panokselle kansanterveyden alalla koko maailman mitassa. Lisäksi terveyteen liittyvä sosiaalinen suojelu on asetettava etusijalle Euroopan komission kansainvälisissä kumppanuuksissa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vaikka Euroopan terveysunionia koskeva paketti on oikeansuuntainen, sitä on ulotettava pelkkää koordinointia laajemmalle. EU:n perussopimusten ja erityisesti SEUT-sopimuksen 168 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mahdolliseen tarkistamiseen olisi yhdistettävä uusia toimenpiteitä, jotta voidaan laajentaa EU:n toimivaltaa terveysalan hätätilanteiden ja rajat ylittävien terveysuhkien osalta. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklassa todetaan, että ”jokaisella on oikeus saada ehkäisevää terveydenhoitoa ja sairaanhoitoa kansallisten lainsäädäntöjen ja käytäntöjen mukaisin edellytyksin. Ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu varmistetaan kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa.” Tätä varten on varmistettava, että jäsenvaltiot investoivat riittävästi kansanterveyteen ja sosiaalipalveluihin. Olisi myös otettava huomioon demokraattisesti hyväksyttyjen kansallisten terveydenhuolto- ja hoivajärjestelmien ja EU:n yhteisten tarpeiden asianmukainen tasapainotus. Kaikkia asiaan liittyviä tieteellisiä lähteitä olisi hyödynnettävä edistämään vastuullista poliittista päätöksentekoa, ja kaikista EU:n politiikka-aloitteista olisi tehtävä pakollinen terveysvaikutusten arviointi. Lisäksi terveydensuojelutoimenpiteissä on kunnioitettava kaikkia perusoikeuksia. Tällaisten oikeuksien rajoitusten olisi oltava oikeasuhteisia, tuomioistuinten valvomia ja niissä olisi noudatettava demokratian ja oikeusvaltion periaatteita. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ETSK on jo antanut terveydenhuollon alaa koskevia lausuntoja (4). Lisäksi ETSK:n täysistunto hyväksyi kesäkuussa 2020 päätöslauselman ETSK:n ehdotuksista covid-19-kriisin jälkeistä uudelleenrakentamista ja elpymistä silmällä pitäen (5). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:n valmiuksien parantaminen rajat ylittävien terveysuhkien ehkäisemiseksi, niihin varautumiseksi ja niiden hallitsemiseksi kokonaisvaltaisella tavalla olisi yhdistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon, erityisesti periaatteiden 12, 16, 17 ja 18 ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman osalta, jossa ehdotetaan muun muassa eurooppalaista terveystietoaluetta. Terveystietoaluetta olisi käsiteltävä sääntelyssä yleisenä hyödykkeenä. Tämän aloitteen olisi myös oltava osa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, ja se olisi liitettävä elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettuihin uudistuksiin, joilla voitaisiin tasoittaa tietä edistysaskeleille helposti ulottuvilla olevassa sähköisessä terveydenhuollossa ja etälääketieteessä. ETSK odottaa paljon elpymis- ja palautumistukivälineen tulostaululta, josta pitäisi käydä ilmi, mitä investointeja elpymis- ja palautumistukivälineen kautta on tehty terveyden alalla. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Yhdennettyä rajat ylittävän hoidon mallia ei ole vielä saatu aikaan huolimatta raja-alueiden välisistä eurooppalaisista yhteistyöohjelmista, joiden yhteydessä EU:n varoja on investoitu yli 20 vuoden ajan terveydenhuollon liikkuvuuden edistämiseen kyseisillä alueilla. Tarvitaan uutta pontta ja pitkän aikavälin näkemystä, jotta raja-alueista tulisi solidaarisuuden ja yhteistyön edistäjiä terveydenhuollon alalla. Jos jäsenvaltioilla on yhteinen maaraja, ennaltaehkäisy-, valmius- ja reagointisuunnitteluun olisi kuuluttava tietämys kansanterveyden alan rakenteista ja henkilöstöstä naapurivaltiossa, ja siihen olisi sisällyttävä yhteisten rajat ylittävien harjoitusten järjestäminen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Pandemia on lisännyt merkittävästi köyhyyttä ja kärjistänyt jo olemassa olevaa eriarvoisuutta erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joita talouskriisi on koetellut vakavasti edellisen vuosikymmenen aikana. Terveyskriisi on vaikuttanut voimakkaasti talouteen, työmarkkinoihin ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Huomattavia vaikutuksia työmarkkinoihin ovat työttömyyden kasvu, rekrytointien jäädyttäminen, uusien työpaikkojen vaje ja lyhennetyn työajan soveltaminen. Eurostatin luvut osoittavat, että pandemia on vaikuttanut selvästi EU:n työttömyysasteeseen ja että on todennäköistä, että tilanne huononee edelleen tulevina vuosina. EU:n työttömyysaste oli lokakuussa 2020 noussut 7,6 prosenttiin, kun marraskuussa 2019 se oli 6,6 prosenttia. Nuorten tilanne on vielä huonompi: heidän työttömyysasteensa nousi 14,9 prosentista 17,7 prosenttiin marraskuun 2019 ja marraskuun 2020 välisenä aikana (6). On syytä huomata, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 31 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jokaisella työntekijällä on oikeus terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin ja työehtoihin.” Lisäksi SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa esitetään täystyöllisyyttä koskeva tavoite. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EU:n jäsenvaltioiden nykyiset terveydenhuoltojärjestelmät – erityisesti jäsenvaltioissa, joita ovat koetelleet säästötoimiin perustuvat toimintapolitiikat, investointien jatkuva alimitoittaminen ja julkisten menojen äärimmäiset leikkaukset edellisellä vuosikymmenellä – eivät ole pystyneet vastaamaan tehokkaasti covid-19-pandemian aiheuttamaan valtavaan paineeseen. Pandemia on korostanut terveydenhuoltojärjestelmien puutteita kaikkialla Euroopassa ja tarvetta muuttaa ajattelutapaa terveydenhuollon alalla. Terveydenhuoltoa ei pidä kohdella hyödykkeenä. Painopisteeksi on asetettava yhdenvertainen hoidon saanti, terveydenhuoltoalan henkilöstön lisääminen ja terveydenhuoltoalan työntekijöiden olojen parantaminen. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EU:n koordinoitu rokotusstrategia ja yhteinen rokotehankinta ovat osoittautuneet puutteellisiksi. EU:lla on edelleen vaikeuksia myös tuotantokapasiteetin kanssa, mikä johtaa tarpeettomiin ihmishenkien menetyksiin. ETSK kehottaa tarkastelemaan perusteellisesti uudelleen EU:n covid-19-rokotteiden yhteishankintajärjestelmää. Kun pandemia on ohi, olisi hyödyllistä tarkastella sitä, miten nämä yhteishankinnat toteutettiin, mikä toimi ja mitä olisi voitu tehdä paremmin. On tärkeää ottaa oppia tästä nykytilanteesta ja hyödyntää näitä kokemuksia tulevassa suunnittelussa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Kansalaisyhteiskunnalla ja työmarkkinaosapuolilla on ollut pandemian aikana keskeinen rooli oikeuksien suojelussa ja edistämisessä. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet olisi otettava mukaan kaikkien niiden tulevien toimien suunnitteluun ja toteuttamiseen, joilla pyritään parantamaan niiden eurooppalaisten terveydentilaa, joihin covid-19:n vaikutukset ovat kohdistuneet voimakkaimpina: ikääntyneet, varsinkin hoitokodeissa elävät, asunnottomat, köyhyydessä elävät, vammaiset henkilöt, kroonisia sairauksia sairastavat, muuttajat, pakolaiset, etniset vähemmistöt ja lhbtiq+-yhteisö. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Pandemian yhteydessä on käynyt ilmi, että on edelleen monia ihmisiä, joita ei suojella syrjinnältä EU:ssa tai joilla ei ole mahdollisuutta päästä osallisiksi kansanterveysvalistuksesta tai perusterveydenhuollosta. Lisäksi on havaittu niin sanottujen lääkärivajeesta kärsivien alueiden (engl. medical deserts) määrän olevan kasvussa (7). EU:n perussopimusten mukaan ihmisillä olisi myös oltava oikeus elää ilman syrjintää. Tällä hetkellä terveydenhuollon alalla suojelu syrjinnältä EU:n tasolla ei kata kaikkia lohkoja. Se, että neuvosto ei ole hyväksynyt vuonna 2008 julkaistua yhdenvertaista kohtelua koskevaa direktiiviä, merkitsee sitä, että suojelua syrjinnältä esimerkiksi iän, vammaisuuden, sukupuolen tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella ei ole vielä varmistettu terveydenhuollossa. Tämä on käynyt selväksi pandemian aikana. On puututtava eroihin, joita EU:ssa on palveluissa, niiden saannissa ja syrjinnältä suojaamisessa. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | ETSK on halukas toimimaan keskeisenä yhteyspisteenä, kun kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat Euroopan terveysunionin prosesseihin, joissa EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajat saatetaan yhteen niin EU:n kuin jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Euroopan terveysunioni on tärkeä uusi kehityssuunta. Sen avulla on edistettävä osaltaan terveydenhuollon saatavuutta ja EU:ssa asuvien ihmisten turvallisuutta ja hyvinvointia. Sen myötä vahvistuu käsitys unionin sitoutumisesta kansalaistensa palvelemiseen, ja se suojaa myös jäsenvaltioita kasvavan nationalismin ja populismin uhalta. Euroopan terveysunionin tuleekin olla yksi aiheista, joita tarkastellaan Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa. Tähän liittyen ETSK kiinnittää huomiota terveydenhuoltoalan työllisyyttä ja talouskasvua käsittelevän WHO:n korkean tason komitean raporttiin Working for health and growth: investing in the health workforce sekä terveydenhuoltoalan työllisyyttä ja osallistavaa talouskasvua koskevaan viisivuotiseen toimintasuunnitelmaan (2017–2021), joka tulisi panna täytäntöön osana EU:n parempaa varautumista tuleviin terveysuhkiin. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Todellista ja osallistavaa Euroopan terveysunionia ei voida saavuttaa pelkästään nyt ehdotetuilla toimenpiteillä. Sen on ulotuttava pelkkää kriisinhallintaa pidemmälle ja viime kädessä tähdättävä Eurooppaan, jossa kaikilla on paras saavutettavissa oleva terveyden taso ja yhtäläiset mahdollisuudet saada laadukasta hoitoa. Sen olisi käynnistettävä järjestelmämuutos, jotta oltaisiin paremmin valmistautuneita paitsi seuraavaan pandemiaan myös muihin rajat ylittäviin terveyshaasteisiin, kuten mikrobilääkeresistenssiin sekä lihavuuden ja tarttumattomien tautien epidemioihin, jotka vaikuttavat Euroopan kaikkiin maihin. Sen yhteydessä olisi myös omaksuttava yhteinen terveys -malli ja kehitettävä ihmisten, eläinten ja ympäristön hyvinvoinnin välistä yhteyttä terveytemme säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Koska terveydenhuoltopalvelujen tarjoamisesta vastaa monissa jäsenvaltioissa paikallinen tai alueellinen taso, on ensiarvoisen tärkeää, että EU:n terveyspakettiin sisältyy monitasoinen hallinto, joka kattaa paikallis- ja alueviranomaiset, hätäorganisaatiot ja palveluntarjoajat. On oltava selvää, että merkittävän terveyskriisin yhteydessä paikallisviranomaisilla on keskeinen rooli tiedon välittämisessä ja oman paikkakuntansa sairaalapaikkojen, sairaanhoitajien sekä ihmishenkiä pelastavien varusteiden ja lääkkeiden saatavuudesta tiedottamisessa. Nämä tiedot on kerättävä keskitetysti EU:n tasolla, ja raja-alueiden tapauksessa olisi osoitettava jäsenvaltioiden kesken solidaarisuutta sellaisten naapurialueiden ja liittymisneuvotteluja käyvien maiden tukemisessa, joiden voimavarat eivät enää riitä terveydenhuollon tarjoamiseen hätätilanteessa. Eräissä jäsenvaltioissa yhteisötalouden yritykset tarjoavat terveyspalveluja voittoa tavoittelematta, esimerkkinä terveysalan keskinäiset yhtiöt. Kaikissa jäsenvaltioissa olisi oltava asianmukaiset oikeudelliset ja taloudelliset puitteet näille palveluille, jotta voidaan varmistaa suora osallistuminen EU:n toimenpiteisiin, reilu kilpailu ja ylöspäin tapahtuva lähentyminen laadun ja saavutettavuuden osalta. Samalla olisi varmistettava, että periaate terveydestä julkishyödykkeenä säilytetään. Lisäksi ETSK ehdottaa lausuntoonsa ”Asianmukaisen eurooppalaisen lainsäädäntökehyksen luominen yhteisötalouden yrityksiä varten” viitaten, että EU:n lainsäädäntöön sisällytetään yhteisötalouden yritysten parempaan tunnustamiseen soveltuva oikeudellinen kehys. Keskitetyn tiedonkeruuryhmän olisi lähestyttävä kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä jäsenvaltioissa suoraan, digitaalisesti ja nopeasti, jotta pystytään maksimoimaan kerättyjen tietojen tarkkuus ja EU:n koordinoitujen toimien laatu. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | EU:n olisi myös tarkasteltava seikkaperäisemmin terveydenhuolto- ja sosiaalialan työntekijöiden rekrytointia, työssä pysymistä ja työehtoja ja -oloja. Myös terveydenhuolto- ja sosiaalialan työntekijöiden turvallisuus olisi asetettava etusijalle, kun otetaan huomioon kuolemantapausten määrä pandemian aikana. Lisäksi EU:n olisi kerättävä oleellista ja avointa tietoa covid-19:n vaikutuksista terveys- ja sosiaalialan työntekijöihin. Näin EU ja jäsenvaltiot voisivat arvioida tarkemmin covid-19:n pitkän aikavälin seurauksia ja kehittää toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että terveydenhuoltojärjestelmät ovat paremmin valmistautuneita tuleviin terveysuhkiin. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | Eri asetusten tavoitteet vaikuttavat olevan osittain päällekkäisiä. On epäselvää, miten vastuunjako toimii käytännössä. On myös epäselvää, mikä virasto tai elin johtaa päällekkäisiä toimia, mikä voi aiheuttaa sekaannusta ja tehottomuutta EU:n koordinointitoimissa. Tätä seikkaa on selvennettävä. Jos eri asetuksissa esiintyy edelleen toistoa, on huolehdittava siitä, että kaikille käytetyille termeille, kuten ”kansanterveyskriisille”, annetaan yhteiset määritelmät. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Covid-19-pandemian yhteydessä on kiinnitetty huomiota EU:n terveydenhuoltoalan rakenteen hajanaisuuteen ja tarpeeseen vahvistaa kaikkien asiaankuuluvien EU:n virastojen asemaa. EU:n rahoituksesta huolimatta investoinnit ovat edelleen haasteiden laajuuteen nähden riittämättömiä, ennaltaehkäisevä työ mukaan luettuna. ETSK pitää myös valitettavana, että elpymis- ja palautumistukivälineen investointeja terveydenhuoltoon vähennettiin komission ehdotukseen verrattuna. Komitea pitää sitä vakavana virheenä. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | ETSK kehottaa etenemään varoen pakettiin kuuluvien ehdotusten käsittelyssä. Vaikka ETSK yleisesti ottaen kannattaa asetuspakettia, komitea odottaa, että tilannetta ja sääntelypaketin asianmukaisuutta arvioidaan pandemian päätyttyä, kun saadaan selkeämpi kuva sen vaikutuksista. |
| --- | --- |

2.20

3.   Rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annettu EU:n asetus

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti tähän asetukseen, jonka seurauksena luodaan vahvempi ja kattavampi oikeudellinen kehys, jonka avulla unioni kykenee paremmin varautumaan rajat ylittäviin terveysuhkiin ja reagoimaan niihin nopeammin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK katsoo, että nykyiset koordinointimekanismit ovat olleet suurelta osin riittämättömiä covid-19-pandemian hillitsemiseksi ja EU:ssa asuvien ihmisten suojelemiseksi seuraavista syistä: |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Nykyisten, varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmään sekä tiedonvaihtoon ja terveysturvakomiteassa tehtävään yhteistyöhön perustuvien terveysturvajärjestelyjen avulla ei juuri ollut mahdollista käynnistää oikea-aikaista EU:n tason yhteistä toimintaa, koordinoida riskiviestinnän keskeisiä näkökohtia tai varmistaa jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Virusta pyrittiin hillitsemään hajanaisesti toimien, mikä heikensi Euroopan kykyä estää viruksen leviäminen. Liian monissa jäsenvaltioissa toimenpiteitä ei toteutettu tieteellisten lausuntojen pohjalta. Tämä on ilmennyt sellaisten maiden tartuntatiheydessä, missä otettiin hitaasti käyttöön ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, ei määrätty sulkutoimia tai valittiin laumasuojaan tähtäävä lähestymistapaa. Jäsenvaltioiden maantieteellisiä erityisoloja, kuten yhteisiä rajoja sellaisten muiden maiden kanssa, missä tartuntatiheys oli suuri tai missä muuttaja- ja pakolaisvirta on merkittävä, ei otettu riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Laitoshoidossa olevat henkilöt olivat erityisen alttiita tartunnoille, ja heidän keskuudessaan kuolleisuusluvut ovat olleet suhteettoman suuria. Saatavilla olevista tiedoista käy ilmi esimerkiksi se, että covid-19:n aiheuttamat suurimmat tartunta- ja kuolleisuusluvut havaittiin ja havaitaan edelleen laitosympäristössä asuvien ihmisten keskuudessa. Esimerkiksi Sloveniassa 81 prosenttia covid-19:n aiheuttamista kuolemista on tapahtunut hoivakotien asukkaiden keskuudessa (8). Viruksella on ollut tällaisissa oloissa tuhoisa vaikutus, ja EU:n tulevissa terveysturvatoimissa olisi puututtava tähän jyrkkään eroon. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Kun perusterveydenhuollon yksiköt ja akuuttihoidon yksiköt eivät enää pystyneet ottamaan vastaan potilaita, hoito evättiin potilasluokittelujärjestelmien mukaisesti ensimmäiseksi niiltä, joiden kohdalla tartuntariski ja vakavien terveysvaikutusten riski oli suurin. Ikääntyneet ja vammaiset henkilöt olivat erityisessä vaarassa joutua kiireellisen hoidon epäämisen uhreiksi. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Pandemian alkaessa henkilönsuojaimista ja lääkinnällisistä laitteista oli vakava pula. Pandemia paljasti säröjä EU:n solidaarisuudessa, kun eräät jäsenvaltiot estivät henkilönsuojainten ja hengityskoneiden viennin muihin jäsenvaltioihin, jotka olivat kipeästi niiden tarpeessa. Myös lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskevan EU:n keskitetyn terveydenhuollon menetelmien arvioinnin puute nousi esille merkittävänä ongelmana. Nämä ovat kysymyksiä, joita EU:n ei pitäisi koskaan enää joutua kohtaamaan. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Covid-19-pandemian eniten koettelemista ryhmistä ei ollut saatavilla eriteltyjä tietoja, mikä vaikeutti yrityksiä määrittää ja suojella suurimmassa vaarassa olevia ryhmiä. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Epäjohdonmukainen viestintä yleisön ja sidosryhmien, kuten EU:n terveydenhuollon ammattilaisten, kanssa sekä jäsenvaltioiden välillä vähensi kansanterveystoimien tehokkuutta. Myös EU:n sähköisten terveydenhuoltovälineiden ja uuden tekoälyteknologian hyödyntäminen on ollut teholtaan puutteellista. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.3 | ETSK katsoo, että rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetulla EU:n asetuksella olisi mahdollista auttaa lieventämään näitä ongelmia tulevien EU:n laajuisten terveyskriisien aikana seuraavasti: |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Perustetaan EU:n yhteinen hankintamenettely ja toteutetaan strategista varastointia rescEU-valmiusvaraston puitteissa, jotta voidaan auttaa vähentämään vastaavia vajeita tulevien EU:n laajuisten terveyskriisien aikana. On erityisen tärkeää varata koko väestön kannalta käyttökelpoisia lääkkeitä ja ottaa kaikilta osin huomioon, että tietyt väestöryhmät saattavat ikänsä, biologisen ja sosiaalisen sukupuolensa, sairautensa tai vammaisuutensa vuoksi tarvita mukautettuja tai vaihtoehtoisia hoitomuotoja. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Luodaan kattava lainsäädäntökehys, jolla hallinnoidaan ja pannaan tosiasiallisesti täytäntöön varautumista, seurantaa, riskinarviointia sekä varhaisvaroitusta ja reagointia koskevia unionin tason toimia. Valmistautuminen riskiryhmien suojeluun olisi aloitettava välittömästi, erityisesti ryhmämuotoisissa elinoloissa ja laitoksissa asuvien osalta, sillä siellä on osoittautunut hyvin vaikeaksi suojella asukkaita ja kunnioittaa heidän oikeuksiaan riittävästi, sekä varmistaa työterveys ja -turvallisuus työolojen ja -ehtojen osalta ja riittävä henkilöstön määrä terveydenhuolto- ja hoiva-aloilla. Tässä asetuksessa olisi myös säädettävä terveydenhuolto- ja hoivatyöntekijöiden puutteen seurannan parantamisesta, jotta jäsenvaltioita, Euroopan komissiota sekä kansallisen ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolia voitaisiin auttaa pohtimaan ratkaisuja alan työn houkuttelevuuden lisäämiseksi ja siten rekrytoinnin ja alalla pysymisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Otetaan tieteellinen asiantuntemus ja alojen välinen vuoropuhelu koordinoidusti käyttöön. ETSK katsoo, että tässä yhteydessä olisi hyödynnettävä tiiviisti kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti pandemioiden aikana suureen riskiin joutuvia ryhmiä, kuten ikääntyneitä, asunnottomia, etnisiin vähemmistöihin kuuluvia ja vammaisia henkilöitä, edustavien järjestöjen asiantuntemusta. Siihen olisi sisällytettävä myös terveydenhuoltoala, tutkijat ja muut asiaankuuluvat toimijat, yhteisötalouden yritykset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Mahdollistetaan se, että EU:n terveysturvakomitea antaa ohjeistusta otettaessa EU:n tasolla käyttöön yhteisiä toimia tulevien rajat ylittävien terveysuhkien torjumiseksi. Terveysalan eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia (kuten terveysalan työmarkkinaosapuolten neuvottelukomiteaa) olisi kuultava ja ne olisi kutsuttava mukaan komitean hallintoon. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Helpotetaan terveydenhuoltojärjestelmän tietojen ja muiden asiaankuuluvien tietojen ilmoittamista rajat ylittävien uhkien hallintaa varten. Tiedonkeruuta on eriytettävä, jotta saadaan selkeämpi ja unionin laajuinen käsitys siitä, mitkä ryhmät ovat suurimmassa vaarassa ja mihin ryhmiin terveysuhat vaikuttavat eniten. Tiedoissa olisi otettava huomioon sukupuoli, ikä, etninen alkuperä, maahanmuuttajatausta, vammaisuus ja krooniset sairaudet. Niiden olisi katettava myös tiedot terveyden- ja sosiaalihuollon ammattilaisten määrästä, lääkevarannoista, lääkinnällisistä laitteista ja henkilönsuojaimista, teho- ja akuuttihoitopaikoista ja käytössä olevista vuodepaikoista, hengityskoneiden määrästä ja käytössä olevista hengityskoneista, testauskapasiteetista ja tehdyistä testeistä sekä tiedot julkisen terveydenhuollon yksiköiden resursseista, erityisesti terveydenhuollon henkilöstömääristä henkeä kohti, jotta voidaan varmistaa riittävät ja tarveperusteiset henkilöstömäärät. On myös tärkeää kerätä tietoa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien osallistavuudesta tasapuolisemman saatavuuden varmistamiseksi. Näitä tietoja olisi käytettävä laadittaessa suosituksia, jotka koskevat muun muassa resurssien suhdetta väestöyksikköä kohden, myös terveyden- ja sosiaalihuollon henkilöstömääriä, ja jotka on laadittu hyvien käytäntöjen ja toimintapoliittisten arviointien pohjalta. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Perustetaan uusia EU:n laboratorioverkostoja. Olisi kiinnitettävä huomiota sen varmistamiseen, että lääketieteelliset innovaatiot ja toimet ovat kaikkien ulottuvilla asuinvaltiosta tai -alueesta riippumatta, ja siihen, miten taataan, että ne ovat kaikille kohtuuhintaisia. |
| --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Otetaan asiantuntijoiden koulutusohjelmissa huomioon myös eri potilasprofiilien ja terveydenhuollon ja hoivapalvelujen työntekijöiden erityistarpeet sekä siirtyminen sähköiseen terveydenhuoltoon ja etälääketieteeseen. Covid-19-pandemian aikana on käynyt ilmi, että ikä ja eri sairaudet ja vammaisuuden muodot ovat vaikuttaneet merkittävästi vakavien oireiden ja kuolemantapausten riskiin. Erityisesti vammaisten ja kroonisia sairauksia sairastavien henkilöiden tapauksessa on ratkaisevan tärkeää, että asiantuntijat ymmärtävät, miten potilaita kuullaan asianmukaisesti, kaikkien vapaata tahtoa kunnioitetaan ja varmistetaan, ettei ketään pakoteta hoitoon. Koulutuksen olisi oltava yhdenmukaista yhteinen terveys -mallin kanssa. Lisäksi raja-alueilla olisi edistettävä yhteisiä rajat ylittäviä harjoituksia ja kannustettava tutustumaan eri julkisiin terveydenhuoltojärjestelmiin. |
| --- | --- |

3.3.7

4.   Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen, jäljempänä ”keskus”, seurantaan, varautumiseen, varhaisvaroitukseen ja reagointiin liittyvän toimeksiannon lujittamiseen vahvistetuissa EU:n terveysturvapuitteissa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Keskuksen toimeksiannon jatkaminen ja laajentaminen on oikea-aikainen toimenpide, ja siitä tulee menestyessään tekijä, jonka avulla unioni voi paremmin torjua covid-19-pandemiaa. Sen avulla voidaan myös puuttua pandemian myötä korostuneisiin ongelmiin, jotka liittyvät kansanterveys- ja terveyskriisien torjuntaan EU:ssa ja jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK katsoo, että keskuksella ei ole ollut sellaista toimeksiantoa, mekanismeja tai resursseja, joita tarvitaan covid-19-pandemian torjumiseksi johdonmukaisella ja tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Jäsenvaltioiden kansanterveysasioihin sovelletaan toissijaisuusperiaatetta. Unionissa, jossa ihmiset ja tavarat liikkuvat merkittävässä laajuudessa rajojen yli, kaikki tartuntataudit voivat kuitenkin aiheuttaa rajat ylittäviä terveysuhkia, jotka edellyttäisivät EU:lta valvonta-, varautumis-, riskinarviointi-, varhaisvaroitus- ja reagointitoimia. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pandemia on paljastanut tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien välisen tuhoisan kytköksen. Valtaosa covid-19-kuolemista on liittynyt taustalla oleviin ja jo aikaisemmin kehittyneisiin terveysongelmiin. Pandemia on vaikuttanut kielteisesti kroonisia sairauksia sairastavien potilaiden hoitoonpääsyyn. Kriisinhallintamekanismissa ja Euroopan terveysunionissa olisikin otettava huomioon myös tarttumattomat taudit. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Syyskuussa 2019 julkaistussa keskuksen ulkoisessa arvioinnissa korostettiin tärkeitä keinoja, joilla keskusta olisi vahvistettava. Siinä painotettiin tarvetta vahvistaa tarkoituksenmukaisuutta jäsenvaltioiden kannalta ja keskittyä korjaamaan sellaisia rakenteellisia puutteita ja vajeita jäsenvaltioiden kansanterveysjärjestelmissä, jotka vaikuttavat jäsenvaltioiden kykyyn osallistua tehokkaasti Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen toimintaan ja hyödyntää sitä parhaalla mahdollisella tavalla. Arvioinnissa huomautettiin, että on tarpeen tarkistaa ja laajentaa keskuksen toimeksiantoa sekä muuttaa nykyistä asetusta. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK toteaa, että terveyden suojelu on olennaisen tärkeää ihmisoikeuksien suojelun kannalta. Terveysuhkien kartoittaminen, niihin varautuminen, niistä varoittaminen ja niihin reagoiminen puutteellisella tavalla – mitä on pandemian aikana jatkuvasti havaittu – heikentää ihmisoikeuksia, eritoten oikeutta terveyteen, ja lisää eriarvoisuutta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Ehdotuksessa esitetään seuraavia merkittäviä parannuksia keskuksen valmiuksiin:






  — | Vahvistetaan terveystilanteen seurantavalmiuksia digitaalisten valvontajärjestelmien avulla. |
| --- | --- | --- |

4.8

—

Vahvistetaan terveystilanteen seurantavalmiuksia digitaalisten valvontajärjestelmien avulla.

| — | Parannetaan varautumista jäsenvaltioissa kehittämällä kansallisia ennaltaehkäisy- ja reagointisuunnitelmia ja vahvistamalla valmiuksia toteuttaa yhdennettyjä nopeita terveydenhuoltotoimia. |
| --- | --- |

—

Parannetaan varautumista jäsenvaltioissa kehittämällä kansallisia ennaltaehkäisy- ja reagointisuunnitelmia ja vahvistamalla valmiuksia toteuttaa yhdennettyjä nopeita terveydenhuoltotoimia.

| — | Vahvistetaan toimenpiteitä epidemioiden ja taudinpurkausten torjumiseksi riskinhallintaa koskevien velvoittavien suositusten avulla. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan toimenpiteitä epidemioiden ja taudinpurkausten torjumiseksi riskinhallintaa koskevien velvoittavien suositusten avulla.

| — | Lisätään kapasiteettia EU:n terveysalan erityistyöryhmän aktivoimiseksi ja toimintaan määräämiseksi. |
| --- | --- |

—

Lisätään kapasiteettia EU:n terveysalan erityistyöryhmän aktivoimiseksi ja toimintaan määräämiseksi.

| — | Seurataan ja arvioidaan terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteettia tiettyjen tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien diagnosoinnissa, ehkäisemisessä ja hoidossa. |
| --- | --- |

—

Seurataan ja arvioidaan terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteettia tiettyjen tartuntatautien ja ei-tarttuvien tautien diagnosoinnissa, ehkäisemisessä ja hoidossa.

| — | Vahvistetaan kapasiteettia sellaisten väestöryhmien määrittämiseksi, jotka ovat kaikkein riskialttiimpia ja tarvitsevat kohdennettuja vastatoimia. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan kapasiteettia sellaisten väestöryhmien määrittämiseksi, jotka ovat kaikkein riskialttiimpia ja tarvitsevat kohdennettuja vastatoimia.

| — | Vahvistetaan yhteyksiä tutkimuksen, varautumisen ja reagoinnin sekä kansanterveyden ja tutkimusyhteisöjen välisten toimintapoliittisten yhteyksien luomisen välillä. |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan yhteyksiä tutkimuksen, varautumisen ja reagoinnin sekä kansanterveyden ja tutkimusyhteisöjen välisten toimintapoliittisten yhteyksien luomisen välillä.

| — | Kehitetään terveydensuojelemiseen liittyvää osaamista koordinoimalla uutta unionin vertailulaboratorioiden verkostoa ja kansallisten verensiirto-, elinsiirto- ja hedelmöityshoitojen alan palvelujen verkostoa. |
| --- | --- |

—

Kehitetään terveydensuojelemiseen liittyvää osaamista koordinoimalla uutta unionin vertailulaboratorioiden verkostoa ja kansallisten verensiirto-, elinsiirto- ja hedelmöityshoitojen alan palvelujen verkostoa.

| — | Laajennetaan tartuntatautien alalla tehtävää työtä. |
| --- | --- |

—

Laajennetaan tartuntatautien alalla tehtävää työtä.

| — | Edistetään EU:n sitoutumista maailmanlaajuiseen terveysturvaan ja varautumiseen. |
| --- | --- |

—

Edistetään EU:n sitoutumista maailmanlaajuiseen terveysturvaan ja varautumiseen.

| 4.9 | ETSK on toistuvasti kehottanut lisäämään kansanterveysinvestointeja EU:ssa. Keskuksen toimeksiannon vahvistamisen myötä toteutettavissa toimissa on tärkeää pitää mielessä seuraavat seikat: |
| --- | --- |

4.9

| 4.9.1 | Keskuksella olisi oltava valtuudet ja resurssit puuttua terveyseroihin ja varmistaa, että EU:n terveystoimet kohdennetaan henkilöihin, jotka eri tieteenaloja edustavat tieteelliset asiantuntijat ovat luokitelleet kaikkein riskialttiimmiksi. Kaikkein riskialttiimpien henkilöiden määrittämisen olisi perustuttava laadukkaisiin eriytettyihin tietoihin, jotka kattavat nämä väestöryhmät. Tähän olisi otettava merkityksellisellä tavalla mukaan kansalaisyhteiskunta, työmarkkinaosapuolet, palveluntarjoajat ja niiden yhteisöjen jäsenet, joihin vaikutukset kohdistuvat voimakkaimpina. Kansanterveysjärjestelmien, terveydenhuollon ammattilaisten ja kansalaisyhteiskunnan, myös työmarkkinaosapuolten ja terveyden alalla aktiivisten yhteisötalouden toimijoiden, välinen koordinointi on keskeisessä asemassa tiedon jakamisessa. |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | Terveys ei ole irrallinen kysymys. Se liittyy läheisesti kohtuulliseen elintasoon, ihmisarvoiseen työhön, asianmukaiseen asumiseen ja ravitsemukseen sekä monenlaisiin palveluihin ja tukimuotoihin. EU on jo sitoutunut edistämään sosiaalista Eurooppaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kautta. Keskuksella on myös oltava valmiudet mitata ja tuottaa suosituksia asiaankuuluville EU:n yksiköille, kuten niille, jotka valvovat eurooppalaista ohjausjaksoa ja EU:n sosiaalisten oikeuksien pilarin uudistettua sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua. Sen olisi yhdessä näiden yksiköiden kanssa kyettävä antamaan jäsenvaltioille ohjausta terveyteen vaikuttavista sosiaalisista tekijöistä ja siitä, miten terveyttä voidaan parantaa puuttumalla sosiaalisiin taustatekijöihin. |
| --- | --- |

4.9.2

| 4.9.3 | Keskukselle olisi annettava tehtäväksi seurata investointeja ja antaa suosituksia terveysvalvonnan, riskinarvioinnin, varautumisen ja toimien rahoituksesta sekä EU:ssa että jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.9.3

| 4.9.4 | Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja jäsenvaltioiden tautienvalvontakeskusten olisi tehtävä yhteistyötä järjestelmällisen seurannan alalla. Niiden olisi yhdessä seurattava, mihin ryhmiin terveysuhkia kohdistuu eniten, tuotava julki tapauksia ja niiden keskittymiä, havaittava suuntauksia ja annettava suosituksia. |
| --- | --- |

4.9.4

5.   Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta annettu EU:n asetus

| 5.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan lääkeviraston (EMA) uudistettuun rooliin ja sen valmiuksien vahvistamiseen lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan lieventämiseksi EU:ssa. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK katsoo, että EMA:n nykyinen rooli ei ole ollut riittävä covid-19-pandemian aiheuttamien haasteiden ratkaisemiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon, että etenkin pandemian alussa EU:ssa oli vakava pula ihmishenkiä pelastavista tarvikkeista, kuten hengityskoneista. Pula oli erityisen merkittävä osassa jäsenvaltioita, eikä laitteiden ja henkilönsuojainten jakelua oikeudenmukaisesti kaikkialle unioniin koordinoitu riittävästi. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EMA:n uudistettu rooli ja parannetut valmiudet, jotka aktivoidaan uuden terveyskriisin puhjetessa EU:ssa, auttavat lieventämään covid-19-pandemian aikana havaittuja ongelmia seuraavasti: |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Perustetaan lääkkeiden ohjausryhmä ja lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmä, jotka raportoivat Euroopan komissiolle ja jäsenvaltioille vajeista tai tulevien vajeiden riskeistä. EU:n eri jäsenvaltioita edustavista ja koordinoidun toimintatavan varmistavista asiantuntijoista koostuviin ohjausryhmiin olisi kuuluttava asiantuntijoita, jotka ovat erikoistuneet mukautettuun lääketieteelliseen hoitoon, jota annetaan komplikaatioille alttiimmille henkilöille juuri koetun kaltaisten pandemioiden aikana. Tämä riippuu tietenkin EU:ssa kulloinkin meneillään olevan terveyskriisin tyypistä, mutta yleensä edellytetään tietoa ikääntyneiden, vammaisten ja vakavista terveysongelmista kärsivien henkilöiden biologiseen ja sosiaaliseen sukupuoleen mukautetusta hoidosta. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot olisi myös kutsuttava mukaan ja niitä olisi kuultava mielekkäällä tavalla. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Reagoidaan jo ennen lääkepulaa ja havaitaan mahdolliset puutteet. Tämä on varmistettava paitsi EU:n markkinoilla olevien yleisimmin käytettyjen lääkkeiden kohdalla myös sen takaamiseksi, että lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita on edelleen saatavilla harvinaisempia sairauksia varten, jotta varmistetaan, että niitä on tarvittaessa saatavilla kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikilla paikkakunnilla. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Koordinoidaan tutkimuksia yhdessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa rokotteiden tehokkuuden ja turvallisuuden seuraamiseksi ja helpotetaan prosessin nopeuttamiseksi jatkuvaa arviointia, jossa työryhmä tarkastelee reaaliaikaisesti kliinisistä tutkimuksista saatuja tietoja ja todisteita. Työryhmä antaa myös tieteellistä neuvontaa lääkkeiden ja rokotteiden alustavista kliinisistä tutkimuksista. Tätä tehtävää täyttäessään työryhmän olisi kannustettava asettamaan kliinisesti merkittävimmät suorituskykytavoitteet lääkkeille, joita mitataan kliinisissä tutkimuksissa. Virasto antaa jo tieteellistä neuvontaa, mutta nyt sitä annetaan nopeutetusti 20 päivän kuluessa ja maksutta. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.4 | EMA:n tuleviin toimiin liittyy useita haasteita. Viraston on varmistettava, että lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden toimitukset kaikkialla EU:ssa ovat johdonmukaisia ja riittäviä ja että saatavilla on myös kansalaisten kannalta kohtuuhintaisia varastoja. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Tällä hetkellä suurimpana haasteena on covid-19-rokotteiden käyttöön saaminen. On valitettavaa, että EU:n rokotusstrategiassa on jätetty huomiotta tietyt riskiryhmät, jotka olisivat oikeutettuja nopeutettuun rokotusmenettelyyn, kuten vammaiset henkilöt ja kroonisia sairauksia sairastavat henkilöt. Hoitojärjestys olisi määritettävä sellaisen tieteidenvälisen tieteellisen analyysin pohjalta, jossa otetaan huomioon syrjintä ja ihmisryhmien altistuminen virukselle. Rokotetta olisi kohdeltava julkisena hyödykkeenä, ja siksi on tärkeää varmistaa, etteivät esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät rajoitukset estä rokotteiden oikea-aikaista antamista väestölle. Ihmishenkien pelastamisen on aina oltava EU:n ensisijainen tavoite. Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että Euroopan komissio varmistaa, että Eurooppa pysyy rokotteiden kehittämisen johtavana maanosana. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Covid-19-pandemian aikana EMA jakoi ennakoivasti tietoja hyväksytyistä rokotteista ja lääkkeistä sekä informaatiota viraston toiminnasta. EMA on myös selittänyt sääntelyprosesseja suurelle yleisölle. Tätä avoimuuden astetta pidetään erittäin hyödyllisenä, ja se olisi varmistettava myös tulevaisuudessa. Tätä varten asetukseen olisi sisällytettävä säännös, jonka mukaan kaikki kliinistä lääketutkimusta koskevat tiedot, joiden perusteella virasto myöntää luvan lääkkeille tai rokotteille, sekä kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmat, joista virasto antaa lausuntoja, olisi julkaistava kliinisiä tutkimuksia koskevan asetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK kannustaa EMA:ta tekemään yhteistyötä kaikkien terveysalan sidosryhmien kanssa, jotta voidaan luoda lääkkeiden oikeudenmukaista, vastuunalaista ja avointa hinnoittelua ja lääkeinnovaatioiden saavutettavuutta koskeva eurooppalainen malli. |
| --- | --- |

5.7

6.   Terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaava EU:n viranomainen

| 6.1 | EU suunnittelee terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaavan viranomaisen (European Health Emergency Response Authority, HERA) perustamista. Viranomaisen perustamista koskeva lainsäädäntöehdotus on tarkoitus julkaista vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä, mutta sitä koskeva hahmotelma on jo esitetty hiljattain julkaistussa Euroopan lääkestrategiassa. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | HERA:n avulla on suunnitelman mukaisesti tarkoitus korjata merkittävä rakenteellinen puute EU:n kriisivalmius- ja reagointi-infrastruktuurissa. Se vahvistaa jäsenvaltioiden välistä koordinointia kehittämällä lääketieteellisten vastatoimien tutkimusta, kehitystä, valmistusta, käyttöönottoa, jakelua ja käyttöä koskevia strategisia investointeja. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi HERA auttaa EU:ta vastaamaan paremmin esiin tuleviin terveystarpeisiin seuraavasti:






  — | Se ennakoi erityisiä uhkia ja mahdollistavia teknologioita kartoittamalla tulevaisuutta ja tekemällä ennusteita. Tämä edellyttää sellaisten kansalaisyhteiskunnan ryhmien laajaa tavoittamista, jotka edustavat ihmisiä, jotka ovat yleensä riskialttiimpia terveysuhkien aikana, jotta voidaan arvioida, millä tavalla mahdolliset uhat voivat vaikuttaa heihin suhteettomasti. |
| --- | --- | --- |

6.2

—

Se ennakoi erityisiä uhkia ja mahdollistavia teknologioita kartoittamalla tulevaisuutta ja tekemällä ennusteita. Tämä edellyttää sellaisten kansalaisyhteiskunnan ryhmien laajaa tavoittamista, jotka edustavat ihmisiä, jotka ovat yleensä riskialttiimpia terveysuhkien aikana, jotta voidaan arvioida, millä tavalla mahdolliset uhat voivat vaikuttaa heihin suhteettomasti.

| — | Se kartoittaa keskeisten vastatoimien investointivajeet ja puuttuu niihin. Tämä koskee myös innovatiivisten mikrobilääkkeiden kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Se kartoittaa keskeisten vastatoimien investointivajeet ja puuttuu niihin. Tämä koskee myös innovatiivisten mikrobilääkkeiden kehittämistä.

| — | Se seuraa tuotantokapasiteettia, raaka-ainetarpeita ja saatavuutta ja yhdistää niitä. Näin voidaan puuttua toimitusketjun ongelmiin. |
| --- | --- |

—

Se seuraa tuotantokapasiteettia, raaka-ainetarpeita ja saatavuutta ja yhdistää niitä. Näin voidaan puuttua toimitusketjun ongelmiin.

| — | Se tukee sellaisten monialaisten teknologisten ratkaisujen, kuten rokotteiden alustateknologioiden kehittämistä, joiden avulla ylläpidetään valmius- ja reagointisuunnittelua tulevien kansanterveysuhkien varalle |
| --- | --- |

—

Se tukee sellaisten monialaisten teknologisten ratkaisujen, kuten rokotteiden alustateknologioiden kehittämistä, joiden avulla ylläpidetään valmius- ja reagointisuunnittelua tulevien kansanterveysuhkien varalle

| — | Se kehittää erityisiä vastatoimia muun muassa tutkimuksen, kliinisten tutkimusten ja tietoinfrastruktuurin avulla. |
| --- | --- |

—

Se kehittää erityisiä vastatoimia muun muassa tutkimuksen, kliinisten tutkimusten ja tietoinfrastruktuurin avulla.

| 6.3 | ETSK suhtautuu epäillen HERA:n suunniteltujen tavoitteiden ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen, EMA:n ja rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista annetun asetuksen tavoitteiden päällekkäisyyteen. Vaikuttaa siltä, että edellä mainitut asetukset kattavat kriisivalmiutta, tutkimusta, tietoa ja lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden koordinoitua jakelua koskevat kysymykset. HERA:n lisäarvo näyttääkin epäselvältä, mikä saattaa jopa aiheuttaa sekaannusta siitä, mikä elin on vastuussa mistäkin terveydenhuollon koordinoinnin alasta. On esimerkiksi epäselvää, olisivatko HERA:n antamat suositukset etusijalla EMA:n antamiin suosituksiin nähden tilanteessa, jossa on annettu julistus EU:hun vaikuttavasta epidemiasta. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | HERA:n olisi oltava puhtaasti julkinen organisaatio, jolla on selkeä kansanterveydellinen tehtävä, jota ei saa yhdistää teollisuuspolitiikan aloihin, ja joka on valmis käyttämään lääketeollisuudesta riippumatonta harkintaa ja suunnittelemaan ratkaisuja, jotka perustuvat kansanterveyteen (esimerkiksi mikrobilääkeresistenssin torjunnan alalla). Sillä olisi oltava huomattava talousarvio, joka mahdollistaa riippumattoman pitkän aikavälin suunnittelun. HERA:n toimintaa sääteleviin säädöksiin olisi sisällytettävä kohtuullista hinnoittelua koskeva lauseke. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | HERA:n lisäarvoksi voidaan kuitenkin katsoa terveydenhuollon laitteiden ja suojainten valmistukseen sekä lääkitykseen liittyvä koordinointirooli. Tuotantokapasiteetin, raaka-ainetarpeiden ja saatavuuden seuranta ja yhdistäminen ovat myös ala, jolla HERA:n työ erottuu omakseen EMA:n ja Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen työhön nähden. Menestyksekäs HERA on vahva, riippumaton ja avoin julkinen virasto. Yleisen edun olisi oltava HERA:n johtoajatus, joka olisi otettava huomioon sen painopisteissä, hallinnossa ja toiminnassa. Terveyserojen torjumisessa edellytyksenä olisi, että heikossa asemassa olevista ryhmistä saadaan paremmin eritellyt tiedot. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | ETSK katsoo, että on vielä käsittelemistään odottavia kysymyksiä, joiden valvontavaltuudet voisi loogisesti antaa HERA:lle ja joihin ei ole vielä viitattu aiemmissa tiedonannoissa. HERA tarjoaa erinomaisen tilaisuuden hyödyntää Euroopan tieteen huippuosaamista, ottaa oppia meneillään olevasta kriisistä ja varmistaa, että julkinen sektori toimii viisaana investoijana, joka ohjaa mielekästä ja kansanterveystarpeisiin perustuvaa innovointia. Kun otetaan huomioon päällekkäisyydet muiden viranomaisten työn kanssa, HERA:n toimialaa ja vastuualueita voisi olla hyödyllistä mukauttaa siten, että ne kattavat seuraavat toimenpiteet: |
| --- | --- |

6.6

| 6.6.1 | Koordinoidaan EU:n työryhmää, joka keskittyy erityisesti terveysuhkien vaikutuksiin, jotka kohdistuvat suuressa vaarassa oleviin yhteiskuntaryhmiin sekä terveydenhuollon ja hoivapalvelujen työntekijöihin. Työryhmä voisi keskittyä muun muassa ikääntyneisiin henkilöihin, jotakin tiettyä sairautta sairastaviin henkilöihin ja vammaisiin henkilöihin. |
| --- | --- |

6.6.1

| 6.6.2 | Keskitytään syrjimättömyyteen EU:n toimissa, joita toteutetaan tulevien pandemioiden torjumiseksi, ja varmistetaan, että ennaltaehkäisevät toimenpiteet, akuutti terveydenhuolto ja kiireellinen hoito ovat kaikkien saatavilla, mukaan lukien asunnottomat, liikkuva väestö, EU:ssa oleskelevat dokumentoimattomat henkilöt ja kaikki, jotka ovat vaarassa pudota turvaverkon läpi, kun terveydenhuoltokriisejä torjutaan julkisin toimin. |
| --- | --- |

6.6.2

| 6.6.3 | Järjestetään terveysuhkien yhteydessä tiedotuskampanjoita, joilla varmistetaan, että ihmiset saavat enemmän tietoa siitä, miten he voivat suojella itseään, miten heidän on mukautettava arkielämäänsä pysyäkseen turvassa ja miten he voivat päästä hoitoon, jos ja kun siitä on saatavilla. Tämä tiedotuksen tulee olla suunnattu kaikille ja olla kaikkien ulottuvilla, ja siinä on otettava huomioon ikääntyneiden ihmisten, jotakin tiettyä sairautta sairastavien ja vammaisten henkilöiden kaltaisten suuressa vaarassa olevien ryhmien erityistarpeet. Parhaillaan meneillään olevan covid-19-pandemian aikana tämä viestintä on pitkälti ollut kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden työn varassa. Sen vuoksi niitä olisi kuultava tämän toiminnan yhteydessä. |
| --- | --- |

6.6.3

| 6.6.4 | HERA:n hallintorakenteen olisi oltava avoin ja tasapainoinen ja sen piiriin tulisi kuulua potilas- ja kansanterveysjärjestöt, kansalaisyhteiskunta ja työmarkkinaosapuolet sekä tutkimusyhteisön edustajat. Vaikka eri elinkeinoalat ovat tärkeitä kumppaneita, niiden ei pitäisi olla osa tämän uuden julkisen organisaation hallintorakennetta. Täyttämättömät maailmanlaajuiset tarpeet määritellään yksinomaan kansanterveysalalla, ja tavoitteena on panostaa uusien tuotteiden kehittämiseen niiden saattamiseksi markkinoille. |
| --- | --- |

6.6.4

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Public opinion in the EU in time of coronavirus crisis 3 (europa.eu).

1

(2)  EUVL C 13, 15.1.2016, s. 40, EUVL C 14, 15.1.2020, s. 1.

2

(3)  Policy & practice: Commercial determinants of health and sport

3

(4)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 251, EUVL C 440, 6.12.2018, s. 150, EUVL C 242, 23.7.2015, s. 48, EUVL C 181, 21.6.2012, s. 160, EUVL C 14, 15.1.2020, s. 1, EUVL C 13, 15.1.2016, s. 40.

4

(5)  ETSK:n päätöslauselma (EUVL C 311, 18.9.2020, s. 1).

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-euro-indicators/-/3-08012021-ap

6

(7)  https://www.aim-mutual.org/mediaroom/tackling-medical-deserts-across-the-eu/

7

(8)  A. Comas-Herrera ym., Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence, toukokuu 2020.

8

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/121

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025”

(COM(2020)565 final)

(2021/C 286/21)

Esittelijä:
  Cristian PÎRVULESCU

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 27.11.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Työvaliokunnan päätös | 1.12.2020 |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 192/2/9 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 27.11.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Työvaliokunnan päätös

1.12.2020

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

16.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

192/2/9

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission esittämään EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmaan 2020–2025 ja toivoo, että se auttaa sekä EU:n että jäsenvaltioiden instituutioita tehostamaan ponnistelujaan rasismin ja muun rakenteellisen syrjinnän torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Suunnitelma on tärkeä ja ajankohtainen. Epidemiologisen covid-19-kriisin puhkeaminen on asettanut uusia haasteita osallisuuden ja monimuotoisuuden edistämiselle. Valmiiksi syrjäytyneillä ryhmillä, kuten maahanmuuttajilla, on ollut suuria terveydellisiä, sosiaalisia ja taloudellisia vaikeuksia. Kriisiaikoina syrjivät asenteet ja toimet usein yleistyvät. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vähemmistöjen ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tilanne EU:ssa heikkeni jo ennen covid-19-kriisiä. Maahanmuuttajavastaiset asenteet yleistyivät, ja vaaleihin tähtäävät johtajat ja puolueet lietsoivat muslimi-, aasialais- ja afrikkalaisvastaisia asenteita. Romanien kaltaisista historiallisista vähemmistöistä tuli yhä useammin rotuun perustuvan vihan kohteita. Euroopan juutalaisväestön tilanne muuttui yhä turvattomammaksi, mikä toi mieleen tuskallisia muistoja maanosassa ennen toista maailmansotaa vallinneesta vihamielisestä juutalaisvastaisuudesta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Tätä taustaa vasten suunnitelmalla pyritään virtaviivaistamaan lainsäädäntö-, politiikka- ja talousarviotoimia. Suunnitelma kokoaa yhteen kaikki käytettävissä olevat välineet, mutta osittain siitä näkyy puuttuvan kunnianhimoa ja syvällistä historiallista näkemystä. Sen ilmentämä lähestymistapa on liian varovainen, vaikka käytännön tilanne heikkenee nopeasti. ETSK korostaa, että syrjinnän, rasismin, muukalaisvihan ja muun suvaitsemattomuuden torjunta Euroopan tasolla on selkeä EU:n perusasiakirjoissa vahvistettu velvollisuus. Se ei ole vapaaehtoista, eikä EU:n ja kansallisten viranomaisten välisestä vastuiden jakautumisesta saisi tulla selkänoja huolettomuudelle ja toimettomuudelle. Erityisenä huolena on se, miten kaikki EU:n jäsenvaltiot saadaan osallistumaan tähän työhön ja varmistamaan eri elinten, toimielinten ja organisaatioiden aktiivinen yhteistyö kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK tukee uuden lainsäädännön laatimista kansallisten tasa-arvoelinten aseman vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannustaa myös neuvostoa hyväksymään komission vuonna 2008 esittämän ehdotuksen uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Keskeisenä säädöksenä olevan, rasismin ja muukalaisvihan torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin tehdyn puitepäätöksen täytäntöönpanoa on arvioitava perusteellisesti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Verkosta on tulossa yhä vahvemmin perinteisen julkisen tilan korvike. Se on myös tila, jota eräät johtavat hahmot, ryhmät ja järjestöt käyttävät edistääkseen rasistisia ja syrjiviä asenteita. Linjauksia ja menettelytapoja suunniteltaessa on painotettava vahvemmin vihapuheen järjestäytynyttä levittämistä ja vastaavasti keinoja puuttua siihen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Valitettavasti viime vuosikymmenellä on ollut useita ryhmiä ja järjestöjä, jotka ovat ottaneet avoimesti käyttöön eurooppalaiseen sotien väliseen fasismiin juontuvia ideoita, symboleja ja toimintaa. Viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana ne ovat siirtyneet julkisen tilan reunamilta sen keskinäyttämölle, myös verkossa tapahtuvan aktivoinnin kautta. Myös Euroopan ulkopuolella tapahtuva poliittinen kehitys on rohkaissut niitä – suurten valtioiden hallitustahot asennoituvat kansallismielisesti ja konservatiivisesti sisä- ja ulkopolitiikkaan. Tätä uutta aktivoitumista olisi käsiteltävä asianmukaisesti – paitsi antamalla lainsäädäntöä ja määräämällä seuraamuksia, jotka saattavat tulla liian myöhään, myös suorin ja päättäväisin toimin, joilla puututaan oikeistoradikalisoitumisen perimmäisiin syihin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK on hyvillään komission esittelemästä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevasta toimintasuunnitelmasta ja toivoo sen tukevan voimakkaasti tasa-arvoa työmarkkinoilla, myös rodun tai etnisen alkuperän perusteella vähemmistössä olevien ihmisten osalta. Komitea toivoo myös, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden sosiaalisia sitoumuksia noudatetaan covid-19-epidemian aiheuttamina vaikeina taloudellisina aikoina. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK odottaa mielenkiinnolla komission vuodeksi 2021 ajateltua kattavaa lasten oikeuksien strategiaa. Komitea toivoo, että strategiaan sisältyy toimia, joilla puututaan rasismiin ja syrjintään, mutta myös kytköksiä toimintapolitiikkoihin ja resursseihin, joilla voitaisiin lieventää epidemian ja sen aiheuttamien häiriöiden kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EU:n ja jäsenvaltioiden terveyspolitiikkaa on tarkasteltava perusteellisesti uudelleen, jotta varmistetaan laadukkaiden palvelujen saatavuus kaikille ja varsinkin haavoittuvassa asemassa oleville ja vähemmistöryhmille. Tähän sisältyy palvelujen rahoituksen parantaminen, julkisen terveydenhuollon infrastruktuurin kehittäminen kaikilla alueilla, erityisesti köyhemmillä alueilla, perusterveyspalvelujen kehittäminen ja palvelujen tarjonnan keskittäminen potilaiden tarpeita ja oikeuksia painottaen. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisten ikääntyneiden kansalaisten oikeuksiin, ihmisarvoon ja hyvinvointiin, jotka ovat eristyksissä hoitokodeissa covid-19-pandemian aikana. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Rasismin historiallisia juuria olisi tarkasteltava uudella kiinnostuksella ja tarmolla ja niiden suhteen olisi toimittava erityisesti koulutuksen alalla. Olisi kehitettävä uusia opetussuunnitelmia ja oppikirjoja sekä järjestettävä opettajien ja kouluttajien koulutusohjelmia EU:n tuella. Euroopan yhteistä historiaa ja perinnettä koskevaa monialaista lähestymistapaa olisi edistettävä keski- ja korkea-asteen koulutuksessa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kannustaa komission tavoin kaikkia jäsenvaltioita laatimaan ja omaksumaan rasismin ja rotusyrjinnän vastaisia kansallisia toimintasuunnitelmia. Vain noin puolella jäsenvaltioista on tällaisia suunnitelmia, mikä osoittaa jäsenvaltioiden hallitusvallan kiinnostuksen ja sitoutumisen tason vaihtelevan. ETSK odottaa kansallisten toimintasuunnitelmien yhteisten ohjaavien periaatteiden määrittämistä vuonna 2021 ja on valmis osallistumaan toimiin. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK toivoo, että yritysjärjestöjen ja yksittäisten yritysten pyrkimyksiä luoda ja tarjota työntekijöilleen osallistava työympäristö sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta, iästä, vammaisuudesta tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta tehostetaan entisestään. Osallistavaan työympäristöön kuuluu myös todellinen työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu ja vankalla pohjalla oleva työntekijöiden edustus. Komitea odottaa kiinnostuneena toukokuussa 2021 järjestettävää Euroopan monimuotoisuussitoumusten kuukautta ja verkossa olevan välineistön käyttöönottoa, jotta yritykset voivat helpommin arvioida sisäistä monimuotoisuuttaan ja monimuotoisuusstrategioitaan. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Rasismin ja syrjinnän vastaisten toimien rahoitus vaikuttaa kitsastelemattomalta. Rahoitusvälineisiin lukeutuvat monivuotinen rahoituskehys, uusi kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, Horisontti Eurooppa -ohjelma sekä uusi elpymis- ja palautumistukiväline. Tähän mennessä toteutettujen toimien yleisen arvioinnin perusteella jäsenvaltioiden hallitusvallalla näkyy olevan niukahkosti kiinnostusta hyödyntää erilaisia resursseja ja toimia rasismin ja syrjinnän torjumiseksi. ETSK katsoo, että budjettimäärärahat eivät yksin riitä ja että olisi otettava käyttöön kannustinjärjestelmä. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen tehdä yhteistyötä eurooppalaisten poliittisten puolueiden, Euroopan unionin vaaliyhteistyöverkoston, kansalaisyhteiskunnan ja tiedemaailman kanssa eurooppalaisen demokratian toimintasuunnitelmaan osallistumisen parantamiseksi. ETSK on valmis osallistumaan työhön ja tuomaan mukanaan oman näkökulmansa ja asiantuntemuksensa. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK kannustaa komissiota integroimaan paremmin erilaisia suunnitelmia, joissa on huomattavasti päällekkäisyyttä tavoitteiden ja välineiden suhteen. Komitea ehdottaa rasisminvastaisen suunnitelman, perusoikeuskirjan täytäntöönpanoa koskevan strategian, demokratian toimintasuunnitelman ja oikeusvaltiokertomuksen integroimista. Koska nämä suunnitelmat edustavat erillisiä politiikan aloja, olisi myös kartoitettava yhteiset tekijät ja synergiat. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Yksi tehokkaan politiikan pilareista demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien suojelun alalla on elinvoimainen, hyvin organisoitu ja vakuuttava kansalaisyhteiskunta, joka toimii kaikilla tasoilla – paikallisesti, alueellisesti, valtakunnallisesti ja Euroopan tasolla. ETSK kehottaa näin ollen komissiota kehittämään kattavan eurooppalaisen kansalaisyhteiskuntastrategian, jonka avulla se pystyy täyttämään demokratiatehtävänsä. |
| --- | --- |

1.19

2.   Yleistä

2.1   Rasismin ja rotusyrjinnän torjuminen lainsäädännöllä: uudelleentarkastelu ja toimet

| 2.1.1 | ETSK kannustaa komissiota tekemään mahdollisimman pian kattavan arvioinnin nykyisestä oikeudellisesta kehyksestä. EU:n lainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanon seuranta on keskeisen tärkeää syrjinnän vastaisen tehokkaan toiminnan varmistamiseksi. ETSK kannustaa komissiota sisällyttämään arviointiin kansalaisyhteiskunnan eturivin organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten ja yhteisöryhmien sekä kansallisten tasa-arvoelinten kannat. Mukaan olisi otettava myös organisaatiot, jotka työskentelevät suoraan asianomaisten ryhmien kanssa. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | ETSK odottaa rotusyrjintädirektiivin täytäntöönpanoa koskevaa seurantakertomusta vuonna 2021 ja suhtautuu myönteisesti mahdolliseen huomion kohdentamiseen lainvalvontaa koskevaan sääntelyyn. Komitea kannustaa myös komissiota käyttämään tarvittaessa aloitteellisesti rikkomusmenettelyjä. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | ETSK tukee uuden lainsäädännön laatimista kansallisten tasa-arvoelinten aseman vahvistamiseksi. On valitettavaa, että tällaisilla tärkeillä instituutioilla, joiden tehtävänä on tarjota riippumatonta apua syrjinnän uhreille, edistää tasa-arvoa, tehdä riippumattomia tutkimuksia ja antaa riippumattomia raportteja ja suosituksia, on liian monenlaatuisia valta- ja toimintokokonaisuuksia. Niiden rooleja on ehdottomasti pohdittava uudelleen ja vahvistettava edelleen. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | ETSK kannustaa myös neuvostoa hyväksymään komission vuonna 2008 esittämän ehdotuksen uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (1). |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Keskeisenä säädöksenä olevan, rasismin ja muukalaisvihan torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin tehdyn puitepäätöksen (2) täytäntöönpanoa on arvioitava perusteellisesti. Kuten ehdotuksessa todetaan, on vakavaa huolta siitä, missä määrin kansalliset rikoslait kriminalisoivat asianmukaisesti vihapuheen ja viharikokset, mikä on myös komitealle huolenaihe. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Erityisen huolestuttavaa on vihapuheen lisääntyminen verkossa (3). Vaikka puitepäätöksessä edellytetään, että jäsenvaltiot kriminalisoivat julkisen yllyttämisen väkivaltaan tai vihaan ihonvärin, uskonnon, syntyperän taikka kansallisen tai etnisen alkuperän perusteella, määräyksen täytäntöönpanossa on huomattavia puutteita. Kansallisten viranomaisten on otettava huomioon sananvapauden periaate ja määriteltävä tarkemmin laittoman verkkotoiminnan sisältö. Samalla niiden on tehtävä yhteistyötä tietotekniikka-alustojen kanssa pääsyn sääntelemiseksi ja selkeämpien sääntöjen asettamiseksi sisällön valvomiseen ja poistamiseen. Alustojen ylläpitäjien vapaaehtoisessa sääntöjen noudattamisessa ja laittoman sisällön poistamisessa on edistytty, mutta verkon kehityksen perässä pysymiseksi tarvitaan jatkuvia toimia. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Verkosta on tulossa yhä vahvemmin perinteisen julkisen tilan korvike. Se on tila, jossa suurin osa sosiaalisesta vuorovaikutuksesta tapahtuu erilaisin tarpein ja tarkoituksin tavaroiden ja palvelujen ostamisesta, viihteestä, tiedotuksesta, koulutuksesta, kulttuurista nauttimisesta aina yhteiskunnalliseen ja poliittiseen aktivoimiseen. Se on suunnaton tila, jossa teknologian ja palvelujen kehittyminen siirtää sosiaalisuuden ja vuorovaikutuksen rajoja. Se on myös poliittisten johtavien hahmojen, ryhmien ja järjestöjen suosikkipaikka arvojensa ja ideologioittensa edistämiseen, vuorovaikutukseen kansalaisten kanssa ja toimintaan kannustamiseen (4). Jotkut heistä asettavat rasistiset ja syrjivät asenteet poliittisen toimintansa ja aktivointinsa kärkeen. Linjauksia ja menettelytapoja suunniteltaessa on korostettava vahvemmin vihapuheen järjestäytynyttä levittämistä ja vastaavasti keinoja puuttua siihen. |
| --- | --- |

2.1.7

| 2.1.8 | Valitettavasti viime vuosikymmenellä on ollut useita ryhmiä ja järjestöjä, jotka ovat ottaneet avoimesti käyttöön eurooppalaiseen sotien väliseen fasismiin juontuvia ideoita, symboleja ja toimintaa. Näihin kuuluu kansallisten parlamenttien puolueita, parlamenttien ulkopuolisia puolueita, poliittisia liikkeitä ja puolisotilaallisia ryhmittymiä, joilla on kaikilla juurensa poliittisen vihan ja syrjinnän kulttuurissa. Viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana ne ovat siirtyneet julkisen tilan reunamilta sen keskinäyttämölle, myös verkossa tapahtuvan aktivoinnin kautta. Myös Euroopan ulkopuolella tapahtuva poliittinen kehitys on rohkaissut niitä – suurten valtioiden hallitustahot asennoituvat kansallismielisesti ja konservatiivisesti sisä- ja ulkopolitiikkaan. Tätä uutta aktivoitumista olisi käsiteltävä asiaankuuluvasti paitsi lainsäädännön keinoin ja määräämällä rangaistuksia, jotka saattavat tulla liian myöhään, myös suorin ja päättäväisin toimin, joilla puututaan oikeistoradikalisoitumisen perimmäisiin syihin. |
| --- | --- |

2.1.8

| 2.1.9 | Kuten ehdotuksessa todetaan, eräät jäsenvaltiot ovat ryhtyneet toimiin rasististen ryhmien ja niiden tunnusten kieltämiseksi, usein viharikoksia, vihapuhetta tai terrorismia koskevan lainsäädännön nojalla, tai ne ovat ottaneet käyttöön rikosoikeudellisia seuraamuksia, jotka liittyvät ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten ja/tai natsi- ja fasistihallinnon tekemien rikosten kieltämiseen sekä terroristiryhmiä tukevaan propagandaan. Tämä on askel oikeaan suuntaan, mutta lisätoimia tarvitaan. Kaikkien maiden olisi kehitettävä kansallisia ratkaisuja väkivaltaiseen ääriliikehdintään puuttumiseksi. Niiden menettelyjä olisi helpotettava EU:n tasolla toteutettavilla yhteisillä toimilla. ETSK odottaa mielenkiinnolla komission kertomusta väkivaltaiseen ääriliikehdintään kohdistuvista kansallisista toimista. Komitea kannustaa komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä paitsi lainvalvontaviranomaisten, joiden tehtävänä on yleensä valvoa väkivaltaisia ääriliikkeitä, myös kansallisten tasa-arvoelinten, riippumattomien valvontaelinten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden (uskonnolliset yhteisöt mukaan lukien) työmarkkinaosapuolten, tiedotusvälineiden ja korkea-asteen oppilaitosten kanssa. ETSK on valmis antamaan oman asiantuntemuksensa käytettäväksi väkivaltaisten ääriliikkeiden torjuntaa koskevien EU:n yhteisten suunnitelmien kehittämiseen. Toimien tulisi kohdistua paitsi väkivaltaisen ääriliikehdinnän näkyviin ja myöhäisen vaiheen esiintymiin myös radikalisoitumiseen ja toimintaan johtaneisiin perimmäisiin syihin ja mahdollistaviin ympäristöihin. |
| --- | --- |

2.1.9

| 2.1.10 | ETSK kannustaa kaikkia jäsenvaltioita harkitsemaan Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 190 (2019) pikaista ratifiointia. Tämä on ensimmäinen kansainvälinen sopimus, jossa suoraan tuomitaan kaikki väkivallan ja häirinnän muodot työelämässä. Se koskee näin ollen rotuun ja sukupuoleen perustuvaa ja kaikenlaisin muin perustein tapahtuvaa häirintää ja syrjintää. |
| --- | --- |

2.1.10

2.2   Muutakin kuin EU:n lainsäädäntöä – tehdään enemmän rasismin torjumiseksi päivittäisessä elämässä

| 2.2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti keskittymiseen syrjinnän torjuntaan lainvalvontaviranomaisten toimin. Lainvalvontaviranomaiset työskentelevät päivittäin kaikissa Euroopan yhteisöissä, ja ne voivat olla keskeisiä toimijoita rasismin, muukalaisvihan ja syrjinnän torjunnassa. Valitettavasti henkilöstön koulutuksessa ei yleensä käsitellä demokratiaa, ihmisoikeuksien suojelua ja syrjintää. Tietyissä tapauksissa lainvalvontahenkilöstö itse kehittää rasistisia, muukalaisvihamielisiä ja syrjiviä asenteita, ja pahimmassa tapauksessa he ovat kytköksissä näitä ajatuksia edistäviin ulkopuolisiin ryhmiin. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) ja Euroopan unionin lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) työhön koulutusresurssien ja -välineiden kehittämiseksi, mutta se ei riitä. Potentiaalisia koulutettavia on satoja tuhansia. Sen vuoksi yhteistyötä kansallisten oppilaitosten kanssa on lisättävä merkittävästi, ja EU:n ja kansallisen tason koulutukseen on varattava enemmän resursseja. FRA ja CEPOL voivat myös kannustaa kansallisia oppilaitoksia tekemään yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja korkea-asteen oppilaitosten kanssa koulutussisällön mukauttamiseksi paremmin maakohtaisiin erityispiirteisiin. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission vahvaan sitoumukseen torjua syrjintää ja eriarvoisuutta työllistymisessä, koulutuksessa, terveydenhuollossa ja asumisessa politiikka- ja rahoitusohjelmien avulla. Komitea onkin hyvillään komission esittelemästä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevasta toimintasuunnitelmasta ja toivoo sen tukevan voimakkaasti tasa-arvoa työmarkkinoilla, myös rodun tai etnisen alkuperän perusteella vähemmistössä olevien ihmisten osalta. Komitea toivoo myös, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden yhteiskunnallisia sitoumuksia noudatetaan covid-19-epidemian aiheuttamina vaikeina taloudellisina aikoina. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti aikomukseen käyttää Next Generation EU -elpymisvälinettä, teknisen tuen välinettä ja vuosien 2021–2027 yleistä talousarviota sosiaalisen osallisuuden edistämiseen, kaikkien ihmisten yhtäläisten mahdollisuuksien takaamiseen ja syrjinnän torjumiseen. Covid-19-kriisi, jolla on suhteettoman suuri vaikutus haavoittuvassa asemassa oleviin ja vähemmistöihin, on luonut tarpeen infrastruktuurin kehittämiselle ja yhtäläiselle pääsylle työmarkkinoille, terveydenhuoltoon ja sosiaalihuoltoon, asumiseen sekä laadukkaisiin, erottelemattomiin ja osallistaviin koulutuspalveluihin. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Covid-19-kriisi on pahentanut haavoittuvassa asemassa olevien ja vähemmistöryhmien ongelmia työmarkkinoilla. Vähemmistötaustaisilla ihmisillä on vaikeuksia saada työpaikkoja ja jopa silloin, kun heillä on jo työ, saada palkkaa koulutuksensa ja osaamistasonsa mukaisesti. Pandemian taloudelliset vaikutukset, laajamittaiset lomautukset sekä työolojen ja -ehtojen sekä palkkojen heikkeneminen edelleen, vaikuttavat voimakkaammin haavoittuvassa asemassa oleviin ja vähemmistöryhmiin. Komitea odottaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmaa, jotta syrjintään voidaan puuttua tehokkaasti työllisyyden alalla. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Covid-19-kriisi on vaikuttanut kielteisesti myös koulutukseen. Koulujen sulkeminen vuonna 2020 – mikä todennäköisesti jatkuu myös vuonna 2021 – heikensi koulutusprosessia, joka ei ollut alun perinkään riittävän osallistava. Jo ennen pandemiaa haavoittuvassa asemassa olevien ja vähemmistöryhmien lapset ja nuoret lopettivat opiskelunsa varhain tai eivät osallistuneet täysipainoisesti koulutusprosessiin. Vähemmistötaustaisia lapsia syrjittiin ja kiusattiin sikäli kuin he osallistuivat koulutukseen, mitä Euroopan komission ehdotuksessa ei kaikilta osin todeta. Koulut eivät ole pelkästään oppilaitoksia, vaan niiden sisällä ja ympärillä tarjotaan useita palveluja, kuten ruokaa, terveydenhuoltoa ja apua sekä vanhempien ja yhteisön taholta tapahtuvan hyväksikäytön ehkäisyä. Opetuksen siirtäminen verkkoon oli hätäratkaisu. Monissa tapauksissa tämä loi uuden esteen haavoittuvassa asemassa oleville ja vähemmistöryhmien lapsille, koska heiltä puuttuivat sopivat laitteet ja internetyhteys. Heti kun koulut voidaan avata uudelleen, tukiopetuksen ja palvelutarjonnan aloittaminen edellyttää suoria ja voimaperäisiä toimia. ETSK odottaa kiinnostuksella komission vuodeksi 2021 kaavailemaa kattavaa lasten oikeuksien strategiaa. Komitea toivoo, että strategiaan sisältyy toimia, joilla puututaan rasismiin ja syrjintään, mutta myös kytköksiä toimintapolitiikkoihin ja resursseihin, joilla voitaisiin lieventää epidemian ja sen aiheuttamien häiriöiden kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti radikalisoitumisen torjuntaverkoston työhön ja toivoo, että sen toimintaa tuetaan ja kehitetään edelleen erityisesti koulutuksen osalta. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Covid-19-kriisillä on ollut huomattavat vaikutukset terveyden alalla. Vähemmistöön rodun tai etnisen alkuperän perusteella kuuluvien ihmisten terveydellinen epätasa-arvo on pahentunut. Komitea kannustaa EU:n terveyspolitiikkafoorumia panostamaan rotuun tai etniseen alkuperään perustuvan eriarvoisuuden vähentämiseen kokonaisvaltaisesti. EU:n on tehtävä paljon enemmän varmistaakseen, että EU:n kansalaiset ja asukkaat saavat laadukkaita terveydenhuoltopalveluita pandemian aikana ja sen jälkeen. EU:n toimista lääkinnällisten laitteiden tarjoamiseksi ja myöhemmin rokotteiden saatavuuden edistämiseksi on syytä antaa kiitosta ja kannustusta. Kuitenkin vain EU:n ja jäsenvaltioiden terveyspolitiikan kokonaisvaltainen uudistaminen voi ratkaista keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä saavutettavuus- ja laatuongelmat kaikkien ihmisten ja erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ja vähemmistöryhmien osalta. Tähän sisältyy palvelujen rahoituksen parantaminen, julkisen terveydenhuollon infrastruktuurin kehittäminen kaikilla alueilla, erityisesti köyhemmillä alueilla, perusterveyspalvelujen kehittäminen ja palvelujen tarjonnan keskittyminen potilaiden tarpeisiin ja oikeuksiin. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | Asumisen alalla tarvitaan lisätoimia. Kuten ehdotuksessa todetaan, syrjintä asuntomarkkinoilla vahvistaa eriytymistä, millä on kerrannaisvaikutuksia koulutus- ja työllistymismahdollisuuksiin ja lapsiperheiden tapauksessa merkittävä haitallinen vaikutus lasten kehitykseen. Covid-19-epidemia on korostanut tarvetta parantaa asumisoloja. Tartuntojen ja vakavien tautimuotojen ehkäiseminen riippuu yleisistä terveysolosuhteista, mutta myös vesi- ja jätevesihuollon infrastruktuurin saatavuudesta. Asumisen eriytymisen pitäisi olla ensisijaisena huomion kohteena erityisesti köyhemmillä alueilla. Vaikka koheesiopolitiikan kautta on saatavilla varoja eriytymättömään asumiseen liittyvien toimien tukemiseen ja osallistavien ja laadukkaiden yleispalvelujen saatavuuden varmistamiseen, ei ole varmaa, ovatko kansalliset ja paikalliset viranomaiset halukkaita käyttämään niitä. |
| --- | --- |

2.2.8

2.3   Rakenteellinen rasismi – taustalla olevaan ongelmaan puuttuminen

| 2.3.1 | Stereotypioiden torjuminen ja historiatietoisuuden lisääminen on erittäin tärkeää, kun tavoitteena on rasismista ja syrjinnästä vapaa maanosa. Rasismin historiallisia juuria olisi tarkasteltava uudella kiinnostuksella ja tarmolla ja niiden suhteen olisi toimittava erityisesti koulutuksen alalla. Komitea suhtautuu myönteisesti Euroopan neuvoston tekemään historiaa ja historianopetusta koskevaan työhön. Annettuja työkaluja ei kuitenkaan käytetä järjestelmällisesti historian laajamittaiseen opetukseen. Siihen tarvitaan enemmän yhtenäisiä ja päättäväisiä toimia. Olisi kehitettävä uusia opetussuunnitelmia ja oppikirjoja sekä järjestettävä opettajien ja kouluttajien koulutusohjelmia EU:n tuella. Euroopan yhteistä historiaa ja perinteitä koskevaa monialaista lähestymistapaa olisi edistettävä keski- ja korkea-asteen koulutuksessa. Keskittyminen viralliseen ja epäviralliseen oppimiseen on tehokkaan politiikan kulmakivi rasismin ja syrjinnän torjunnassa. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Luovan alan rooli on myös erittäin tärkeä, sillä se toimii siltana yhteiskuntaryhmien välillä. Empatia ja solidaarisuus ovat arvoja, jotka muodostavat osallistavan yhteiskunnan perustan. Siksi komitea suhtautuu myönteisesti Luova Eurooppa -ohjelman ja muiden ohjelmien kohdentamiseen hankkeisiin, joilla pyritään poistamaan esteitä ja edistämään aliedustettujen ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien sosiaalista osallisuutta ja osallistumista. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Työskentely tiedotusvälineiden edustajien kanssa on myös ajankohtaista ja tärkeää. Komitea tukee komission pyrkimyksiä kehittää rodullisia ja etnisiä stereotypioita käsittelevä seminaarisarja, joka kokoaa yhteen toimittajia, kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja eri rodullisten tai etnisten vähemmistöjen edustajia. ETSK on valmis osallistumaan tällaisiin toimiin. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan yhteiset menetelmät asiaankuuluvien tietojen keräämiseksi, mukaan lukien etnisen alkuperän ja rodun mukaan eritellyt tiedot. Menetelmällisesti tulisi noudattaa vuonna 2002 pidetyssä rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihamielisyyden ja suvaitsemattomuuden vastaisessa YK:n maailmankonferenssissa ja Durbanin toimintaohjelmassa vahvistettuja periaatteita siitä, että väestötilastoissa on kerättävä eriteltyjä tietoja, jotka on hankittava vastaajien nimenomaisella suostumuksella ja heidän itsemäärittelynsä perusteella ja yksityisyyden suojaa koskevien ihmisoikeusnormien mukaisesti. ETSK katsoo, että perusoikeusviraston tiedonkeruun alalla tekemä työ ei ole riittävää ja että vastaavia toimia olisi toteutettava jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | ETSK korostaa hyvien käytäntöjen merkitystä yhteydenpidossa paikallistasoon (kaupungit) ja naapurusto- ja yhteisötasoon, missä rakenteellinen rasismi lomittuu päivittäisen elämän ja työn kanssa, kulttuurienvälisen suvaitsevaisuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.3.5

2.4   Toteutuksen puitteet: EU:n välineiden hyödyntäminen mahdollisimman laajasti

| 2.4.1 | ETSK kannustaa komission tavoin kaikkia jäsenvaltioita laatimaan ja omaksumaan rasismin ja rotusyrjinnän vastaisia kansallisia toimintasuunnitelmia. Vain noin puolella jäsenvaltioista on tällaisia suunnitelmia, mikä osoittaa jäsenvaltioiden hallitustahojen kiinnostus- ja sitoutumistason vaihtelevan (5). ETSK odottaa kansallisten toimintasuunnitelmien yhteisten ohjaavien periaatteiden määrittämistä vuonna 2021 ja on valmis osallistumaan toimiin. Nykyisessä toimintasuunnitelmassa korostetut politiikan alat (syrjimättömyyslainsäädäntö ja tasa-arvoelinten rooli, vihapuheen ja viharikosten torjunta, lainvalvontaviranomaisten suorittama laiton profilointi, uusien teknologioiden aiheuttamat riskit, stereotypiat ja historiatietoisuus, yhtäläinen pääsy koulutukseen, työelämään, terveydenhuoltoon ja asuntomarkkinoille, tasa-arvokysymysten valtavirtaistaminen kansallisella tasolla, alue- ja paikallistason osallistuminen, rasismin torjuntaan myönnettävä rahoitus, tiedonkeruu, vuoropuhelu kansalaisyhteiskunnan kanssa) ovat hyvin jäsennettyjä ja kattavia. Erityisenä huolenaiheena on, miten saada kaikki EU:n jäsenvaltiot osallistumaan työhön ja varmistaa eri elinten, toimielinten ja järjestöjen aktiivinen yhteistyö kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | ETSK toivoo, että yritysjärjestöjen ja yksittäisten yritysten pyrkimyksiä luoda ja tarjota työntekijöilleen osallistava työympäristö sukupuolesta, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta, iästä, vammaisuudesta tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumatta tehostetaan entisestään (6). Osallistavaan työympäristöön kuuluu myös todellinen työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu ja vankalla pohjalla olevan työntekijöiden edustus. Komitea odottaa kiinnostuneena toukokuussa 2021 järjestettävää Euroopan monimuotoisuussitoumusten kuukautta ja verkossa olevan välineistön käyttöönottoa, jotta yritykset voivat helpommin arvioida sisäistä monimuotoisuuttaan ja monimuotoisuusstrategioitaan. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | ETSK tukee varauksetta komission sitoumusta varmistaa, että tietyllä perusteella tapahtuvan syrjinnän torjunta ja se, miten perusteet liittyvät muihin syrjintäperusteisiin, kuten sukupuoleen, vammaisuuteen, ikään, uskontoon tai sukupuoliseen suuntautumiseen, sisällytetään kaikkiin EU:n toimintapolitiikkoihin, lainsäädäntöön ja rahoitusohjelmiin. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Rasismin ja syrjinnän vastaisten toimien rahoitus vaikuttaa kitsastelemattomalta. Rahoitusvälineitä ovat monivuotinen rahoituskehys, uusi kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, Horisontti Eurooppa -ohjelma sekä uusi elpymis- ja palautumistukiväline. Tähän mennessä toteutettujen toimien yleisen arvioinnin perusteella jäsenvaltioiden hallitustahoilla näkyy olevan niukahkosti kiinnostusta ryhtyä hyödyntämään erilaisia resursseja ja toimia rasismin ja syrjinnän torjumiseksi. ETSK katsoo, että budjettimäärärahat eivät yksin riitä ja että olisi otettava käyttöön kannustinjärjestelmä. Merkittävä syy kiinnostuksen vähäisyyteen voi olla toimien poliittinen arkaluonteisuus ja radikaalien johtohahmojen, järjestöjen ja ryhmien poliittinen aktivoituminen näitä toimia vastaan. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | Rasismin ja syrjinnän torjunta ulkopolitiikassa on myös ensisijainen tavoite erityisesti covid-19-epidemian vuoksi kärsineessä maailmassa. ETSK toivoo, että rasismin vastaisen toiminnan, syrjimättömyyden ja tasa-arvon kaltaisia arvoja tuetaan täysimääräisesti naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineellä yhteistyössä kumppanimaiden hallitusten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden sekä työmarkkinaosapuolten kanssa (7). |
| --- | --- |

2.4.5

2.5   EU:n positiivinen erityistoiminta: kuunteleminen ja toimiminen

| 2.5.1 | Syrjäytymiselle alttiiden ryhmien, kuten rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluvien henkilöiden, demokraattinen osallistuminen ja edustus on edelleen riittämätöntä suurimmassa osassa Eurooppaa. ETSK suhtautuukin myönteisesti komission aikomukseen tehdä yhteistyötä Euroopan tason poliittisten puolueiden, Euroopan unionin vaaliyhteistyöverkoston ja kansalaisyhteiskunnan kanssa Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman puitteissa tapahtuvan osallistumisen parantamiseksi. ETSK on valmis osallistumaan työhön ja tuomaan mukanaan oman näkökulmansa ja asiantuntemuksensa. Yksi painopisteistä olisi poistaa erilaiset oikeudelliset ja hallinnolliset haasteet, esteettömyyttä haittaavat tekijät institutionaaliset ongelmat, joita ihmiset, jotka ovat valmiita osallistumaan politiikkaan, kohtaavat kaikilla tasoilla. Toinen painopiste olisi tehdä yhteistyötä puolueiden kanssa ja rohkaista niitä rakentamaan moninaisempaa ja osallistavampaa poliittista kannattajakuntaa sekä suosimaan johtajia ja ehdokkaita, joiden tausta on vähemmistöön kuuluvissa tai haavoittuvassa asemassa olevissa ryhmissä. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen tavata säännöllisesti kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja työmarkkinaosapuolia, jotka toimivat aktiivisesti rasismia vastaan eurooppalaisella, valtakunnallisella ja paikallisella tasolla, jotta voidaan arvioida edistymistä rasismin torjunnassa. ETSK on valmis osallistumaan vuoropuheluun. On tärkeää kutsua uskonnolliset toimijat mukaan tähän prosessiin. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti komission suunnitelmaan nimetä rasismintorjunnan koordinaattori. Koordinaattori toimii vuorovaikutuksessa jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, työmarkkinaosapuolten ja tiedemaailman kanssa vahvistaakseen politiikkatoimia rasismin torjumiseksi. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | ETSK odottaa komission suunnittelemaa rasismin vastaista huippukokousta. Huippukokous järjestetään samana ajankohtana kun vietetään kansainvälistä rotusyrjinnän vastaista päivää eli 21. maaliskuuta 2021, ja komissio huomioi tämän päivän vuosittain. |
| --- | --- |

2.5.4

| 2.5.5 | Komission työ moninaisuuden edistämiseksi ja syrjimättömän ja osallistavan työpaikan varmistamiseksi kaikille ihmisille riippumatta heidän rodustaan, etnisestä alkuperästään tai ihonväristään on myönteistä ja asettaa erittäin hyvän mittapuun EU:n muiden toimielinten toiminnalle. |
| --- | --- |

2.5.5

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2008) 426 final

1

(2)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55.

2

(3)  Verkkoon kohdentavat toimintaansa yhä enemmän myös valtiot, jotka pyrkivät vaikuttamaan yleiseen mielipiteeseen epätavanomaisilla strategioilla.

3

(4)  ETSK suosittelee, että Euroopan komissio integroi tämän toimintasuunnitelman paremmin Euroopan digitaalistrategiaan.

4

(5)  Perusoikeusviraston vuoden 2020 raportin (kesäkuu 2020, FRA) mukaan 15 jäsenvaltiolla oli vuonna 2019 suunnitelmia rasismin, rotuun/etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän ja siihen liittyvän suvaitsemattomuuden torjumiseksi: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Kroatia, Liettua, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Suomi ja Tšekki. Yhdistyneellä kuningaskunnalla oli suunnitelma, mutta maa erosi EU:sta 1. tammikuuta 2021.

5

(6)  Ehdotuksessa todetaan, että 24 jäsenvaltiossa on tällä hetkellä monimuotoisuussitoumuksia, joissa on yli 12 000 allekirjoittajaa (yrityksiä, julkisia laitoksia, kansalaisjärjestöjä, yliopistoja, ammattiliittoja) ja niiden piirissä on yli 16 miljoonaa työntekijää.

6

(7)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 163.

7

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/128 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/128

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025”

(COM(2020) 698 final)

(2021/C 286/22)

| Esittelijä: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |

Esittelijä:

Ionuț SIBIAN

Toinen esittelijä:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 187/8/12 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 14.1.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

16.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

187/8/12

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää myönteisenä ja tukee Euroopan komission rohkeutta hyväksyä hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025, jolla pyritään vähentämään syrjintää ja varmistamaan näiden henkilöiden turvallisuus ja perusoikeudet kaikkialla Euroopan unionissa paitsi ottamalla käyttöön Euroopan tason lainsäädännöllisiä toimenpiteitä myös kehottamalla jäsenvaltioita laatimaan strategiassa mainitut kansallisen tason toimintasuunnitelmat ja panemaan ne täytäntöön. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on vakaasti sitä mieltä, että strategian onnistuminen edellyttää komissiolta vahvaa mekanismia strategian täytäntöönpanemiseksi ja sen soveltamisen säännöllistä seuraamista sekä horisontaalisesti että vertikaalisesti. Tältä osin komission on edistettävä laajaa vuoropuhelua eurooppalaisten ja kansainvälisten toimielinten, jäsenvaltioiden, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolten välillä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on vakuuttunut siitä, että tavoitteidensa saavuttamiseksi ja monialaisen näkökulman varmistamiseksi hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan strategian on vastattava muita EU:n strategioita, kuten uhrien oikeuksia koskevaa strategiaa, sukupuolten tasa-arvostrategiaa, EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmaa, vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaa strategiaa ja lasten oikeuksia koskevaa strategiaa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Yksi kiireellisimmistä hlbtiq-henkilöihin kohdistuvaa syrjintää koskevista kysymyksistä on syrjintä työpaikalla ja työmarkkinoille pyrittäessä. Näin ollen yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetulla direktiivillä (2000/78/EY) (1) on myös suojeltava transsukupuolisia, muunsukupuolisia, intersukupuolisia ja queer-henkilöitä syrjinnältä näillä osa-alueilla. Lisäksi ETSK suhtautuu myönteisesti komission toiveeseen laajentaa direktiivin soveltamisala koskemaan muitakin osa-alueita kuin työllisyyttä ja pitää sitä tehokkaana toimenpiteenä hlbtiq-henkilöihin kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Hlbtiq-henkilöiden työllistyvyyden parantamiseksi tarvitaan aktiivista työllisyyspolitiikkaa ja hlbtiq-näkökulman sisällyttämistä työllisyyssuunnitelmiin. Hlbtiq-henkilöiden työssä kohtaaman syrjinnän torjumiseksi on myös olennaista, että yrityksillä on hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevat suunnitelmat ja että niissä esitetään konkreettisia toimenpiteitä, protokollia ja välineitä syrjinnän torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Jotta hlbtiq-henkilöt eivät joutuisi kärsimään sosiaalis-taloudellisista puutteista eikä heihin kohdistuisi korkeaa sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden riskiä, jäsenvaltioita on kannustettava tarjoamaan terveydenhoito- ja sosiaalipalveluja, turvakoteja, tukiohjelmia ja turvallisia paikkoja hlbtiq-henkilöille, jotka ovat perheväkivallan, viharikosten ja vihapuheen uhreja, sekä hlbtiq-nuorille, jotka jäävät ilman perheen tukea jne. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on vahvasti sitä mieltä, että niin kutsutut eheytymishoidot olisi kiellettävä kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, koska ne ovat perusoikeuksia loukkaavia käytäntöjä, jotka on luokiteltu kidutukseksi. Euroopan komission on tuettava jäsenvaltioita kaikenlaisten haitallisten käytäntöjen, myös lääketieteellisesti tarpeettomien intersukupuolisiin kohdistuvien toimien, kieltämisessä ja sukupuolten tasa-arvoa koskevien oikeudellisten lakiensa uudistamisessa sen varmistamiseksi, että ne täyttävät itsemääräämisoikeutta koskevat ihmisoikeusnormit. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pyytää Euroopan komissiota rahoittamaan hlbtiq-henkilöiden kanssa vuorovaikutuksessa olevien ammattilaisten koulutusta sekä edistämään parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä. Myös lääkäreiden, opettajien ja muiden ammattilaisten erityiskoulutukseen tarvitaan EU:n rahoitusta, jotta hlbtiq-henkilöiden erityisolosuhteet ja tarpeet ymmärretään paremmin. Lisäksi EU:n Health4LGBTIQ-pilottihankkeessa tarjotaan koulutusoppaita terveydenhuollon tarjoajille, ja Euroopan komission olisi tuettava jäsenvaltioita sen varmistamisessa, että tällaisia kursseja on saatavilla kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK:n mielestä Euroopan komission on otettava käyttöön vahva mekanismi, jonka avulla EU:n talousarviosta jäsenvaltioille myönnettävien varojen käyttöä voidaan valvoa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa mainitun eurooppalaisen syrjintäkiellon periaatteen mukaisesti sekä perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia täysimääräisesti noudattaen. Tämä valvonta on toteutettava sekä etukäteen, toteuttamalla monimuotoisuustarkastus, että jälkikäteen, kuten rahoituskauden 2021–2027 yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa säädetään. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Euroopan komission on toimittava Euroopan unionin sopimusten valvojana ja tehostettava toimiaan asiaankuuluvan EU-lainsäädännön ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön sekä turvapaikkalainsäädännön täysimääräisen täytäntöönpanon ja soveltamisen varmistamiseksi jäsenvaltioissa, erityisesti direktiivin 2004/38/EY (2) osalta. On myös tärkeää, että Euroopan tasolla säännellään selkeästi, osallistavasti ja syrjimättömästi ”perheen” käsitteestä vapaan liikkuvuuden ja rajat ylittävien tilanteiden yhteydessä – sateenkaariperheet mukaan lukien – sekä transsukupuolisten henkilöiden syntymätodistusten tunnustamisesta kaikissa jäsenvaltioissa riippumatta muista hallinnollisista tai oikeudellisista menettelyistä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Euroopan unionin on omaksuttava tehtävänsä ihmisoikeuksien, myös hlbtiq-henkilöiden vapauden ja ihmisarvon, edistämisessä maailmanlaajuisesti. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi eurooppalaisen yhteisön on tehtävä yhteistyötä kansainvälisten ja alueellisten instituutioiden kanssa homoseksuaalisuuden dekriminalisoimiseksi maailmanlaajuisesti ja hlbtiq-henkilöiden ihmisarvon ja perusoikeuksien kunnioittamiseksi kaikkialla maailmassa. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleishuomioita

| 2.1 | ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää, että sekä EU:n että kansalliset toimielimet ottavat käyttöön julkisia politiikkoja hlbtiq-henkilöiden suojelemiseksi, jotta perusoikeuskirjassa ja SEU-sopimuksessa vahvistettuja arvoja eli ihmisarvoa, tasa-arvoa, ihmisoikeuksien kunnioittamista, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, kunnioitetaan kaikkialla unionissa (3). ETSK kannattaa Euroopan parlamentin päätöslauselmaa, jossa EU julistetaan hlbtiq-vapauden alueeksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) tiedot (4) osoittavat, että hlbtiq-henkilöt ovat haavoittuvassa asemassa oleva ryhmä, joka tarvitsee tukea sekä EU:n toimielimiltä että jäsenvaltioiden kansallisilta viranomaisilta. Komitea katsoo, että hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025 on ensimmäinen askel sukupuoliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin tai sukupuoli-ilmaisuun ja sukupuoliominaisuuksiin perustuvan syrjinnän torjumisessa sekä hlbtiq-yhteisölle turvallisen tilan varmistamisessa kaikkialla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komission asiakirjassa käytetään intersektionaalisuutta monialaisena periaatteena: seksuaalinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti tai sukupuoli-ilmaisu ja/tai sukupuoliominaisuudet otetaan huomioon muiden henkilökohtaisten ominaisuuksien tai identiteettien, kuten sukupuolen, rodullisen alkuperän, etnisyyden, uskonnon, vakaumuksen, vammaisuuden ja iän, rinnalla. Lisäksi tämän kaiken ohella otetaan huomioon covid-19-pandemia, joka on vaikuttanut suhteettomasti heikossa asemassa oleviin hlbtiq-henkilöihin. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Jotta hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025 voidaan panna täytäntöön vaikuttavasti ja tehokkaasti kaikkialla Euroopan unionissa, Euroopan komission on kuitenkin luotava toiminnallistamis- ja seurantamekanismi, jolla valvotaan, onko strategia pantu täytäntöön ja missä määrin. Tältä osin komission on tarkistettava vuosittain, ovatko EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot panneet täytäntöön strategiassa mainitut keskeiset painopisteet ja kuinka hyvin ne ovat siinä onnistuneet. Arviointi olisi toteutettava jäsenvaltioita ja järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa kuullen. |
| --- | --- |

2.4

3.   Erityishuomioita

3.1   Hlbtiq-henkilöihin kohdistuva syrjintä

| 3.1.1 | Syrjintä vaikuttaa hlbtiq-henkilöihin kaikissa elämänvaiheissa. Monet hlbtiq-lapset ja -nuoret sekä hlbtiq-perheiden (ts. sateenkaariperheiden eli perheiden, joihin kuuluu vähintään yksi hlbtiq-henkilö) lapset tulevat leimatuiksi varhaisesta iästä lähtien, minkä vuoksi he joutuvat syrjinnän ja vihamielisyyden kohteiksi. Tämä vaikuttaa heidän opiskelutuloksiinsa ja työllistymismahdollisuuksiinsa, päivittäiseen elämäänsä sekä koko perheen hyvinvointiin. Siksi hlbtiq-henkilöiden kärsimän syrjinnän poistamiseksi tarvitaan suurempia ja parempia lastensuojelutoimenpiteitä erityisesti koulutuksen alalla. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Yksi kiireellisimmistä hlbtiq-henkilöihin kohdistuvaa syrjintää koskevista kysymyksistä on syrjintä työpaikalla (5) ja työmarkkinoille pyrittäessä. Näin ollen yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetulla direktiivillä (2000/78/EY) on myös suojeltava transsukupuolisia, muunsukupuolisia, intersukupuolisia ja queer-henkilöitä syrjinnältä näillä osa-alueilla. Lisäksi ETSK suhtautuu myönteisesti komission toiveeseen laajentaa direktiivin soveltamisala koskemaan muitakin osa-alueita kuin työllisyyttä ja ammatillista koulutusta ja pitää sitä tehokkaana toimenpiteenä hlbtiq-henkilöihin kohdistuvan syrjinnän torjumiseksi. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Työpaikoilla tapahtuvan syrjinnän osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota transsukupuolisiin henkilöihin heidän kohtaamiensa sosiaalisten haasteiden vuoksi (esimerkiksi tosiasiallisen ja oikeudellisen tilanteen epäsuhta, joka johtuu vaikeista menettelyistä henkilöllisyysasiakirjojen muuttamiseksi useimmissa jäsenvaltioissa, lääketieteellisten toimenpiteiden puutteesta, heidän kohtaamistaan ennakkoluuloista jne.). Nämä sosiaaliset haasteet voivat aiheuttaa häirintää työpaikalla, irtisanomisia ja yleensä monia ongelmia työnhausta lähtien. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Komitea korostaa, että Euroopan unionin on laadittava aktiivista työllisyyspolitiikkaa koskevia toimintalinjoja, joiden tavoitteena on, että jäsenvaltiot ja kansalliset viranomaiset laativat kansallisia työllisyyssuunnitelmia, joihin sisältyy hlbtiq-henkilöille suunnattuja erityistoimenpiteitä ja joilla rajoitetaan työnsaannin puutteen vaikutuksia, joista he kärsivät rakenteellisesti. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | ETSK katsoo, että on olennaisen tärkeää laajentaa eurooppalaisia säännöksiä, jotka koskevat yhdenvertaista kohtelua työelämässä, jotta niihin sisällytetään transsukupuoliset henkilöt sekä muunsukupuoliset, intersukupuoliset ja queer-henkilöt kaikkien hlbtiq-henkilöiden suojelemiseksi sukupuoliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin ja -ilmaisuun sekä sukupuoliominaisuuksiin perustuvalta syrjinnältä työelämässä. |
| --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | ETSK kannattaa Euroopan komission ehdotusta yhdenvertaista kohtelua koskevan direktiivin laajentamisesta koskemaan muitakin osa-alueita kuin työtä ja ammatillista koulutusta. Komitea katsoo tältä osin, että komissiota on tuettava, kun se pyytää neuvostoa hyväksymään tämän ehdotuksen, jotta voidaan korjata puutteet EU:n lainsäädännön tarjoamassa suojelussa sukupuoliseen suuntautumiseen, mutta myös sukupuoli-identiteettiin tai -ilmaisuun, sukupuoliominaisuuksiin tai perheryhmään perustuvalta syrjinnältä. |
| --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | ETSK tukee EU:n toimielinten jäsenvaltioille esittämää kehotusta ratifioida ILO:n yleissopimus nro 190 väkivallan ja häirinnän poistamisesta työelämässä. ”Väkivallalla ja häirinnällä” viitataan erinäisiin tuomittavan käytöksen muotoihin ja käytäntöihin, jotka kohdistuvat henkilöihin heidän biologisen tai sosiaalisen sukupuolensa perusteella. Yleissopimuksessa annetaan myös valtiovallalle ja työmarkkinaosapuolille ohjeita siitä, miten voidaan löytää välineitä näiden syrjintämuotojen poistamiseksi. Työehtosopimusneuvottelut kaikilla tasoilla ja työehtosopimukset voivat auttaa määrittämään työpaikoille kohdennettuja toimenpiteitä sekä panemaan täytäntöön Euroopan tason työmarkkinaosapuolten allekirjoittaman itsenäisen sopimuksen työpaikalla esiintyvän väkivallan torjumisesta. |
| --- | --- |

3.1.7

| 3.1.8 | Mitä tulee hlbtiq-henkilöiden syrjintään tilassa, jossa heidän pitäisi tuntea olonsa turvallisimmaksi, eli perheympäristössä, monet hlbtiq-yhteisöön kuuluvat ihmiset, erityisesti nuoret, joutuvat kodittomiksi. Monissa jäsenvaltioissa viranomaiset eivät pysty tarjoamaan sosiaali- ja terveyspalveluja näiden ihmisten tukemiseksi. Siksi on tärkeää, että hlbtiq-henkilöt hyötyvät turvakodeista ja terveydenhoitopalveluista, jotta he voivat integroitua yhteiskuntaan ja löytää vakaan ja varman työpaikan. |
| --- | --- |

3.1.8

| 3.1.9 | Komission ehdottaman yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän uudistamisen lisäksi on olennaisen tärkeää, että Euroopan unioni myöntää rahoitusta tuomareiden, syyttäjien ja rajavartijoiden sekä maahanmuuttoviranomaisten ja tulkkien koulutukseen, joka auttaa ymmärtämään heikossa asemassa olevien kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden, myös hlbtiq-henkilöiden, erityistarpeet. |
| --- | --- |

3.1.9

| 3.1.10 | ETSK katsoo tältä osin, että on olennaisen tärkeää rajoittaa maahanmuuttajien palauttamispolitiikan soveltamista EU:n rajoilla ottaen huomioon, että monet näistä ihmisistä pakenevat kotimaastaan seksuaaliseen suuntautumiseen, identiteettiin tai sukupuoli-ilmaisuun ja sukupuoliominaisuuksiin perustuvaa vainoa. Palautus ilman mahdollisuutta pyytää kansainvälistä suojelua rikkoo kaikkein perustavanlaatuisimpia ihmisoikeuksia, kansainvälisiä sopimuksia ja joissakin tapauksissa kansainvälistä suojelua koskevaa kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | Komitean mielestä komission olisi harkittava transsukupuolisten henkilöiden sukupuolen itsemääräämisoikeuden tunnustamista, jolloin noudatettaisiin korkeimpia ihmisoikeuksien kunnioittamista koskevia kansainvälisiä standardeja ja edistettäisiin niiden tunnustamista jäsenvaltioiden ja kansallisten viranomaisten taholta, jotta transsukupuoliset henkilöt voivat saada identiteettinsä tunnustetuksi ilman kolmannen osapuolen todistusta. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12 | Euroopan komission olisi seurattava transsukupuolisten henkilöiden sukupuolenkorjaushoitojen sisällyttämistä terveydenhuollon piiriin ja tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan hyödyntää täysimääräisesti EU:n rajatylittävän terveydenhuoltokehyksen tarjoamia mahdollisuuksia tasapainottaa mahdollisia kansallisia puutteita. |
| --- | --- |

3.1.12

| 3.1.13 | Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita hyväksymään kansallisella tasolla strategioita sukupuolitautien valvomiseksi, torjumiseksi ja ehkäisemiseksi. Tällä alalla on myös tärkeää asettaa etusijalle terveydenhuoltoalan ammattilaisille tarkoitetut varat ja osallistua Maailman terveysjärjestön (WHO) suositusten sekä kansainvälisen tautiluokituksen yhdennentoista painoksen (ICD-11) mukaiseen koulutukseen. Lisäksi on olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot kannustavat kokemusten ja käytäntöjen vaihtoon eri jäsenvaltioiden erikoistuneiden terveydenhuollon ammattilaisten välillä. |
| --- | --- |

3.1.13

| 3.1.14 | Jäsenvaltioita kaikkialla EU:ssa olisi kannustettava kieltämään eheytyshoidot, jotka ovat alentava käytäntö, jolla on lukuisia vaikutuksia hlbtiq-henkilöiden fyysiseen ja henkiseen terveyteen. Lisäksi jäsenvaltioita olisi kannustettava hyväksymään lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla kielletään intersukupuolisten ihmisten sukuelinten silpominen. Näin varmistettaisiin, että intersukupuolisilla ihmisillä on oikeus päättää itse, haluavatko he käyttää lääketieteellisiä toimenpiteitä tietyn sukupuolen määrittämiseksi vai eivät, ja tästä säännöstä voidaan poiketa vain kiireellisten lääketieteellisten tarpeiden yhteydessä, jos intersukupuolisen henkilön henki on vaarassa. |
| --- | --- |

3.1.14

| 3.1.15 | Euroopan unionin rahoitusohjelmien olisi oltava tiiviisti sidoksissa SEU-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitettuihin EU:n arvoihin sekä riippuvaisia niistä. Suurissa hankkeissa jäsenvaltioita olisi myös vaadittava tekemään heikossa asemassa oleviin ryhmiin, mukaan lukien hlbtiq-henkilöt, kohdistuvien vaikutusten arviointi EU:n varoista rahoitettavista hankkeista. Jäsenvaltiotasolla EU:n rahoitusta varten olisi siis tehtävä monimuotoisuustarkastus, jonka suorittaa kansallisista paikallis- tai keskusviranomaisista ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajista koostuva riippumaton komitea (6). |
| --- | --- |

3.1.15

| 3.1.16 | Jotta asiantuntijoita voitaisiin kouluttaa suorittamaan tämä monimuotoisuustarkastus EU:n rahoitusohjelmien puitteissa, olisi otettava käyttöön Euroopan tasolla kehitetty koulutusohjelma, jolla kehitetään osaamista ja kannustetaan jäsenvaltioita vaihtamaan hyviä käytäntöjä liittyen EU:n rahoitusohjelmien vaikutuksiin heikossa asemassa oleviin ryhmiin, myös hlbtiq-yhteisöön. Tämän toimenpiteen täytäntöönpanemiseksi koko unionissa on perustettava Euroopan komission tasolla toimiva valvontamekanismi. |
| --- | --- |

3.1.16

| 3.1.17 | Jäsenvaltioita olisi kannustettava toteuttamaan kansallisia koulutus- ja valistuskampanjoita ja -ohjelmia, joilla vähennetään ja torjutaan sellaisten henkilöiden syrjintää, joilla on erilainen seksuaalinen suuntautuminen tai sukupuoli-identiteetti. Tältä osin kansallisten viranomaisten olisi varmistettava, että pakollisiin kansallisiin koulujen opetussuunnitelmiin sisällytetään tietoa ihmisoikeuksista, myös seksuaaliseen suuntautumiseen ja sukupuoli-identiteettiin tai -ilmaisuun liittyen, jotta voidaan ehkäistä syrjintää, ennakkoluuloja ja stereotypioita. Lisäksi perus- ja keskiasteen koulujen olisi tarjottava kattavaa seksuaalikasvatusta, josta lapset ja nuoret saavat terveeseen elämään ja yhdenvertaisiin suhteisiin liittyvät tiedot ja taidot. |
| --- | --- |

3.1.17

3.2   Hlbtiq-henkilöiden turvallisuuden varmistaminen

| 3.2.1 | Komitea tietää, että useissa jäsenvaltioissa on järjestetty kansallisten perustuslakien muuttamiseksi kansanäänestyksiä, joilla pyritään rajoittamaan hlbtiq-henkilöiden oikeuksia tai leimaamaan tätä väestöryhmää suuren yleisön keskuudessa. Koska tieto kulkee rajat ylittävällä alueella kaikkialla Euroopan unionissa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että julkisen rahoituksen läpinäkyvyys koskee kaikkia tällaisissa kansanäänestyksissä mukana olevia toimijoita. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | ETSK tukee aloitetta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rikollisuuden alojen luettelon laajentamisesta kattamaan viharikokset ja vihapuhe, muun muassa silloin, kun ne kohdistuvat hlbtiq-henkilöihin. Siksi komission on tarpeen toteuttaa asiaa koskevia tiedotus- ja valveuttamistoimia Euroopan tasolla. Komission olisi käynnistettävä tiedotuskampanja, jonka tavoitteena on torjua edellä mainittua suuntausta ja siihen liittyvää käyttäytymistä ja edistää kaikkien kansalaisten tasa-arvoa. Komitea ehdottaa, että tämä kampanja käynnistetään Euroopan tasolla ja että siinä puututaan kunkin jäsenvaltion paikallisella tasolla kokemiin ongelmiin. Nämä aloitteet olisi sisällytettävä demokratiaa koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan. Lisäksi kaikki Euroopan maat ovat sitoutuneet keräämään Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle (Etyj) viharikoksista tietoja, joita voidaan hyödyntää tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Euroopan komission olisi myös toteutettava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa useita toimenpiteitä valeuutisten, väärän tiedon ja vihapuheen torjumiseksi sekä verkossa että sen ulkopuolella. Tältä osin komission on kehitettävä mekanismi, jolla seurataan audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin asianmukaista täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa, mutta myös hyväksyttävä eurooppalainen lainsäädäntökehys valeuutisten ja väärän tiedon torjunnan helpottamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Verkkoympäristössä esiintyvän vihapuheen torjumisen osalta komitea pitää erittäin rohkaisevina komission toimia Facebookin, Microsoftin, Twitterin ja YouTuben allekirjoittamien käytännesääntöjen, joilla pyritään laittoman vihapuheen torjumiseen verkossa, edistämiseksi ja täytäntöönpanemiseksi. Tämäntyyppinen väline – käytännesäännöt vihapuheen torjumiseksi – olisi pantava täytäntöön suosituksena jäsenvaltioiden tasolla sekä verkossa että audiovisuaalisessa tilassa, jotta luodaan turvallinen tila hlbtiq-henkilöille ja muille heikossa asemassa oleville ryhmille, joihin voidaan helposti kohdistaa verkkohäirintää tai vihapuhetta (7). |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025 tulee kytkeä uhrien oikeuksia koskevaan strategiaan 2020–2025, jotta seksuaalivähemmistöihin kuuluvilla henkilöillä on tarpeeksi luottamusta ilmoittaa heihin kohdistuneista viharikoksista. Näin ollen on tarpeen varmistaa jatkuva ammatillinen koulutus poliiseille, asianajajille ja tuomareille viharikosten, ennakkoluulojen ja stereotypioiden alalla ja välttämätöntä tehdä yhteistyötä hlbtiq-henkilöitä tällä alalla tukevien kansalaisjärjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Covid-19-pandemia on osoittanut, että useimmilla jäsenvaltioilla ei ole riittävästi valmiuksia tarjota suojaa hätätilanteen varalta tai lyhytaikaista suojaa hlbtiq-henkilöille, jotka ovat joko perheväkivallan uhreja, erityisesti kun kyseessä ovat transsukupuoliset henkilöt, tai oman perheensä hyökkäysten kohteena. Turvakotien, turvatalojen ja avustuskeskusten rakentaminen sekä integroitujen avustuspalvelujen tarjoaminen edellyttävät näin ollen kansallisten viranomaisten ja kansalaisjärjestöjen yhteistyötä sekä EU:n rahoitusta. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Osallistavien yhteiskuntien rakentaminen hlbtiq-henkilöitä varten

| 3.3.1 | Euroopan komission on täytettävä Euroopan unionin lainsäädännön valvojan roolinsa, joka perustuu eurooppalaisiin sääntelytoimiin ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön unionin oikeuden moitteettoman ja yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. Sen on tehostettava toimiaan ja kehitettävä laajoja mekanismeja, joilla seurataan unionin oikeuden ja Euroopan unionin tuomioistuimen päätösten sovellettavuutta kansallisen lainsäädännön ja kansallisten viranomaisten käytäntöjen puitteissa. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Mitä tulee vapaaseen liikkuvuuteen, joka on yksi unionin oikeuden pilareista, Euroopan komission on kehitettävä seurantamekanismi sen varmistamiseksi, että direktiivissä 2004/38/EY myönnetyt oikeudet, erityisesti oikeus liikkua ja elää vapaasti, tunnustetaan kaikille Euroopan kansalaisille ja heidän perheilleen, myös sateenkaariperheille, kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Jotta kaikki hlbtiq-henkilöt voisivat nauttia oikeudesta vapaaseen liikkuvuuteen kaikkialla Euroopan unionissa, komitea kehottaa Euroopan komissiota laatimaan sääntelykehyksen, jolla ”perheen” käsitteestä tehdään itsenäinen ja riippumaton jäsenvaltioiden kansallisesta lainsäädännöstä erityisesti rajat ylittävissä tilanteissa, ja toisaalta varmistamaan, että hallinnollisen tai oikeudellisen menettelyn kautta vaihdetut syntymäasiakirjat tunnustetaan kaikissa jäsenvaltioissa vapaan liikkuvuuden puitteissa. Euroopan komission olisi tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa transsukupuolisten vanhempien sukulaisuussuhteiden rekisteröinnin helpottamiseksi heidän laillisesti tunnustetun sukupuoli-identiteettinsä mukaisesti, jotta näitä perheitä voidaan suojella syrjinnältä, väkivallalta ja identiteetin luvattomalta paljastamiselta. |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   Hlbtiq-henkilöiden yhdenvertaisuuden edistäminen kaikkialla maailmassa

| 3.4.1 | EU:n toimielinten on toimittava perusihmisoikeuksien takaajana ja suojelijana sekä sisäisissä että ulkoisissa toimissaan. Tämän toteutumiseksi on tehtävä yhteistyötä muiden alueellisten ja kansainvälisten instituutioiden, kuten Euroopan neuvoston ja Yhdistyneiden kansakuntien, kanssa, jotta hlbtiq-henkilöille ja ihmisoikeuksien puolustajille taataan heidän ansaitsemansa turvallisuus ja tasa-arvo. On myös tärkeää, että sen lisäksi, että EU:n toimielimet tukevat toimenpiteitä, joilla torjutaan liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) avulla hlbtiq-henkilöihin kohdistuvaa väkivaltaa, vihaa ja syrjintää ehdokasmaissa tai mahdollisissa ehdokasmaissa, ne ottavat nämä kriteerit käyttöön ulkoisissa toimissaan EU:n ulkopuolisille maille myönnettävän rahoituksen suhteen. |
| --- | --- |

3.4.1

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

1

(2)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77.

2

(3)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla.

3

(4)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf

4

(5)  Työpaikalla hlbtiq-henkilöt kokevat edelleen syrjintää työhönotossa, töissä ja työuran päättyessä, mikä on vastoin EU:n selkeää lainsäädäntöä tällä alalla. Monilla hlbtiq-henkilöillä on lukuisia vaikeuksia oikeudenmukaisen ja pysyvän työpaikan löytämisessä, mikä lisää köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja asunnottomuuden riskiä.

5

(6)  Tämän toimenpiteen täytäntöönpanemiseksi on perustettava asiantuntijaelin, jonka tehtävänä on arvioida, missä määrin jäsenvaltioiden toteuttamat hankkeet auttavat heikossa asemassa olevia ryhmiä, myös hlbtiq-yhteisöä, sekä tehdä EU:n rahastoista rahoitettujen hankkeiden täytäntöönpanoa koskeva ennakko- ja jälkianalyysi, joka tukeutuu Euroopan tasolla perustettuun arviointiverkostoon.

6

(7)  Käytännesääntöjen olisi perustuttava EU:n tasa-arvoa, ihmisoikeuksia, moninaisuutta sekä sananvapautta koskeviin arvoihin. Tämän välineen täytäntöönpanon ja soveltamisen seurantaa varten olisi luotava asiantuntijaryhmä, mutta myös otettava mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, joiden toiminta-alaan kuuluvat ihmisoikeuksien ja heikossa asemassa olevien ryhmien puolustaminen.

7

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/134

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma 2021–2027”

(COM(2020) 758 final)

(2021/C 286/23)

| Esittelijä: | Paul SOETE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Paul SOETE

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 14.1.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon numero | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 205/1/9 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 14.1.2021

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

16.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon numero

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

205/1/9

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK panee tyytyväisenä merkille, että komission kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma, jäljempänä ”toimintasuunnitelma”, on osa kattavaa vastausta muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin, kuten uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa esitetään. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Toimintasuunnitelma on edellistä laajempi ja kattaa vuoden 2016 toimintasuunnitelmasta poiketen muuttajien lisäksi myös ”maahanmuuttajataustaiset” EU:n kansalaiset. Vaikka kotouttaminen on tärkeää myös tämän kansalaisryhmän kannalta, kuten kaikkien kansalaisten ja asukkaiden osalta, se voi myös johtaa hajanaisempiin toimiin, koska uusien tulokkaiden pulmat eroavat toisen ja kolmannen sukupolven maahanmuuttajien ongelmista. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kotouttamis- ja osallisuusvälineet ovat pääasiassa valtiollisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten hallinnassa. EU:n tason toimet ovat täydentäviä ja niiden tarkoituksena on edistää, helpottaa ja koordinoida yhteistyötä. Tämän vuoksi toimintasuunnitelmassa ei ole jäsenvaltioille yleisiä tai erityisiä tavoitteita vaan vain suosituksia. Nykyisen tilanteen ja pandemian vaikutukset huomioon ottaen on olemassa vaara, että nämä kotouttamiskysymykset katsotaan toissijaisiksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Toimintasuunnitelmassa käsitellään kaikkia hiljattain saapuneiden muuttajien sosioekonomisen ja poliittisen kotoutumisen kannalta olennaisia politiikanaloja, ja siinä esitetään yleiskatsaus eurooppalaisista aloitteista eri aloilla, joilla voi olla vaikutusta muuttoliikkeeseen ja kotouttamiseen. ETSK huomauttaa, että todelliset haasteet ovat näiden politiikkojen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK tukee toimintasuunnitelmassa ehdotettuja tavoitteita keskeisillä aloilla. Se haluaa kuitenkin myös huomauttaa, että nämä ovat esimerkkejä mahdollisista toimista eivätkä mitattavissa olevia tavoitteita. Tästä syystä niiden tehokkaan täytäntöönpanon edellytyksenä näkyy olevan seurantaprosessi, jota ei ole vielä otettu käyttöön. ETSK kannustaa komissiota varautumaan seuraamaan jatkuvasti toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vuoden 2016 toimintasuunnitelmaan verrattuna tarkasteltavana olevassa toimintasuunnitelmassa kiinnitetään kaiken kaikkiaan enemmän huomiota kotoutumisen sukupuoliulottuvuuteen. Sukupuolinäkökohdat olisi tuotava esille myös aihealuekohtaisesti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa, että työn arvon yleisesti pitäisi olla toimintasuunnitelman läpi kulkeva teema, koska työ kaikissa eri muodoissaan on keskeinen osa kotoutumista ja henkilökohtaista kehitystä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Toimintasuunnitelmassa esitetään yleiskatsaus kaikista kullakin aihealueella käytettävissä olevista rahoitusvälineistä. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että nämä välineet on suunniteltu tukien alan asiantuntijoita varten, ja ETSK ehdottaa, että komissio helpottaisi rahoituksen saantia esimerkiksi luomalla erityisen kotouttamisvälineen. ETSK pelkää myös, että kotouttamisen rahoitus muuttuu asteittain yhä toissijaisemmaksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa merkitystä, joka kansalaisyhteiskunnalla yleisesti ottaen on kotoutumisessa paikalliseen elämäntapaan, sekä ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen erityisroolia. |
| --- | --- |

1.9

2.   Taustatietoa

| 2.1 | Kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma 2021–2027 on osa kattavaa vastausta muuttoliikkeeseen liittyviin haasteisiin, joka on esitetty uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa. Se perustuu vuoden 2016 EU:n kotouttamista koskevan toimintasuunnitelman sitoumuksiin ja saattaa ne ajan tasalle. Toimintasuunnitelma on voimassa seitsemän vuotta, ja sen väliarviointi tehdään vuonna 2024 kyseisen ajanjakson monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Toimintasuunnitelman tarve johtuu maahanmuuttajien ja alkuperäisväestön välisistä huomattavista eroista koulutuksessa, työllisyydessä, köyhyydessä ja asumisoloissa. Esimerkkinä tätä eroa kuvastavasta luvusta niiden nuorten maahanmuuttajien (18–24-vuotiaat), jotka eivät ole työssä eivätkä koulutuksessa, osuus EU:ssa on 21 prosenttia verrattuna 12,5 prosenttiin vastaavista alkuperäisväestön edustajista. Myös sukupuolten välinen ero on suuri: nuorten maahanmuuttajatyttöjen vastaava osuus on 25,9 prosenttia (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Covid-19-pandemia on tuonut esiin syvälle juurtuneen eriarvoisuuden maahanmuuttajien pääsyssä terveydenhuoltoon, ja tähän liittyy riskejä koko yhteiskunnalle. Se on myös paljastanut, että maahanmuuttajat työskentelevät todennäköisemmin töissä, jotka edellyttävät tiivistä henkilökontaktia, ja ovat siten alttiimpia covid-19:lle. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Maahanmuuttajien täysimittainen integrointi työmarkkinoille voisi tuottaa suuria taloudellisia hyötyjä kansallisessa hyvinvoinnissa, mikä näkyisi myös eläkejärjestelmissä ja verontilityksissä (2). Tämä on kaikkia osapuolia hyödyttävä lopputulos, sillä täysimittainen kotouttaminen hyödyttää myös maahanmuuttajia, koska heille annetaan pääsy vastaanottavan maan sosiaaliturvajärjestelmän piiriin. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Toimintasuunnitelmassa viitataan kaikille EU:n osallisuuspolitiikoille yhteisiin yleisiin avainperiaatteisiin ja -arvoihin, myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Toimintasuunnitelmassa esitetyt erityistoimet koskevat neljää aihealuetta: koulutusta, työllisyyttä ja osaamista, terveydenhuoltoa sekä asumista. Kunkin alan osalta yksilöidään maahanmuuttajien ja alkuperäisväestön väliset erot. Näitä toimia täydennetään monialaisilla toimilla, kuten rakentamalla vahvoja kumppanuuksia, lisäämällä erilaisia rahoitusmahdollisuuksia, edistämällä yhteyksiä vastaanottavaan yhteiskuntaan, tehostamalla uusien teknologioiden ja digitaalisten välineiden käyttöä ja seuraamalla kotouttamisen edistymistä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK toteaa, että toimintasuunnitelmassa keskitytään kotouttamisprosessiin sinänsä eikä EU:hun pääsyyn. Tästä huolimatta komitea korostaa, että perheiden yhdistäminen on edelleen tärkeä tekijä oikeudellisessa ja sosiaalisessa integraatiossa. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleishuomiot

| 3.1 | Toisin kuin vuoden 2016 suunnitelma, nykyinen toimintasuunnitelma kattaa muuttajien lisäksi myös ”maahanmuuttajataustaiset” EU:n kansalaiset. ETSK panee merkille soveltamisalan laajentamisen; ovathan kotouttamisnäkökohdat tärkeitä myös tämän jälkimmäisen kansalaisryhmän sekä kaikkien kansalaisten ja asukkaiden kannalta. Näin vaalitaan eurooppalaista elämäntapaa, jossa oikeuksiin ja osallisuustarpeisiin kytkeytyy myös velvollisuuksia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tästä huolimatta ETSK pelkää, että toimintasuunnitelman soveltamisalan laajentaminen saattaa johtaa myös hajanaisempiin – ja näin ollen vähemmän tehokkaisiin – toimiin. Uusien tulokkaiden pulmat eroavat toisen ja kolmannen sukupolven maahanmuuttajien ongelmista. Lisäksi toisen ja kolmannen sukupolven maahanmuuttajien sosiaalisten tarpeiden sisällyttäminen muuttoliike- ja kotouttamispolitiikkaan saattaa leimata heitä ja ylläpitää rasismia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Komission toimintasuunnitelmassa esitetään hyvä yleiskatsaus eurooppalaisista aloitteista eri aloilla, joilla on vaikutusta muuttoliikkeeseen ja kotouttamiseen. Asiakirjassa käsitellään kaikkia keskeisiä politiikanaloja, joita tarvitaan hiljattain saapuneiden muuttajien sosioekonomiseen ja poliittiseen integrointiin. Siinä käsitellään myös varojen saatavuutta ja kotoutumisen helpottamiseen tähtääviä kumppanuuksia instituutioiden ja organisaatioiden kanssa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK korostaa, että näiden toimintapolitiikkojen ohella keskeinen kotouttamistekijä on edelleen työ, ja siksi sen turvaamisen ja edistämisen olisi oltava keskeinen osa koko suunnitelmaa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK korostaa, että todelliset haasteet ovat näiden toimintapolitiikkojen täytäntöönpanossa. Mainittakoon yhtenä esimerkkinä, että silloinkin kun maahanmuuttajien aiemmat tutkinnot tunnustetaan, työnantajat epäröivät palkata heitä, koska heidän osaamistasoonsa ei luoteta. Tätä näkyy tapahtuvan Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueelta sekä Etelä- ja Keski-Aasiasta tulleiden muuttajien kohdalla. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Sitoutuminen vahvistamaan alue- ja paikallisviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan sekä maahanmuuttajien ja heidän järjestöjensä osallisuutta EU:n kotouttamis- ja osallisuuspolitiikkaan on myönteinen osa uutta toimintasuunnitelmaa. ETSK toteaa, että ”kansalaisyhteiskuntaan” olisi sisällytettävä myös ammattiliitot ja työnantajajärjestöt. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Toimintasuunnitelmassa todetaan perustellusti valtiollisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten merkitys kotouttamispolitiikassa ja edistetään niiden välistä yhteistyötä. Itse asiassa on huomattava, että useimmat kotouttamisvälineet ovat niiden hallinnassa. EU:n tason toimet ovat täydentäviä ja niiden tarkoituksena on edistää, helpottaa ja koordinoida yhteistyötä siltä osin kuin se on hyödyllistä. Tämän vuoksi toimintasuunnitelmassa ei ole jäsenvaltioille yleisiä tai erityisiä tavoitteita vaan vain suosituksia. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Koska teksti ei ole sitova ja koska jäsenvaltiot ovat viime kädessä vastuussa kotouttamispolitiikasta kansallisella tasolla, ETSK korostaa, että tarvitaan EU:n jäsenvaltioiden selkeitä sitoumuksia ja asianmukaisia foorumeita, muun muassa säännöllisiä kokouksia, politiikkojen koordinoimiseksi ja edistymisen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Komissio esittää selkeästi, mitä se haluaa saavuttaa kullakin osa-alueella. ETSK tukee sen diagnoosia ja ehdotuksia saavutuksiksi, mutta panee merkille, että selkeitä yleisiä tai toimikohtaisia tavoitteita ei ole. Täytäntöönpanon tehokkuus näkyy olevan riippuvainen seurantaprosessista, joka olisi otettava käyttöön. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Asiakokonaisuuteen SOC/649 kuuluvassa lausunnossa aiheesta ”Uusi muuttoliike- ja turvapaikkasopimus” (3) ETSK esitti kysymyksiä kotouttamistoimien laajuudesta ja tuesta. Toimintasuunnitelmassa eri sidosryhmille tarjotut välineet ja kannustimet eivät välttämättä riitä parantamaan kotouttamista järkevällä tavalla, etenkään kun otetaan huomioon alan toimenpiteiden pitkäkestoinen luonne. Sen vuoksi on tarpeen tarkkailla täytäntöönpanoa tältä osin. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Rahoitus on tärkeä osa toimintasuunnitelmaa. Jäsenvaltioita ja muita sidosryhmiä kannustetaan hyödyntämään EU:n rahoitusta täysimääräisesti. Toimintasuunnitelmassa esitetään myös yleiskatsaus kaikista kullakin aihealueella käytettävissä olevista rahoitusvälineistä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Vaikka valtavirtaistaminen mainitaan toimintasuunnitelman ohjaavien periaatteiden joukossa, suunnitelmassa ei anneta tyydyttäviä ohjeita siitä, miten kotouttamispolitiikat valtavirtaistetaan yleisiin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että uudessa toimintasuunnitelmassa viitataan kotouttamisen sukupuoliulottuvuuteen. Samalla komitea korostaa, että sukupuoleen liittyvät kotouttamisen haasteet ansaitsevat enemmän huomiota ja tarkempia toimia kaikilla aloilla. |
| --- | --- |

3.13

4.   Erityistä

4.1   Koulutus

| 4.1.1 | Toimintasuunnitelmassa todetaan asianmukaisesti, että koulutus luo perustan onnistuneelle yhteiskuntaelämään osallistumiselle. Koulut ja muut oppilaitokset ovat tärkeä ympäristö osallistavan yhteiskunnan rakentamisessa ja eriytymisen torjunnassa. Lisäksi demokratiaa ja kansalaisuutta koskevan kansalaiskasvatuksen hankkiminen luo pohjan aktiiviselle yhteiskunnalliselle osallistumiselle ja estää samalla nuorten ajautumista ääri-ideologioihin. Kyseisissä yhteyksissä olisi kannustettava aktiiviseen kansalaisosallistumiseen, sillä se on omiaan lujittamaan luottamusta, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja yhteishenkeä. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Koulutukseen osallistumisen parantamiseen tähtäävien erityistoimien osalta komission antamaa tukea olisi täsmennettävä lisää, koska toimintasuunnitelma sisältää vain yleisiä viittauksia kohdennettuihin tukitoimiin. Tarkin maininta erityisestä toimenpiteestä on viittaus vuoden 2021 alussa julkaistavaan uuteen välineistöön, joka sisältää käytännön ohjeita varhaiskasvatuksen osallistavuuden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Toimintasuunnitelmassa mainitaan myös tarve helpottaa kolmansissa maissa suoritettujen tutkintojen tunnustamista. Siinä esitetään useita välineitä tutkintojen tunnustamisen parantamiseksi: ENIC-NARIC-verkostot, Erasmus-ohjelma, eurooppalainen tutkintojen viitekehys ja Europass-portaali. Nykyisten välineiden vahvistamisen lisäksi on myös tärkeää yksilöidä ja kartoittaa olemassa olevat tunnustamisen esteet, kuten luottamuksen puute ja muut sosiaaliset esteet. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Komissio korostaa kieltenoppimisen merkitystä ja ehdottaa kattavien ja helposti tarjolla olevien kieltenoppimisohjelmien kehittämistä edelleen. ETSK katsoo, että kieltenoppimisen olisi oltava koulutuksen ja työllisyyden alan toimissa keskeisellä sijalla aina kotouttamisprosessin ensimmäisistä vaiheista alkaen. Vastaanottavan yhteisön kielen oppiminen varmistaa asianmukaisten koulutustasojen saatavuuden, millä on kauaskantoisia vaikutuksia kotoutumiseen. Kieltenoppimisohjelmien olisi siksi perustuttava myös kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan (4). |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Lapsitakuuta koskevan tulevan tavoitteen perusteella on tärkeää suositella, että jäsenvaltiot tukevat maahanmuuttajalasten koulutukseenpääsyn parantamista varmistamalla, että maahanmuuttomenettelyt eivät häiritse koulunkäyntiä tai lasten oikeuksien toteutumista yleisemmin. Koulutuksessa olisi arvioitava ja täytettävä vammaisten maahanmuuttajalapsien yksilölliset tarpeet tai muut tarpeet sekä mukauduttava niihin kohtuullisessa määrin, jotta heidän persoonallisuutensa, lahjakkuutensa ja luovuutensa sekä heidän henkiset ja fyysiset kykynsä kehittyvät mahdollisimman hyvin. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Kaikilla toimilla, joita näillä aloilla toteutetaan, olisi pyrittävä kullakin tasolla osallistaviin koulutusjärjestelmiin sekä elinikäiseen oppimiseen. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Toimintasuunnitelmassa korostetaan, että on tärkeää, että muuttajat tutustuvat mahdollisimman varhain vastaanottavan yhteiskunnan lainsäädäntöön, kulttuuriin ja arvoihin kansalaisvalmennuskursseilla. Komissio ehdottaa jäsenvaltioiden välistä hyvien käytäntöjen vaihtoa näillä aloilla. Näitä asioita koskevan tiedotuksen on oltava yleistajuista ja kaikkien saatavilla. |
| --- | --- |

4.1.7

4.2   Työllisyys ja osaaminen

| 4.2.1 | Tämän aihealueen ongelmien diagnosointi ja kokonaistavoitteiden määrittely on tehty hyvin, pystyen osoittamaan, kuinka tärkeä maahanmuuttajien panos talouteen on, erityisesti covid-19-pandemian aikana. Toimintasuunnitelmassa korostetaan myös sitä, miten maahanmuuttajatyöntekijöiden lisäksi myös maahanmuuttajayrittäjät ovat keskeisessä asemassa pandemian aikana ja sen jälkeen tapahtuvan kasvun kannalta. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi toimintasuunnitelmassa kannustetaan hyödyntämään olemassa olevia EU:n välineitä, mukaan lukien eurooppalainen kotouttamiskumppanuus yhteistyön tekemiseksi sosiaalisten ja taloudellisten kumppanien kanssa, Työnantajat kotouttamisen tukena -aloite ja yrittäjyyttä tukeva InvestEU-aloite, eurooppalainen kotouttamisasioiden verkosto, julkisten työvoimapalvelujen eurooppalainen verkosto sekä Europass-foorumi taitojen arviointiin liittyvien käytäntöjen jakamiseksi ja laajentamiseksi, kolmansien maiden kansalaisille tarkoitettu EU:n taitoprofiilityökalu taitojen validoinnin helpottamiseksi sekä tuleva kansalaisuutta, tasa-arvoa, perusoikeuksia ja arvoja koskeva ohjelma maahanmuuttajataustaisten henkilöiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Toimintasuunnitelmassa mainitaan myös muiden tavoitteiden ohella rahoituksen ja tiedon saamisen vaikeuksiin puuttuminen, mutta siinä ei ehdoteta erityisiä toimia näiden vaikeuksien ratkaisemiseksi. Tältä osin toimintasuunnitelmassa olisi edistettävä maahanmuuttajien voimaannuttamista varmistamalla, että heidän saatavillaan on rahoitus- ja oikeustietoa, valitusmekanismeja ja mahdollisuus turvalliseen raportointiin ymmärrettävässä ja helppokäyttöisessä muodossa. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Toimintasuunnitelmassa korostetaan perustellusti, että on tärkeää varmistaa tehokkaammat ja nopeammat taitojenarviointijärjestelmät tai -testit ottaen huomioon tässä yhteydessä myös aiemmat kokemukset. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Taitojenarviointivälineet eivät kuitenkaan riitä varmistamaan työmarkkinoille pääsyä, vaan tarvitaan toimia epäluulon ja syrjinnän torjumiseksi. On tärkeää tarjota tukea ja erityisohjeita kansallisille työvoimatoimistoille ja työllisyysalan sidosryhmille syrjinnän vastaisten toimintapolitiikkojen kehittämiseksi ja osallistumisen edistämiseksi kaikilla tasoilla. On myös ratkaisevan tärkeää suositella kansallisia toimintapolitiikkoja, joilla varmistetaan kolmansien maiden kansalaisten laajempi ja sujuvampi pääsy kaikille työelämän aloille helpottamalla viisumimenettelyjä. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Toimintasuunnitelmassa olisi lisäksi korostettava, että on tärkeää edistää varsinaiseen kokopäivätyöhön mahdollisesti johtavan oppisopimuskoulutuksen, harjoittelun, ammatillisen koulutuksen ja myös vapaaehtoistyön saatavuutta. Näin maahanmuuttajilla ja maahanmuuttajataustaisilla asukkailla on mahdollisuus työskennellä, kasvattaa osaamistaan ja saada tuloja itsensä ja perheidensä elättämiseen. Erityisesti nuorten pääsyä työmarkkinoille edistävissä ohjelmissa (esimerkiksi nuorisotakuu) olisi oltava erityissäännöksiä, joilla taataan kolmansien maiden kansalaisten osallistuminen. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Toimintasuunnitelmassa olisi myös suunniteltava kohdennettuja toimia, joilla pyritään voimaannuttamaan muuttaja- ja pakolaisnaisia ja parantamaan heidän pääsyään työmarkkinoille muun muassa tehostamalla ihmiskaupan vastaisia toimenpiteitä ja tukemalla erityistarpeita. |
| --- | --- |

4.2.7

4.3   Terveydenhuolto

| 4.3.1 | Tärkeintä on, että toimintasuunnitelmassa korostetaan, että covid-19-pandemia on tuonut esiin syvälle juurtunutta eriarvoisuutta terveyspalvelujen saatavuudessa ja että tämä aiheuttaa riskejä koko yhteiskunnalle. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Pandemian huomioon ottaen ETSK katsoo, että kaikilla muuttajilla, myös laittomilla muuttajilla, olisi oltava pääsy perusterveydenhuoltoon ja erityisesti testaukseen ja rokotuksiin kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Ehdotettujen toimien osalta komissio viittaa rahoitusmahdollisuuksiin AMIF-rahaston, ESR+:n, EAKR:n ja tulevan kansalaisuutta, tasa-arvoa, perusoikeuksia ja arvoja koskevan ohjelman kautta. Toimintasuunnitelmassa kannustetaan perustellusti käyttämään EU:n rahoitusta terveyspalvelujen tarjoamiseen. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | ETSK korostaa, että on tärkeää suositella, että jäsenvaltiot poistavat terveyspalveluissa ja niiden saatavuudessa olevat esteet muun muassa järjestämällä kansallisia terveydenhuoltojärjestelmiä koskevia tiedotuskampanjoita sekä arvioimalla vammaisten muuttajien yksilöllisiä terveystarpeita ja vastaamalla niihin. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | ETSK korostaa, että osana kotouttamisprosessia on tärkeää lisätä tietoisuutta maahanmuuttajaväestön mielenterveydestä ja edistää sitä, erityisesti nykyisen pandemiatilanteen huomioon ottaen, myös varmistamalla, että mielenterveyspalveluissa otetaan huomioon kulttuuritekijät. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Terveyspalvelujen saatavuuden parantamiseksi toteutettavien toimien olisi katettava myös turvapaikanhakijoiden vastaanottotilat, mikä tulee ottaa huomioon erityisesti uutta terveysohjelmaa valmisteltaessa. |
| --- | --- |

4.3.6

4.4   Asuminen

| 4.4.1 | Kuten rakennusten perusparannusaaltoa koskevassa tiedonannossa todettiin, komissio aikoo käynnistää kohtuuhintaisen asumisen kärkihankkeen ja edistää eriytymättömän, ihmisarvoisen ja kohtuuhintaisen asumisen saatavuutta. Erityistä huomiota kiinnitetään turvapaikanhakijoiden itsenäisen asumisen malleihin kollektiivisten mallien sijaan. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Tämän alan luetelluista tavoitteista etusijalle olisi asetettava syrjinnän torjuminen asuntomarkkinoilla ja asumisen eriytymisen vähentäminen. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Tässä yhteydessä olisi myös korostettava enemmän kohtuuhintaisten asuntojen, myös sosiaalisen asuntotarjonnan, laajentamista valtavirtaistetuilla ratkaisuilla, jotka kohdennetaan kolmansien maiden kansalaisten ja kaikkien niiden asukkaiden hyväksi, joilla on tarpeita asumisen järjestämisessä (5). |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Jäsenvaltioita olisi kannustettava käyttämään EU:n rahoitusta myös sellaisten mekanismien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, joilla taataan oikeussuojan saaminen asuntomarkkinoilla tapahtuvalta hyväksikäytöltä. |
| --- | --- |

4.4.4

4.5   Kumppanuudet kotouttamisprosessin tehostamiseksi

| 4.5.1 | Komissio aikoo vahvistaa Euroopan kotouttamisverkostoa tarjoamalla jäsenvaltioille kohdennettua rahoitusta ja valmiuksien kehittämistä. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Erityistä huomiota kiinnitetään paikallis- ja alueviranomaisten tukemiseen, mukaan lukien kotouttamista edistävän kaupunkiakatemian laajentaminen ja uskonnollisten yhteisöjen välisen vuoropuhelun lujittaminen, kaupunkien tukeminen radikalisoitumisen ehkäisemisessä vuonna 2019 käynnistetyn EU:n kaupungit radikalisoitumista vastaan -aloitteen yhteydessä. ETSK korostaa uskontojen välisen vuoropuhelun merkitystä kotouttamisessa. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Toimintasuunnitelmassa mainitaan myös vuotuinen Euroopan muuttoliikefoorumi, joka järjestetään yhteistyössä ETSK:n ja erityisesti komitean temaattisen valmisteluryhmän ”maahanmuutto ja kotouttaminen” kanssa, ja jolla tuetaan kansalaisyhteiskunnan ja maahanmuuttajajärjestöjen kuulemista. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Lisäksi suunnitelmassa todetaan, että säätiöitä ja järjestöjä tuetaan maahanmuuttajien kotouttamista koskevan järjestelmällisen vuoropuhelun kautta ja mahdollisia yhteistyövälineitä tutkimalla, selventämättä, mitä tukea niillä voitaisiin tarjota. |
| --- | --- |

4.5.4

4.6   EU:n tarjoamien rahoitusmahdollisuuksien lisääminen

| 4.6.1 | Rahoitusnäkökohdat kulkevat kaikkien suunnitelmassa ehdotettujen toimien punaisena lankana, ja ne kytkeytyvät vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen. Toimintasuunnitelmaan on lisätty yleiskatsaus tärkeimmistä EU:n rahastovaroista, joilla tuettiin kotouttamista ja osallisuutta kaudella 2014–2020, mutta tulevaisuutta koskevia lukuja ei anneta. ETSK ymmärtää, että on välttämätöntä odottaa, että ohjelmasuunnitteluvaihe saadaan päätökseen, jotta saadaan selville, kuinka paljon määrärahoja kustakin rahastosta jäsenvaltiot kohdentavat kotouttamiskysymyksiin. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Luettelo rahastovaroista, joita voidaan käyttää kotouttamiseen ja osallisuuteen tai jotka ovat maahanmuuttajien tukemiseen liittyvien toimien kannalta merkityksellisiä, on vaikuttava, sisältäen AMIF-, ESR+- ja EAKR-rahastot. Tästä huolimatta olisi selvennettävä synergioita muiden rahastojen kanssa, esimerkiksi Erasmus+-ohjelman, elpymis- ja palautumistukivälineen, Euroopan maaseudun kehittämisen maaseuturahaston ja InvestEU-rahaston kanssa. Kun teknisen tuen väline on hyväksytty, silläkin voidaan tukea jäsenvaltioita kotouttamis- ja osallisuuspolitiikkojen kehittämisessä tai parantamisessa. Myös tulevalla kansalaisuutta, tasa-arvoa, oikeuksia ja arvoja koskevalla ohjelmalla voisi olla rooli sellaisten erityisten toimien rahoittamisessa, jotka kohdennetaan maahanmuuttajataustaisten EU:n kansalaisten hyväksi. On päätetty, että käytettävissä on laaja valikoima mahdollisia rahastovaroja, mutta erityinen rahasto kotouttamisasioita varten olisi voinut olla parempi ratkaisu. ETSK ehdottaa, että komissio helpottaa rahoituksen saantia esimerkiksi luomalla erityisen välineen muuttajien kotouttamista varten. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Myös eurooppalainen lapsitakuu on tärkeä seikka tässä yhteydessä, sillä heikoimmassa asemassa oleviin lapsiin kuuluvat myös maahanmuuttajataustaiset lapset. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | EU:n rahoituksen monimutkaisuuden vuoksi on tarpeen päivittää vuonna 2018 kehitettyä välineistöä varojen hyödyntämiseksi kotouttamisessa ohjelmakaudella 2021–2027. |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | Kiinnostava rahoituspolitiikan näkökohta on myös komission aikomus kehittää julkisen ja yksityisen sektorin välisiä kumppanuuksia säätiöiden ja yksityisten rahoittajien kanssa. |
| --- | --- |

4.6.5

4.7   Osallistumisen ja vastaanottavan yhteiskunnan kanssa tapahtuvan vuorovaikutuksen edistäminen

| 4.7.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti ajatukseen kutsua hiljattain perustettu maahanmuuttajista ja heitä edustavista järjestöistä koostuva maahanmuuttajien näkemyksiä käsittelevä asiantuntijaryhmä mukaan tulevien muuttoliike-, turvapaikka- ja kotouttamispolitiikkojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. Näin voitaisiin parantaa maahanmuuttajien ja maahanmuuttajataustaisten EU:n kansalaisten osallistumista kuulemisprosessiin ja varmistaa, että toimintalinjat vastaavat todellisia tarpeita. Näistä syistä on tärkeää luoda mahdollisuuksia kolmansien maiden kansalaisten ja vastaanottavien yhteisöjen väliseen keskinäiseen vaihtoon aina vastaanoton ja kotouttamisen alkuvaiheista alkaen. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Toimintasuunnitelman tavoitteena on edistää vuoropuhelua ja lisätä kaikkien eurooppalaisten tietoisuutta kotouttamisen ja muuttoliikkeen arjesta. Tämä tavoite saattaa kuitenkin olla liian epämääräinen huolimatta selkeistä pyrkimyksistä lisätä tietoisuutta tosiseikoista ja lukumääristä. Muuttoliikettä koskevan sanoman luonteen muuttaminen suuren yleisön tietoisuudessa on ehdottoman välttämätöntä, ja ETSK aprikoi, mitä tämän toteuttamiseksi aiotaan tehdä. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | ETSK tukee jalkapallofestivaalien kaltaisia aloitteita, jotka on tarkoitettu nuorille muuttajille Euroopan mestaruuskisojen isäntäkaupungeissa ja joilla voidaan edistää muuttoliikemyönteistä kerrontaa. Muut tällaiset tilapäiset toimenpiteet, kuten kotouttamispalkinnot paikallisille kouluille tai yhteisöille/järjestöille, voivat kuitenkin vahvistaa miellettyjä eroja ja leimata tiettyjä ryhmiä. |
| --- | --- |

4.7.3

4.8   Uusien teknologioiden ja digitaalisten välineiden käytön tehostaminen

| 4.8.1 | Komission toimintasuunnitelmassa todetaan perustellusti maahanmuuttajien ja alkuperäisväestön välisen digitaalisen kuilun todellinen riski, joka johtuu erinäisistä syistä: 8,1 prosentilla Euroopan ulkopuolella syntyneistä ihmisistä ei ole varaa tietokoneisiin, verrattuna 3,1 prosenttiin alkuperäisväestöstä, ja maahanmuuttajakotitalouksien vanhemmilla voi olla enemmän vaikeuksia tukea lapsensa etäoppimista. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Toimintasuunnitelmassa suositellaan maahanmuuttajaväestön digitaalisen lukutaidon lisäämistä, mutta siinä ei ole erityisiä ehdotuksia tai tavoitteita siitä, miten tämä tulisi käytännössä toteuttaa. |
| --- | --- |

4.8.2

| 4.8.3 | Maahanmuuttajien ottaminen mukaan digitaalisten julkisten palvelujen luomiseen ja tarjoamiseen on mielenkiintoinen ajatus. ETSK olettaa, että näin on jo menetelty EU:n hallinnollisten toimien suhteen. |
| --- | --- |

4.8.3

4.9   Edistymisen seuranta: kohti näyttöön perustuvaa kotouttamis- ja osallistamispolitiikkaa

| 4.9.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti tavoitteeseen saada aikaan muuttoliikettä koskeva keskustelu, joka perustuu entistä enemmän todennettuun tietoon. Jos tämän tavoitteen saavuttamista voidaan edistää paremmilla tietoresursseilla ja esittelyvälineillä, niitä on kerättävä, kehitettävä ja yleistettävä. Kotouttamista koskevia EU:n indikaattoreita on ollut olemassa vuodesta 2010, mutta laajoista ponnisteluista huolimatta tiedoissa on edelleen puutteita. Tältä osin hyödyllisiä välineitä voisivat olla uusi barometri ja yhteinen tulostaulu, joilla tuetaan vertailua eri maiden ja ajanjaksojen välillä. |
| --- | --- |

4.9.1

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan komissio, ”Kotouttamista ja osallisuutta koskeva toimintasuunnitelma 2021–2027”, s. 5.

1

(2)  Ks. edellä, s. 2.

2

(3)  EUVL C 123, 9.4.2021, s. 15.

3

(4)  Kotouttamisen tavoitekielitasoista ks. myös asiakokonaisuuteen SOC/641 kuuluva lausunto aiheesta ”Maahanmuuttajataustaisten naisten, äitien ja perheiden kotouttaminen EU:n jäsenvaltioissa ja kotouttamisen tavoitekielitasot” (puheenjohtajavaltio Saksan pyytämä valmistava lausunto) (EUVL C 10, 11.1.2021, s. 1).

4

(5)  Yleiskatsauksen innovatiivisiin ja osallistaviin asumisratkaisuihin tarjoaa Housing Europe Observatory, 2018. Housing & Migration. Research Briefing. Bryssel: Housing Europe Observatory.

5

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/141 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/141

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ’Oikeuden varmistaminen EU:ssa – eurooppalainen oikeusalan koulutusstrategia vuosiksi 2021–2024’”

(COM(2020) 713 final)

(2021/C 286/24)

| Esittelijä: | Elena CALISTRU |
| --- | --- |

Esittelijä:

Elena CALISTRU

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 240/3/0 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 24.2.2021

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus

Hyväksyminen jaostossa

16.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

240/3/0

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | EU:n oikeutta koskeva oikeusalan koulutus on parantanut EU:n oikeuden moitteetonta ja yhdenmukaista soveltamista, vahvistanut keskinäistä luottamusta rajatylittäviin oikeudellisiin menettelyihin ja auttanut siten kehittämään EU:n oikeusaluetta. Koulutusstrategia pohjautuu aiempiin onnistuneisiin toimiin, ja sen tavoitteena on pitää oikeusalan koulutus EU:n asialistan kärjessä ja kiinnittää siinä erityistä huomiota uusien haasteiden eli esimerkiksi vihreän siirtymän ja uudenlaisten työmarkkinasuhteiden käsittelemiseen sekä uuteen teknologia-aikakauteen sopeutumiseen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Riittävien resurssien, tuen ja koulutuksen avulla oikeusalan ammattilaiset pystyvät kaikissa jäsenvaltioissa vastaamaan kansalaisten, työntekijöiden ja yritysten tarpeisiin kaikkialla EU:ssa. Hyvin koulutetuilla oikeusalan ammattilaisilla on tärkeä rooli oikeusvaltiokulttuurin vahvistamisessa ja oikeusvaltion käytännön puolustamisessa, Euroopan arvojen ja periaatteiden, kuten oikeuslaitoksen riippumattomuuden, edistämisessä sekä perusoikeuksien tosiasiallisen noudattamisen tukemisessa EU:n ja valtioiden tasolla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tämänhetkinen kehitys työmarkkinoilla herättää yhä enemmän kysymyksiä työntekijöiden asemasta ja heihin sovellettavista säännöistä sekä työn uusista muodoista. Jäsenvaltioiden tuomioistuinten päätökset samankaltaisissa tai täysin samanlaisissa tilanteissa vaihtelevat jopa tapauksissa, joissa on kyse samasta yhtiöstä. Yhdenmukaisen oikeuskäytännön ja sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi on tarpeen antaa ohjeita ja koulutusta oikeusalan ammattilaisille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK ymmärtää ja hyväksyy täysin, että komissiolla on oikeusalan koulutuksessa ainoastaan tukijan rooli ja että koulutuksesta vastaavat ensisijaisesti kansalliset sidosryhmät. Kaikkien olisi kuitenkin huolehdittava strategian riittävästä integroinnista ja taloudellisesta tuesta strategian täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kun otetaan huomioon EU-tason haaste ja yhä kasvava määrä kysymyksiä, joihin liittyy EU-ulottuvuus (muun muassa EU:n taloudellisten etujen suojelu uusissa rahoitusmekanismeissa, digitalisaatio ja vihreä siirtymä), on yhä tärkeämpää vahvistaa säännöt oikeusalan koulutusta koskevalle yhdenmukaisemmalle lähestymistavalle eri jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Komitea pitää samoin tärkeänä, että komissio sitoutuu seuraamaan säännöllisesti strategian täytäntöönpanoa ja työskentelemään muiden EU:n toimielinten kanssa tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavan poliittisen tuen varmistamiseksi. ETSK suosittaa painokkaasti, että komissio etsii tapoja, joilla kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet voitaisiin ottaa mukaan strategian täytäntöönpanon seurantaan sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU:n taloudellisten etujen, ympäristönäkökohtien ja unionin oikeuksien suojelemiseksi ETSK katsoo, että oikeusalan ammattilaisten koulutuksessa olisi käsiteltävä väärinkäytösten paljastajien suojelua ja oikeuksia, sillä näillä on keskeinen rooli petoksiin ja korruptioon liittyvien väärinkäytösten sekä unionin oikeuksien rikkomisen ehkäisemisessä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Eurooppalaisen oikeusalan koulutuksen olisi katettava muutakin kuin lainsäädännön tuntemusta, ja komitea suhtautuukin erityisen myönteisesti ”tuomaritaidon” nostamiseen keskeiseksi tekijäksi oikeuden tehokkaan toteutumisen kannalta. ETSK kannattaa ammattitaidon hankkimista täydentävillä aloilla, kuten etiikassa, rikostutkinnassa ja psykologiassa, ja sen varmistamista, että oikeusalan ammattilaiset ymmärtävät riittävän hyvin teknisiä seikkoja, joita useimmiten käsitellään monilla EU:n lainsäädännön aloilla, kuten ympäristön, infrastruktuurin tai rahoituksen ja pankkitoiminnan aloilla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK suosittaa erityiskoulutusta myös digitalisaation yhteydessä ja etenkin käytettäessä tekoälyvälineitä oikeuslaitoksen toiminnassa. Ennen kaikkea olisi edistettävä ja suositeltava painokkaasti tekoälyn käytöstä oikeusjärjestelmissä annetun eettisen peruskirjan (European Ethical Charter on the use of artificial intelligence in judicial systems) periaatteiden tuntemusta ja soveltamista. |
| --- | --- |

1.9

2.   Taustaa

| 2.1 | Vuosia 2011–2020 koskevan eurooppalaisen oikeusalan koulutusstrategian arviointi osoittaa, että strategia on auttanut parantamaan oikeusalan ammattilaisille (erityisesti tuomareille ja syyttäjille) annettavaa, EU:n oikeutta koskevaa koulutusta. Strategian avulla on parannettu Euroopan juridisen koulutusverkoston (EJTN) kaltaisten verkostojen valmiuksia sekä vahvistettu EU:n tason verkostoja ja koulutuksentarjoajia. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU:n tasolla annettavassa oikeusalan koulutuksessa on käsiteltävä uusia kehityssuuntauksia ja haasteita, joita ovat muun muassa oikeusvaltioperiaatteen heikentyminen, perusoikeuksien loukkaukset joissakin jäsenvaltioissa ja uudet EU:n tason sääntelyalat mutta myös digitaalinen siirtymä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vuosia 2021–2024 koskevalla eurooppalaisella oikeusalan koulutusstrategialla pyritään vahvistamaan yhteistä eurooppalaista oikeuskulttuuria, joka perustuu oikeusvaltioperiaatteeseen, perusoikeuksiin ja keskinäiseen luottamukseen. Strategiassa esitetään puitteet ja useita keskeisiä toimia, joilla edistetään moitteetonta ja tehokasta EU:n oikeuden soveltamista. Jäsenvaltioita, koulutuksentarjoajia, kansallisia ja eurooppalaisia oikeusalan ammattijärjestöjä sekä EU:ta kehotetaan käsittelemään seuraavia painopisteitä yhteisvastuullisin toimin:






  — | oikeusalan koulutus, jolla edistetään yhteistä oikeusvaltiokulttuuria |
| --- | --- | --- |

2.3

—

oikeusalan koulutus, jolla edistetään yhteistä oikeusvaltiokulttuuria

| — | perusoikeuksien vaaliminen ja EU:n perusoikeuskirjan toteuttaminen käytännössä ihmisten arkielämässä keskittyen erityisesti uhrien ja haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten suojeluun |
| --- | --- |

—

perusoikeuksien vaaliminen ja EU:n perusoikeuskirjan toteuttaminen käytännössä ihmisten arkielämässä keskittyen erityisesti uhrien ja haavoittuvassa asemassa olevien ihmisten suojeluun

| — | oikeuslaitoksen digitalisaation laajentaminen |
| --- | --- |

—

oikeuslaitoksen digitalisaation laajentaminen

| — | EU:n oikeuden kehityksen tasalla pysyminen, myös rajatylittävän oikeudellisen yhteistyön osalta |
| --- | --- |

—

EU:n oikeuden kehityksen tasalla pysyminen, myös rajatylittävän oikeudellisen yhteistyön osalta

| — | oikeusalan ammattilaisten valmistaminen käsittelemään uusia haasteita, erityisesti pandemian yhteydessä |
| --- | --- |

—

oikeusalan ammattilaisten valmistaminen käsittelemään uusia haasteita, erityisesti pandemian yhteydessä

| — | muu kuin EU:n oikeuteen liittyvä koulutus, kuten ”tuomaritaitoa” ja muiden alojen kuin oikeustieteen tietoja ja taitoja koskeva koulutus |
| --- | --- |

—

muu kuin EU:n oikeuteen liittyvä koulutus, kuten ”tuomaritaitoa” ja muiden alojen kuin oikeustieteen tietoja ja taitoja koskeva koulutus

| — | entistä käytännöllisemmän tarpeiden mukaisen koulutussuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen oikeusalan ammattilaisia varten |
| --- | --- |

—

entistä käytännöllisemmän tarpeiden mukaisen koulutussuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen oikeusalan ammattilaisia varten

| — | oikeusalan eri ammattiryhmille tarkoitetun koulutuksen lisääminen, laajentaminen ja tarkempi kohdentaminen |
| --- | --- |

—

oikeusalan eri ammattiryhmille tarkoitetun koulutuksen lisääminen, laajentaminen ja tarkempi kohdentaminen

| — | laadukkaan ja tehokkaan koulutuksen edistäminen, mukaan lukien erilaiset oppimisen muodot ja erityisesti hybridi- ja/tai verkko-oppimisen menetelmät käytössä hyviksi osoittautuneiden opinto-ohjelmien avulla |
| --- | --- |

—

laadukkaan ja tehokkaan koulutuksen edistäminen, mukaan lukien erilaiset oppimisen muodot ja erityisesti hybridi- ja/tai verkko-oppimisen menetelmät käytössä hyviksi osoittautuneiden opinto-ohjelmien avulla

| — | nuorille ammattilaisille tarjottavan oikeusalan koulutuksen tehostaminen |
| --- | --- |

—

nuorille ammattilaisille tarjottavan oikeusalan koulutuksen tehostaminen

| — | kansallisten sidosryhmien, EU:n oikeuden asiantuntijaverkostojen, Euroopan juridisen koulutusverkoston, muiden EU:n tason toimijoiden ja komission yhteisen vastuun vahvistaminen |
| --- | --- |

—

kansallisten sidosryhmien, EU:n oikeuden asiantuntijaverkostojen, Euroopan juridisen koulutusverkoston, muiden EU:n tason toimijoiden ja komission yhteisen vastuun vahvistaminen

| — | toimien kohdentaminen oikeusalan ammattilaisiin EU:n ulkopuolisissa maissa, erityisesti Länsi-Balkanin alueella. |
| --- | --- |

—

toimien kohdentaminen oikeusalan ammattilaisiin EU:n ulkopuolisissa maissa, erityisesti Länsi-Balkanin alueella.

3.   Yleishuomiot

| 3.1 | Covid-19-kriisi on vaikeuttanut huomattavasti oikeusjärjestelmän toimintaa, mutta se on myös aiheuttanut useita uusia haasteita, joihin oikeusalan ammattilaisten on vastattava. ETSK on tyytyväinen huomioon, jota on kiinnitetty siihen, että digitaalisen siirtymän edellyttämän infrastruktuurin lisäksi on varmistettava myös investoinnit sellaisten ammattilaisten taitoihin, joiden on osallistuttava digitaaliseen muutokseen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tähän liittyy tärkeä varaus – strategian täytäntöönpano on mahdotonta ilman kaikkien sidosryhmien, kuten oikeusministerien, tuomari- ja syyttäjäneuvostojen, itsesäänneltyjen ammattien neuvostojen, oikeusalan ammattilaisten eurooppalaisten yhdistysten, kansallisten ja EU:n tason koulutuksentarjoajien sekä EU:n toimielimien ja elimien, osallistumista. ETSK kehottaa komission tavoin edellä mainittuja toimijoita sitoutumaan strategian määrällisten ja laadullisten tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK muistuttaa useissa aiemmissa lausunnoissa (1) esittämistään päätelmistä, joiden mukaan yhtenäinen muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus kaikkialla EU:ssa on olennainen seikka, joka tukee sisämarkkinoita ja EU:n lainsäädännössä vahvistettujen oikeuksien yhtenäistä täytäntöönpanoa unionissa, sillä EU:n säännöstön soveltamisessa on edelleen merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä. Sitä varten on olennaisen tärkeää tukea jäsenvaltioita kansallisella tasolla antamalla niille paitsi tarvittavaa täydentävää rahoitusta (myös elpymis- ja palautumistukivarojen kautta) myös välineet, joiden avulla varmistetaan, että kaikki sidosryhmät ja oikeusalalla työskentelevät tahot ovat valmiita osallistumaan näihin toimiin. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK pitää samoin merkityksellisenä sitä, että komissio pitää tärkeänä seurata säännöllisesti strategian täytäntöönpanoa ja tehdä muiden EU:n toimielinten kanssa yhteistyötä tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavan poliittisen tuen varmistamiseksi. ETSK kehottaa komissiota löytämään keinoja, joiden avulla kansalaisyhteiskunnan järjestöt ja työmarkkinaosapuolet voitaisiin ottaa mukaan seuraamaan strategian täytäntöönpanoa sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK on yhtä mieltä siitä, että hyvin koulutetuilla ammattilaisilla on tärkeä rooli oikeusvaltiokulttuurin vahvistamisessa ja oikeusvaltioperiaatteen ylläpitämisessä, eurooppalaisten arvojen ja periaatteiden, kuten oikeuslaitoksen riippumattomuuden, edistämisessä ja perusoikeuksien tehokkaan noudattamisen tukemisessa EU:n ja kansallisella tasolla. ETSK painottaa kuitenkin, että on tärkeää tarjota riittävästi resursseja, tukea ja koulutusta pyrittäessä laajemmin takaamaan, että oikeusalan ammattilaiset pystyvät kaikissa jäsenvaltioissa vastaamaan kansalaisten ja yritysten tarpeisiin koko EU:n alueella saman vaatimustason ja samojen arvojen pohjalta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK:n väliaikainen ryhmä ”perusoikeudet ja oikeusvaltioperiaate” on perustamisestaan vuonna 2018 asti nostanut esiin sidosryhmien näkemyksiä ongelmista, jotka liittyvät oikeuslaitoksen laatuun ja riippumattomuuteen. ETSK on samaa mieltä siitä, että hyvin koulutetuilla oikeusalan ammattilaisilla on tärkeä rooli oikeusvaltiokulttuurin vahvistamisessa ja oikeusvaltion puolustamisessa, Euroopan arvojen ja periaatteiden, kuten oikeuslaitoksen riippumattomuuden, edistämisessä sekä perusoikeuksien tehokkaan noudattamisen tukemisessa EU:n ja valtioiden tasolla. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityishuomiot

| 4.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että jäsenvaltioissa on sitouduttu pysyvästi antamaan oikeusalan ammattilaisille olennaisen tärkeää koulutusta, jonka pohjana on erityisesti oikeusvaltioperiaatetta koskevan EU:n säännöstön noudattaminen sekä perusoikeuksien noudattamista koskevien jäsenvaltioiden sitoumusten tosiasiallinen täytäntöönpano (mukaan lukien erityisen haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten lasten ja vammaisten sekä sukupuoleen perustuvan väkivallan, rasismin ja syrjinnän uhrien, oikeudet). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Tämänhetkinen kehitys työmarkkinoilla herättää yhä enemmän kysymyksiä työntekijöiden asemasta ja heihin sovellettavista säännöistä sekä työn uusista muodoista. Jäsenvaltioiden tuomioistuinten päätökset samankaltaisissa tai täysin samanlaisissa tilanteissa vaihtelevat jopa tapauksissa, joissa on kyse samasta yhtiöstä. Yhdenmukaisen oikeuskäytännön ja sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi on tarpeen antaa ohjeita ja koulutusta oikeusalan ammattilaisille. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | On myös syytä painottaa tarvetta jatkaa koulutustoimintaa Euroopan turvallisuusagendassa ongelmallisiksi katsotuilla aloilla, joita ovat esimerkiksi kyberrikollisuus, järjestäytynyt rikollisuus ja EU:n talousarvioon vaikuttavat talousrikokset, erityisesti Euroopan syyttäjänviraston perustamiseen liittyvässä uudessa tilanteessa. Kaikkien sidosryhmien olisi huolehdittava tästä jatkuvasti, ja tähän tarkoitukseen olisi osoitettava tarvittavat varat. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK katsoo, että EU:n taloudellisten ja ympäristöön liittyvien etujen suojelemiseksi oikeusalan ammattilaisten koulutuksessa on käsiteltävä myös väärinkäytösten paljastajien suojelua. Väärinkäytösten paljastajien oikeuksia ei tunneta vieläkään riittävän hyvin, vaikka näillä on keskeinen rooli petoksiin ja korruptioon liittyvien väärinkäytösten ja unionin oikeuksien rikkomisen ehkäisemisessä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Yksi tärkeimmistä kysymyksistä on oikeusalan siirtäminen digitaaliseen ympäristöön. ETSK toteaa kuitenkin, että kansallisissa tilanteissa on huomattavia eroja ja että jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien digitalisaatio on edennyt eri tahtiin. Ehdotetussa strategiassa otetaan huomioon kansallinen toimivalta ja noudatetaan toissijaisuusperiaatetta. Samaan aikaan on tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot pyrkivät pienentämään digitalisaation eroja paitsi takaamalla infrastruktuuri-investoinnit myös varmistamalla sellaisten oikeusalan ammattilaisten taidot, joiden on toteutettava digitaalinen muutos käytännössä. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ilman oikeudenkäytön digitalisointia kansallisella tasolla ja investointeja oikeusalan ammattilaisten koulutukseen, jossa opetetaan käyttämään digitaalisia välineitä ja teknologiaa jokapäiväisessä työssä, oikeusviranomaisten rajatylittävän yhteistyön tiivistäminen on vaikeaa. Lisäksi uusiin haasteisiin (joita ovat sekä yksilönoikeuksien ja henkilötietojen riittävää suojelua digitaalisessa tilassa koskevat ongelmat että kyberrikollisuuden kaltaiset uudet haasteet) on vaikea vastata ilman riittäviä ja johdonmukaisia investointeja koulutukseen, joka edistää paitsi digitaalisia taitoja myös tietoisuutta. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK suosittaa erityiskoulutuksen antamista digitalisaation yhteydessä ja etenkin käytettäessä tekoälyvälineitä oikeuslaitoksen toiminnassa. Tekoälyn käytöstä oikeusjärjestelmissä annettuun eettiseen peruskirjaan (European Ethical Charter on the use of artificial intelligence in judicial systems) (2) sisältyviä periaatteita ovat muun muassa perusoikeuksien suojelu, syrjinnän ehkäiseminen, laadukkaan tiedon käyttäminen oikeuden päätöksissä ja ”ihminen määrää” -periaatteen kunnioittaminen. On erittäin tärkeää tehdä nämä periaatteet tunnetuiksi ja varmistaa niiden kunnioittaminen koulutuksen avulla. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Sen tunnustaminen, että eurooppalaisen oikeusalan koulutuksen tulisi kattaa muutakin kuin lainsäädännön tuntemus ja tukea monipuolisen ammattitaidon kehittymistä, on tervetullutta. ETSK toteaa erityisesti, että keskittyminen ”tuomaritaitoa” koskevaan koulutukseen on keskeinen tekijä, joka edistää oikeuden tehokasta toteutumista, oikeuslaitosten ja kansalaisten välistä luottamusta sekä oikeusalan ammattilaisten välistä luottamusta rajatylittävässä yhteistyössä. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Lisäksi olisi pohdittava oikeusalan ammattilaisten kouluttamista täydentävillä aloilla, kuten etiikassa, rikostutkinnassa ja psykologiassa, ja sen varmistamista, että oikeusalan ammattilaiset ymmärtävät riittävän hyvin teknisiä seikkoja, joita useimmiten käsitellään monilla EU:n lainsäädännön aloilla, kuten ympäristön, infrastruktuurin tai rahoituksen ja pankkitoiminnan aloilla. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK arvostaa myös sitä, että huomiota kiinnitetään monentyyppisiin EU:n oikeutta soveltaviin oikeusalan ammattilaisiin, joita ovat – ennen kaikkea – tuomarit, syyttäjät ja tuomioistuinten henkilöstö, mutta myös esimerkiksi asianajajat, notaarit, ulosottomiehet, sovittelijat, oikeustulkit ja -kääntäjät, tuomioistuimia avustavat asiantuntijat sekä tietyissä tilanteissa vankiloiden henkilöstö ja ehdonalaisvalvojat. Erityistä huomiota olisi kuitenkin kiinnitettävä siihen, että tilanne vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä monenlaisten kansallisten erityisolosuhteiden vuoksi, mikä voisi jossain määrin jopa vaikeuttaa strategian täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK katsoo myös, että koulutuksen olisi oltava riittävän laadukasta, jotta sen tavoitteet voitaisiin saavuttaa, ja että tarpeiden arviointi on pakollista. Lisäksi oikeusalan ammattilaisille on tarjottava erilaisia oppimismuotoja yhdistämällä muun muassa lähiopetusta, verkko-oppimisvälineitä ja työpaikkakoulutusta. ETSK on kuitenkin huolissaan siitä, että yhteiset menetelmät ja kansalliset koulutuksen tarjoajat eivät tässä suhteessa riitä ja että vaikka EU:n tasolla on tällä hetkellä tarjolla runsaasti resursseja, hyviä käytäntöjä ja ohjeita, jäsenvaltiot eivät ole täysin sitoutuneita niiden hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Euroopan juridisen koulutusverkoston ainutlaatuisen aseman ja tulosten ansiosta saadaan jatkuvaa kokemusperäistä tietoa, josta voidaan ottaa opiksi. Komitea kannattaa sitä, että huomiota kiinnitetään EU-tason toimijoiden rooliin rajatylittävien koulutustoimintojen edistämisessä ja järjestämisessä sekä samalla koulutuksen vaikutusten moninkertaistamisessa. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Eurooppalaisen oikeusalan koulutuksen rooli yhteisen oikeusvaltiokulttuurin edistämisessä liittyy myös ensisijaiseen kysymykseen, joka koskee oikeusalan ammattilaisia EU:n ulkopuolisissa maissa, ja erityiseen tarpeeseen varmistaa, että uudet oikeusalan ammattilaiset saavat perustiedot EU:n oikeusjärjestelmästä ja -kulttuurista pohjakoulutuksensa aikana. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Myönteistä on myös komission pyrkimys kannustaa EU:n ulkopuolisten – erityisesti Länsi-Balkanin alueen – maiden oikeusalan ammattilaisten osallistumista koulutukseen, joka koskee oikeusvaltioperiaatteeseen liittyvää EU:n säännöstöä, tai rajatylittävään oikeudelliseen yhteistyöhön. ETSK on johdonmukaisesti korostanut (3) tarvetta tukea oikeusvaltiota ja riippumatonta oikeuslaitosta EU:n ehdokasmaissa ja mahdollisissa ehdokasmaissa. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK kehottaa myös kiinnittämään huomiota tarpeeseen ottaa huomioon brexitin jälkeiset haasteet, joita oikeusjärjestelmässä työskenteleville ammattilaisille saattaa aiheutua. Tämä on erityisen tärkeää EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen yhteydessä, mutta se koskee myös lainvalvontaa ja oikeudellista yhteistyötä rikosoikeudellisissa asioissa ja sen varmistamisessa, että perusoikeuksia kunnioitetaan. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Ehdotettujen toimien kestäväpohjaisuuden varmistamiseksi ETSK korostaa lisäksi tarvetta ottaa mukaan oikeusalan sidosryhmien lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja oikeusalan ammattilaisten ja oikeudenhakijoiden järjestöt eri erityisaloilta (ympäristö, julkiset hankinnat, terveydenhuolto, kuluttajansuoja, työntekijöiden oikeudet ja työmarkkinasuhteet jne.). Kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten vahva panos voi osaltaan edistää demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen lujittamista. |
| --- | --- |

4.16

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeus ympäristöasioissa” (komission tiedonanto) (EUVL C 129, 11.4.2018, s. 65); ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n toimet ympäristövaatimusten noudattamisen ja ympäristöhallinnan parantamiseksi” (EUVL C 283, 10.8.2018, s. 83); ETSK:n lausunto aiheesta ”Århusin yleissopimuksen soveltaminen – Oikeuden saatavuus ympäristöasioissa”(EUVL C 123, 9.4.2021, s. 66).

1

(2)  https://rm.coe.int/ethical-charter-en-for-publication-4-december-2018/16808f699c

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”Liittymisprosessin tehostaminen – Uskottavat jäsenyysnäkymät Länsi-Balkanin maille” (EUVL C 220, 9.6.2021, s. 88); ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n laajentumisstrategia” (EUVL C 133, 14.4.2016, s. 31).

3

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/146 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/146

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteentoimivien rokotus-, testaus- ja parantumistodistusten myöntämistä, todentamista ja hyväksymistä koskevasta kehyksestä vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi covid-19-pandemian aikana (digitaalinen vihreä todistus)”

(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

(2021/C 286/25)

| Esittelijä: | George VERNICOS |
| --- | --- |

Esittelijä:

George VERNICOS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 251/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 21.4.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

251/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Covid-19-pandemia on johtanut poikkeuksellisiin häiriöihin taloudessamme, yhteiskunnassamme ja elämässämme, ja vaikutukset matkailualaan ovat ennennäkemättömän laajat. Vallitseva kriisi on paljastanut matkailun merkityksen Euroopalle paitsi taloudellisesti myös yhdessä elämisen ja yhteisen tulevaisuuden kannalta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että digitaalisen vihreän todistuksen pitäisi vähentää monimutkaisuutta ja helpottaa matkustajien liikkumista covid-19-pandemian aikana. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK pitää tarpeellisena selventää, että digitaalinen vihreä todistus ei ole edellytys vapaan liikkuvuuden harjoittamiselle ja että ehdotetussa asetuksessa ei aseteta rokotusvelvoitetta tai -oikeutta. Komitea suosittaa kuitenkin, että erityisesti sosiaalisesti syrjäytyneillä ja heikommassa asemassa olevilla ryhmillä on oltava mahdollisuus saada olennaista tietoa ja että vihreän todistuksen vaikutusta näihin ryhmiin on arvioitava ja seurattava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK korostaa, että vihreän todistuksen ei pitäisi vapauttaa matkustajia riskin vähentämiseen tähtäävien muiden toimenpiteiden noudattamisesta, vaan sitä olisi pidettävä siirtymästrategiana maille, jotka vaativat pysyvää mekanismia jatkuvaa uudelleenarviointia varten sen hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK huomauttaa, että kaikkien Euroopan maiden olisi tehtävä yhteistyötä, jotta voitaisiin luoda mahdollisimman pian yhdenmukaiset perusedellytykset (eli todistuksen sisältö, muoto, periaatteet ja tekniset standardit), sillä meillä ei ole varaa menettää toista matkailukesää. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toteaa, että matkustussääntöjen on oltava selkeitä ja niitä on sovellettava kansainväliseen lento-, tie- ja meriliikenteeseen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK korostaa, että koska henkilötietoihin sisältyy arkaluonteisia lääketieteellisiä tietoja, on äärimmäisen tärkeää, että kaikilla jäsenvaltioilla on yhteentoimivat järjestelmät, jotka noudattava yhtä vahvoja tietosuojasäännöksiä. Digitaalinen vihreä todistus ei saa edellyttää keskustietokannan perustamista ja ylläpitoa EU:n tasolla. ETSK suosittaa myös, että digitaalinen vihreä todistus laaditaan siten, että tiedot siitä, mikä edellytys täyttyy matkustamista varten, on vain matkustajan nähtävissä. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK haluaa lisäksi kiinnittää huomiota siihen, että digitaalisella vihreällä todistuksella helpotetaan myös liikematkustamista. Tämä ei saa johtaa syrjintään työpaikalla tai väärinkäytöksiin niin, että palkataan rokotettuja henkilöitä kolmansista maista töihin, joissa on huonot työolot ja -ehdot. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että todistus ja sen päivittäminen ovat maksuttomia. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa tarvetta nopeuttaa rokotuksia lisäämällä rokotetuotantoa ja parantamalla avoimuutta ja ennakoitavuutta, jotta kaikkialla EU:ssa voidaan taata rokotteiden riittävä määrä koordinoiduin ja yhtenäisin toimin. Samalla valtioiden olisi investoitava enemmän valistuskampanjoihin rokotusten hyödyistä disinformaation torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että kotitestit ja verinäytteestä tehtävät koronaviruksen vasta-ainetestit on lisättävä niiden menetelmien joukkoon, joiden perusteella voi saada digitaalisen vihreän todistuksen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK:n mielestä EU:n jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikilla kansalaisilla on helppo ja maksuton mahdollisuus päästä testaukseen, jotta vältetään se, että rokottamattomien henkilöiden vapaata liikkuvuutta rajoitetaan epätasa-arvoisesti. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK katsoo, että todistus on tunnustettava kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, jotta voidaan tasoittaa tietä täyden liikkumisvapauden toteutumiselle EU:ssa covid-19-pandemian aikana. |
| --- | --- |

1.13

2.   Taustaa

| 2.1 | Neuvosto antoi 13. lokakuuta 2020 neuvoston suosituksen (EU) 2020/1475 (1) varmistaakseen hyvin koordinoidun, ennakoitavan ja avoimen lähestymistavan vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen covid-19-pandemian johdosta.
  Käytännössä tätä suositusta ei kuitenkaan ole juurikaan noudatettu, ja eri jäsenvaltiot ovat soveltaneet omia rajoituksiaan. |
| --- | --- |

2.1

Käytännössä tätä suositusta ei kuitenkaan ole juurikaan noudatettu, ja eri jäsenvaltiot ovat soveltaneet omia rajoituksiaan.

| 2.2 | Lisäksi Eurooppa-neuvoston jäsenet kehottivat 25.–26. helmikuuta 2021 pidettyjen epävirallisten videoneuvottelujen jälkeen annetussa julkilausumassa jatkamaan työtä rokotustodistuksia koskevan yhteisen toimintaperiaatteen muotoilemiseksi. Komissio on tehnyt yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sähköisten terveyspalvelujen verkostossa – joka on sähköisistä terveyspalveluista vastaavien kansallisten viranomaisten vapaaehtoinen verkosto – näiden todistusten yhteentoimivuuden valmistelemiseksi. Sähköisten terveyspalvelujen verkosto on myös sopinut yhteisestä yhdenmukaistetusta tietoaineistosta covid-19-rokotus-, testaus- ja parantumistodistuksia varten, ja 12. maaliskuuta 2021 se sopi luotettavuuskehyksestä. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komissio esitti tähän mennessä tehdyn teknisen työn pohjalta 17. maaliskuuta 2021 ehdotuksen asetukseksi digitaalisesta vihreästä todistuksesta, joka muodostaa yhteentoimivien rokotus-, testaus- ja parantumistodistusten myöntämistä, todentamista ja hyväksymistä koskevan kehyksen vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi EU:ssa (2021/0068(COD)), ja siihen liittyvän ehdotuksen, joka koskee EU:ssa laillisesti oleskelevia tai asuvia kolmansien maiden kansalaisia (2021/0071 (COD)).
  Suunniteltu eurooppalainen todistus tarjoaisi perusoikeuksia, muun muassa yksityisyyden suojaa ja syrjimättömyyttä, kunnioittaen






  — | todisteen siitä, että kyseinen henkilö on rokotettu covid-19-tautia vastaan, ja/tai |
| --- | --- | --- |

2.3

Suunniteltu eurooppalainen todistus tarjoaisi perusoikeuksia, muun muassa yksityisyyden suojaa ja syrjimättömyyttä, kunnioittaen

—

todisteen siitä, että kyseinen henkilö on rokotettu covid-19-tautia vastaan, ja/tai

| — | todisteen SARS-CoV-2-tartuntaa koskevasta tuoreesta testituloksesta ja/tai |
| --- | --- |

—

todisteen SARS-CoV-2-tartuntaa koskevasta tuoreesta testituloksesta ja/tai

| — | tiedon siitä, että kyseinen henkilö on parantunut SARS-CoV-2-tartunnasta. |
| --- | --- |

—

tiedon siitä, että kyseinen henkilö on parantunut SARS-CoV-2-tartunnasta.

| 2.4 | Todistus on tarkoitettu EU:n kansalaisille ja heidän perheenjäsenilleen, EU:ssa asuville EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisille ja vierailijoille, joilla on oikeus matkustaa toisiin jäsenvaltioihin. Se on voimassa kaikissa EU:n jäsenvaltioissa sekä Islannissa, Liechtensteinissa ja Norjassa, kun se sisällytetään ETA-sopimukseen. Myös Sveitsi voi päättää ottaa sen käyttöön. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EU:n jäsenvaltioiden kansalliset viranomaiset (sairaalat, testauskeskukset tai terveysviranomaiset) vastaavat sen myöntämisestä. Todistuksessa on oltava henkilön nimi, syntymäaika, myöntämispäivä, tiedot rokotteesta, testistä tai parantumistilanteesta sekä yksilöllinen tunniste. Todistuksen aitouden todentamista, tietoturvan varmistamista ja väärentämiseltä suojaamista varten tuotetaan QR-koodi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Ehdotuksessa ei velvoiteta jäsenvaltioita luopumaan vihreän todistuksen haltijoina oleviin matkustajiin sovellettavista vapaan liikkuvuuden rajoituksista (kunhan ne ovat tarpeen kansanterveyden suojelemiseksi). Sen sijaan niille tarjotaan tällaisessa tapauksessa luotettavat, aidot ja yhdenmukaistetut asiakirjat. Onkin selvää, että jäsenvaltioille jää harkintavaltaa, vaikka ehdotetussa kehyksessä suositellaan rajoitusten rajaamista ehdottoman välttämättömään ja oletetaan, että rajoitukset poistetaan todistuksen haltijoita, edellyttämällä, että jäsenvaltiot ilmoittavat muille jäsenvaltioille ja komissiolle, jos ne asettavat edelleen rajoituksia. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Ehdotettu järjestelmä jättää mahdollisuuden tehdä päivityksiä, jotka perustuvat uuteen tieteelliseen näyttöön rokotteiden tehosta SARS-CoV2:n leviämisen pysäyttämiseksi ja aiemman tartunnan antaman suojaavan immuniteetin kestosta. Tällä hetkellä kehyksessä säädetään, että aiemmasta covid-19-tartunnasta annettu parantumistodistus on voimassa enintään 180 päivää. Ehdotuksen mukaan digitaalisen vihreän todistuksen voimassaolo keskeytetään sen jälkeen, kun Maailman terveysjärjestö WHO on julistanut covid-19:n aiheuttaman kansainvälisen kansanterveysuhkan päättyneen, mutta soveltaminen voidaan kuitenkin aloittaa uudelleen uusien pandemioiden tapauksessa. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleisiä huomioita matkailualan nykyisestä kriisistä

| 3.1 | Matkailuala on erittäin dynaaminen ja kytköksellinen ala, ja se on yksi Euroopan talouden moottoreista. Euroopan osuus matkailusta on maailmanlaajuisesti 50 prosenttia (2). Eri maissa, riippumatta niiden kehitystasosta, monet miljoonat työpaikat ja yritykset ovat riippuvaisia vahvasta ja kukoistavasta matkailualasta. Matkailualan osuus EU:n BKT:stä on suoraan ja välillisesti lähes 10 prosenttia. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Covid-19-pandemia on johtanut poikkeuksellisiin häiriöihin taloudessamme, yhteiskunnassamme ja elämässämme. Valtiot ovat käyttäneet useiden toimenpiteiden yhdistelmää rajoittaakseen viruksen leviämistä rajojen yli. Osalla toimenpiteistä on ollut kielteinen vaikutus matkustamiseen jäsenvaltioihin ja niiden sisällä.
  Matkailu on kärsinyt ennennäkemättömän laajasti: vuosi 2020 oli matkailulle mitatuista vuosista heikoin. Matkailijoiden määrä väheni Euroopassa 69 prosenttia vuonna 2020 ja 85 prosenttia tammikuussa 2021 (3). |
| --- | --- |

3.2

Matkailu on kärsinyt ennennäkemättömän laajasti: vuosi 2020 oli matkailulle mitatuista vuosista heikoin. Matkailijoiden määrä väheni Euroopassa 69 prosenttia vuonna 2020 ja 85 prosenttia tammikuussa 2021 (3).

| 3.3 | Tilanne on erityisen vaikea EU-maissa, jotka ovat keskeisiä matkailukohteita, kuten Italiassa, Kreikassa, Portugalissa, Maltassa, Kyproksessa, Espanjassa ja Ranskassa. EU:n matkailuala, joka työllistää noin 13 miljoonaa ihmistä (4), menettää arviolta noin miljardi euroa tuloja kuukaudessa covid-19-pandemian vuoksi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Se, että yli kolmannes sisäisessä taloudessa tuotetusta matkailun lisäarvosta on peräisin välillisistä vaikutuksista, osoittaa matkailun ja muiden alojen välisten yhteyksien laajuuden ja syvyyden (5). Tämän seurauksena matkailuvirtojen vähenemisellä on vakavia vaikutuksia talouteen laajemminkin (6). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | On myös tärkeää korostaa matkailualan sosiaalista vaikutusta. Matkailu edistää osaltaan maaseutuyhteisöjen kehitystä tarjoamalla uusia tulonlähteitä ja mahdollistamalla näin tasapainoisen aluekehityksen yhteiskunnassa. Matkailu on myös ollut liikkeellepaneva voima luonnon- ja kulttuuriperinnön suojelemisessa tuleville sukupolville. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Maailman matkailujärjestö arvioi, että kansainvälinen matkailu saattaa elpyä vuoden jälkipuoliskolla. Tämä perustuu useisiin tekijöihin, erityisesti matkustusrajoitusten laajaan poistamiseen, rokotusohjelmien onnistumiseen ja yhdenmukaisten menettelyjen, kuten Euroopan komission suunnitteleman digitaalisen vihreän todistuksen, käyttöönottoon. |
| --- | --- |

3.6

4.   Erityishuomioita ehdotuksesta asetukseksi digitaalisesta vihreästä todistuksesta

| 4.1 | ETSK kannattaa komission aloitetta tehdä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sähköisten terveyspalvelujen verkostossa rokotustodistusten yhteentoimivuuden valmistelemiseksi, jotta saadaan aikaan yhteisesti toimiva ratkaisu, poistetaan monimutkaisuutta, rajoitetaan rokotustodistuksiin sisältyviä tietoja minimiin todistuksen haltijoiden arkaluonteisen tietojen suojelemiseksi ja voidaan kehittää yksilöllinen tunniste. Jos toimia ei toteuteta EU:n tasolla, jäsenvaltiot todennäköisesti ottavat käyttöön erilaisia, koordinoimattomia ja monimutkaisia järjestelmiä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK huomauttaa, että vihreän todistuksen käyttöönotto on erinomainen yhteinen standardi hallinnollisen byrokratian keventämiseksi, mutta sitä ei voida pitää keskeisenä vapaata liikkuvuutta vauhdittavana tekijänä. Vapaalle liikkuvuudelle voidaan asettaa edelleen kansallisia rajoituksia, jotka perustuvat yksinkertaisesti kunkin valtion valmiuksiin ja terveydenhuoltojärjestelmän kapasiteettiin. Näin ollen jäsenvaltiot voivat edelleen harkintansa mukaan asettaa rajojen yli matkustaville vaatimuksia (esim. karanteeni tai omaehtoinen eristäytyminen, lisätestit ja toistuvat testit ennen saapumista ja/tai sen jälkeen). Ehdotettuun kehykseen sisältyy kuitenkin suosituksia, joiden mukaan valtioiden olisi pitäydyttävä vain ehdottoman välttämättömissä rajoituksissa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK korostaa, että vihreä todistus ei saisi vapauttaa matkustajia riskin vähentämiseen tähtäävien muiden toimenpiteiden noudattamisesta, vaan sitä olisi pidettävä siirtymästrategiana, jota maat voivat toteuttaa, kun epidemiologinen tilanne voisi antaa mahdollisuuden matkustusrajoitusten lieventämiseen, mutta edellyttäisi kuitenkin suojatoimia, jotta matkustaminen olisi turvallisempaa. Ei ole selvää, miten tehokkaasti rokotteet vähentävät tartuntoja tai suojaavat tietyiltä mutaatioilta, ja kuinka pitkä ja laaja vasta-ainevälitteinen immuniteetti on SARS-CoV-2-uudelleentartuntaa vastaan. Lisäksi on edelleen epäilyksiä testien pätevyydestä. ETSK suosittaakin painokkaasti toteuttamaan lisätoimenpiteitä matkustajien ja työntekijöiden terveyden suojelemiseksi erityisesti suljetuissa tiloissa ja paikoissa, joissa on paljon ihmisiä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK huomauttaa, että tarvitaan tehokkaita ja kiireellisiä toimia, kuten matkustussääntöjen parempaa koordinointia maiden välillä, jotta voidaan varmistaa matkailun käynnistäminen uudelleen turvallisesti, sillä meillä ei ole varaa menettää toista matkailukesää. Pandemia on maailmanlaajuinen ongelma, jonka ratkaiseminen edellyttää globaalia lähestymistapaa ja luottamusta, sillä maiden yksittäin toteuttamat ratkaisut eivät toimi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | ETSK korostaa, että ollakseen tehokas vihreän todistuksen on oltava täysin yhteentoimiva, turvallinen ja todennettavissa. Tästä syystä kaikkien Euroopan maiden olisi tehtävä yhteistyötä, jotta voitaisiin luoda mahdollisimman pian yhdenmukaiset perusedellytykset (eli todistuksen sisältö, muoto, periaatteet ja tekniset standardit). Tähän sisältyvät yhteiset vaatimukset siitä, kuinka kauan (ja mitkä) testit ja rokotteet ovat päteviä ja miten ihmisten voidaan katsoa olevan ”parantuneita”.
  ETSK toteaa, että matkustussääntöjen on oltava selkeitä ja niitä on sovellettava kansainväliseen lento-, tie- ja meriliikenteeseen. On huomattava, että vihreän todistuksen soveltaminen kuuluu yhteisesti rajaviranomaisten ja liikenteenharjoittajien vastuulle. |
| --- | --- |

4.5

ETSK toteaa, että matkustussääntöjen on oltava selkeitä ja niitä on sovellettava kansainväliseen lento-, tie- ja meriliikenteeseen. On huomattava, että vihreän todistuksen soveltaminen kuuluu yhteisesti rajaviranomaisten ja liikenteenharjoittajien vastuulle.

| 4.6 | ETSK katsoo, että vihreä todistus on suunniteltu mahdollisimman yksinkertaiseksi, pakettina toteutettavaksi, ja se perustuu osallistuvien maiden väliseen luottamukseen ja edellyttää myös pysyvää mekanismia jatkuvaa uudelleenarviointia varten sen hyväksymisen jälkeen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | ETSK:n mukaan järjestelmän tulee perustua seuraaviin periaatteisiin: a) Vihreällä todistuksella olisi pyrittävä vähentämään riskin vaikutusta tasolle, jota kansalliset viranomaiset pitävät hyväksyttävänä ja joka on WHO:n linjauksen mukainen. b) Kansainvälisten matkustusrajoitusten olisi oltava oikeassa suhteessa lähtö- ja kohdemaan epidemiologiseen tilanteeseen nähden. c) Karanteeni voisi olla edelleen tarpeen mukaan viranomaisten käytettävissä oleva väline. d) Järjestelmään osallistuvat maat hyväksyvät muiden osallistuvien maiden kansallisten viranomaisten hyväksymät testit. e) Prosessien mutkikkuus, kerättävät tiedot ja rajojen yli siirrettävät tiedot olisi minimoitava. f) Järjestelmän olisi oltava yhteentoimiva ja sen olisi perustuttava yhteiseen nimikkeistöön ja tiedonsiirtomuotoon. g) Järjestelmässä olisi noudatettava sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta niin, että rekisteröidyille tehdään alusta lähtien selväksi, mitä tietoja kerätään, miten ja missä tarkoituksessa niitä kerätään ja kuinka kauan niitä säilytetään. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Rokotuskampanjat ja rokotteita ja todistuksia koskevat säännöt pysyvät jatkossakin jäsenvaltioiden yksinomaisessa toimivallassa ja niiden vastuulla. Yksikään jäsenvaltio ei ole päättänyt tehdä rokotuksesta pakollista (lukuun ottamatta erityistapauksia, kuten hoitohenkilökunta Italiassa), ja vaikuttaa hyvin epätodennäköiseltä, että näin tehtäisiin tulevina kuukausina.
  Turvallisen ja tehokkaan covid-19-rokotteen yleinen ja tasapuolinen saatavuus on kuitenkin olennaisen tärkeää ihmishenkien pelastamiseksi, julkisen terveydenhuoltojärjestelmän turvaamiseksi ja talouden elvyttämiseksi. ETSK korostaa tarvetta nopeuttaa rokotuksia lisäämällä rokotetuotantoa ja parantamalla avoimuutta ja ennakoitavuutta, jotta kaikkialla EU:ssa voidaan taata rokotteiden riittävä määrä koordinoiduin ja yhtenäisin toimin. Tämä on myös tärkeä ennakkoedellytys digitaalisen vihreän todistuksen toiminnalle ja kansalaisten yhdenvertaiselle kohtelulle. |
| --- | --- |

4.8

Turvallisen ja tehokkaan covid-19-rokotteen yleinen ja tasapuolinen saatavuus on kuitenkin olennaisen tärkeää ihmishenkien pelastamiseksi, julkisen terveydenhuoltojärjestelmän turvaamiseksi ja talouden elvyttämiseksi. ETSK korostaa tarvetta nopeuttaa rokotuksia lisäämällä rokotetuotantoa ja parantamalla avoimuutta ja ennakoitavuutta, jotta kaikkialla EU:ssa voidaan taata rokotteiden riittävä määrä koordinoiduin ja yhtenäisin toimin. Tämä on myös tärkeä ennakkoedellytys digitaalisen vihreän todistuksen toiminnalle ja kansalaisten yhdenvertaiselle kohtelulle.

| 4.9 | Jäsenvaltioiden olisi käytettävä pandemiasta elpymiseen tarkoitettuja varoja rokotusohjelmiin, jotka on suunnattu niille väestönosille, joita olisi muutoin vaikeampi saavuttaa, kuten maaseudulla tai köyhemmillä alueilla kaukana sairaaloista ja klinikoista asuville. Lisäksi olisi vältettävä etnisiin vähemmistöihin kohdistuvaa syrjintää.
  EU:n olisi myös investoitava enemmän valistuskampanjoihin rokotusten hyödyistä. Tämä auttaisi torjumaan disinformaatiota, joka saa ihmiset suhtautumaan kielteisesti rokotuksiin. |
| --- | --- |

4.9

EU:n olisi myös investoitava enemmän valistuskampanjoihin rokotusten hyödyistä. Tämä auttaisi torjumaan disinformaatiota, joka saa ihmiset suhtautumaan kielteisesti rokotuksiin.

| 4.10 | ETSK:n mielestä EU:n jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kaikilla kansalaisilla on helppo ja maksuton mahdollisuus päästä testaukseen (ja saada testitulokset nopeasti), jotta vältetään se, että rokottamattomien henkilöiden vapaata liikkuvuutta rajoitetaan epätasa-arvoisesti, erityisesti kun otetaan huomioon maaseutu- ja kaupunkialueiden väliset mahdolliset erot. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK pitää tarpeellisena selventää, että digitaalinen vihreä todistus ei ole edellytys vapaan liikkuvuuden harjoittamiselle ja että ehdotetussa asetuksessa ei aseteta rokotusvelvoitetta tai -oikeutta. ETSK huomauttaa, että kaikenlaiset immuniteettia koskevat todistukset herättävät eettisiä kysymyksiä, jotka liittyvät kunnioitukseen, yksilön oikeuksiin ja etuihin, kansanterveydelliseen vastuuseen ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen. Erityisesti sosiaalisesti syrjäytyneisiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvia vaikutuksia on arvioitava ja seurattava asianmukaisesti. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | ETSK toteaa, että digitaalinen vihreä todistus tukee kipeästi kaivattua matkailun ja matkailualan elpymistä. Se on myös erittäin tärkeä liikematkojen kannalta sekä kaiken muun sellaisen julkisen kanssakäymisen kannalta, joka vauhdittaa taloutta, kulttuuritapahtumia ja muita sosiaalisia tapahtumia ja vaikuttaa myönteisesti ihmisten (psyykkiseen ja fyysiseen) terveyteen. Komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että todistus ja sen päivittäminen ovat maksuttomia 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Todistuksessa tulisi olla QR-koodi turvallisuuden ja aitouden varmistamiseksi, ja se tulisi laatia todistuksen myöntävän jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi. Todistus on tunnustettava kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, jotta voidaan tasoittaa tietä täyden liikkumisvapauden toteutumiselle EU:ssa covid-19-pandemian aikana. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | ETSK haluaa kiinnittää huomiota siihen, että digitaalista vihreää todistusta ei käytetä ainoastaan matkailua varten. Sen avulla voidaan myös helpottaa liikeasioissa tehtäviä matkoja Euroopassa, mutta se saattaa asettaa yksittäiset työntekijät epäedulliseen asemaan. ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot ryhtyvät varotoimiin, jotta tämä ei johda syrjintään työpaikalla eikä vaikuta työllistyvyyteen. ETSK varoittaa lisäksi käyttämästä asetusta väärin helpottamaan kolmansista maista tulevien rokotettujen henkilöiden maahanpääsyä, jotta he voisivat tehdä töitä, joissa on huonot työolot ja -ehdot. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | ETSK toteaa myös, että komission ja jäsenvaltioiden olisi luotava digitaalisen luotettavuuskehyksen infrastruktuuri, joka mahdollistaa todistusten myöntämisen ja todentamisen ja tukee jäsenvaltioita teknisessä täytäntöönpanossa ja varmistaa mahdollisuuksien mukaan yhteentoimivuuden kansainvälisten vakiintuneiden teknologiajärjestelmien kanssa. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK tähdentää, että koska henkilötietoihin sisältyy arkaluonteisia lääketieteellisiä tietoja, on varmistettava erittäin korkeatasoinen tietosuoja ja noudatettava tietojen minimoinnin periaatetta.
  Digitaalisen vihreän todistuksen kehyksen ei pidä varsinkaan edellyttää tietokannan perustamista ja ylläpitoa EU:n tasolla, vaan sen olisi mahdollistettava digitaalisesti allekirjoitettujen yhteentoimivien todistusten hajautettu todentaminen. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että henkilötietoja säilytetään turvallisesti eikä niitä jaeta tai käytetä väärin muihin tarkoituksiin. Tämän lisäksi tietoja saa käsitellä ainoastaan digitaalisen vihreän todistuksen tarkoitusta varten, ja toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tiedot poistetaan myöhemmin. Jos maiden välillä matkustaminen edellyttää vihreää todistusta, on ratkaisevan tärkeää, että kaikilla jäsenvaltioilla on yhteentoimivat järjestelmät yhtä vahvoine tietosuojasäännöksineen ja että niissä velvoitetaan rekisterinpitäjät kuulemaan kansallisia tietosuojavalvontaviranomaisiaan ennen tietojen käsittelyä. ETSK suosittaa, että tietosuoja-asiantuntijat osallistetaan EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla, jotta voidaan varmistaa asianmukainen täytäntöönpano. |
| --- | --- |

4.15

Digitaalisen vihreän todistuksen kehyksen ei pidä varsinkaan edellyttää tietokannan perustamista ja ylläpitoa EU:n tasolla, vaan sen olisi mahdollistettava digitaalisesti allekirjoitettujen yhteentoimivien todistusten hajautettu todentaminen. Jäsenvaltioiden on myös varmistettava, että henkilötietoja säilytetään turvallisesti eikä niitä jaeta tai käytetä väärin muihin tarkoituksiin. Tämän lisäksi tietoja saa käsitellä ainoastaan digitaalisen vihreän todistuksen tarkoitusta varten, ja toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että tiedot poistetaan myöhemmin. Jos maiden välillä matkustaminen edellyttää vihreää todistusta, on ratkaisevan tärkeää, että kaikilla jäsenvaltioilla on yhteentoimivat järjestelmät yhtä vahvoine tietosuojasäännöksineen ja että niissä velvoitetaan rekisterinpitäjät kuulemaan kansallisia tietosuojavalvontaviranomaisiaan ennen tietojen käsittelyä. ETSK suosittaa, että tietosuoja-asiantuntijat osallistetaan EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla, jotta voidaan varmistaa asianmukainen täytäntöönpano.

| 4.16 | ETSK varoittaa myös siitä, että digitaalinen vihreä todistus paljastaa arkaluonteisia henkilökohtaisia lääketieteellisiä tietoja matkustajien tilanteesta rokotusten, vasta-aineiden tai testien osalta. ETSK suosittaakin, että digitaalinen vihreä todistus laaditaan siten, että nämä tiedot ovat vain matkustajan nähtävissä ja että ulkopuoliset henkilöt näkevät vain sen, että matkustaja täyttää tietyn vaatimuksen. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | ETSK katsoo, että kotitestit ja verinäytteestä tehtävät koronaviruksen vasta-ainetestit on lisättävä niiden menetelmien joukkoon, joiden perusteella voi saada digitaalisen vihreän todistuksen. Käytäntö on osoittanut, että verinäytteestä tehtävällä koronaviruksen vasta-ainetestillä on sama merkitys kuin parantumistodistuksella. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | ETSK:n mielestä on tehtävä selväksi, mitä tapahtuu Euroopan lääkeviraston parhaillaan arvioitavana oleville rokotteille. Tämä on erityisen tärkeää niille EU-maille, jotka ovat käyttäneet tällaisia rokotteita. |
| --- | --- |

4.18

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 337, 14.10.2020, s. 3.

1

(2)  Vuosina 2014–2018 matkailijamäärät olivat suurimmat Euroopassa. Sinne suuntautui kyseisellä kaudella maailmanlaajuisesti joka vuosi yli 50 prosenttia ulkomaanmatkoista. Matkustaminen Euroopan kohteisiin kasvoi 24,3 prosenttia vuosina 2014–2018.

2

(3)  UNWTO, maaliskuu 2021.

3

(4)  Eurostat.

4

(5)  Myös YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi (UNCTAD) korostaa niiden välillisten menetysten merkitystä, jotka johtuvat matkailualaan liittyvistä alojen välisistä yhteyksistä. BKT:n supistumisen arvioidaan olevan noin 2–3 kertaa suurempi kuin kansainvälisten matkailutulojen välitön menetys. UNCTAD:n raportin mukaan covid-19-pandemian aiheuttamat suorat ja välilliset menetykset matkailualalla saattaisivat olla maailmanlaajuisesti arviolta noin 4 prosenttia koko maailman BKT:stä, mutta vaikutus vaihtelee maittain riippuen matkailun merkityksestä kussakin maassa.

5

(6)  OECD Economic Outlook, joulukuu 2020 ja World Travel & Tourism Council.

6

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/152 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/152

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin”

(COM(2020) 741 final)

(2021/C 286/26)

| Esittelijä: | Marcin Wiesław NOWACKI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Marcin Wiesław NOWACKI

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 14.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon numero | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 239/1/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 24.2.2021

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

14.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon numero

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

239/1/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti strategiaan, jolla pyritään valjastamaan merellä tuotettavan uusiutuvan energian tarjoamat mahdollisuudet ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on hyvillään ehdotuksista sisällyttää merten uusiutuvien energialähteiden kehittämistavoitteet merten aluekehityssuunnitelmiin valtio- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komitea katsoo, että strategiaan olisi sisällytettävä laskelmia tuulienergian osuudesta kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä nollanettopäästötasolle vuonna 2050. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti näkemykseen, jonka mukaan hyvin säänneltyjen energiamarkkinoiden olisi tarjottava asianmukaisia investointisignaaleja. Komitea katsoo, että ennakoitavissa olevalla ja vakaalla sääntely-ympäristöllä on keskeinen rooli merituulivoiman kehittämisessä. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kun otetaan huomioon tietyt ominaispiirteet, kuten meren syvyysprofiili ja välimatka muihin maihin, ETSK toteaa, että hybridihankkeiden toteuttaminen on mahdollista vain Pohjanmerellä ja Itämerellä. Lisäksi odotetun kehitysvauhdin huomioon ottaen ETSK katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden toimissa olisi ensisijaisesti keskityttävä hyödyntämään kaikkein edistyneimpiä hankkeita, jotka on tarkoitus liittää radiaalisesti kansalliseen sähköjärjestelmään. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK on pettynyt pintapuoliseen tapaan, jolla strategiassa käsitellään käytettyjen tuuliturbiinien kierrätystä, ja kehottaa komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota käytöstäpoistokustannuksiin. Komitea korostaa sitä, että puhdas energia parantaisi paikallisympäristön ilmanlaadun lisäksi myös ympäristöä ja ilmastoa kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti Pohjanmeren, Itämeren, Välimeren, Mustanmeren, EU:n osan Atlantin valtamerestä ja EU:n saarien tarjoaman potentiaalin kartoittamiseen. On ymmärrettävää asettaa etusijalle uusien hankkeiden luominen Pohjanmerelle, kun otetaan huomioon alueella jo olemassa olevan infrastruktuurin tarjoamat mahdollisuudet. Energian toimitusvarmuuden sekä EU:n sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi komitea korostaa kuitenkin tarvetta tehdä oikeasuhteisia investointeja merituulipuistoihin kaikilla EU:n merialueilla. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannattaa ehdotusta Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevan asetuksen (TEN-E-asetus) muuttamisesta siten, että siihen sisällytetään yhden yhteyspisteen periaate merellä tuotettavan energian hankkeita varten. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK on huolissaan erityistoimenpiteitä ja tukivälineitä koskevasta yksityiskohtaisuuden puutteesta, joka saattaa vaarantaa uusiutuvien energiamuotojen rahoittamisen. Komitea katsoo, että nykyisten ohjelmien yhteyteen olisi luotava yksi ainoa väline, josta rahoitetaan merituulivoimahankkeita. Lisäksi tällainen toimintamalli olisi ulotettava muuntyyppisiin uusiutuviin energialähteisiin, kuten maatuulivoimaan ja aurinkosähköön Euroopan energiaunionin ja uusiutuvia energialähteitä koskevan toisen direktiivin tavoitteiden mukaisesti, sillä niissä on nimenomaisena lähtökohtana, että hajautetummat ja alueelliset tuotantolaitokset edistävät lisäpotentiaalin kerryttämistä alueelliselle lisäarvolle, työpaikkojen luomista ja suuren yleisön asettamista politiikan polttopisteeseen ja sen jäsenten tekemistä aktiivisiksi tuottajiksi ja tuottajakuluttajiksi. ETSK panee tässä yhteydessä jossain määrin huolestuneena merkille, että komissio käsittelee tällä hetkellä ”ainoastaan” offshore- ja vetyteknologiaa, mutta jättää nämä hajautetut toimintatavat huomiotta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Komitea toteaa, että kaikilla merituulipuistoihin tehtävillä investoinneilla olisi vaikutettava mahdollisimman suotuisasti investoinnin välittömässä läheisyydessä sijaitsevien alueiden sosioekonomiseen kehitykseen edistämällä hankkeeseen osallistumista eli ”paikallista sisältötekijää”. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK on tyytyväinen siihen, että strategiaa on määrä täydentää suunnitelmalla, jolla kehitetään merituulivoima-alan osaamista ja koulutusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK panee merkille EU:n pyrkimyksen ottaa johtoasema merituulivoiman alalla ja on tyytyväinen tuulienergian tuotannon laajentamiseen sekä maalla että merellä. Sen vuoksi komitea odottaa, että komissio täydentää offshore-strategiaa mahdollisimman pian maissa toteutettavalla strategialla. |
| --- | --- |

1.12

2.   Johdanto

| 2.1 | Lausunnon aiheena on 18. marraskuuta 2020 julkaistu EU:n strategia merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin. Strategia on olennainen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vuoteen 2030 ulottuvaan ilmastotavoitesuunnitelmaan liittyvässä vaikutustenarvioinnissa todetaan, että vuoteen 2030 mennessä yli 80 prosenttia sähköstä olisi tuotettava uusiutuvista energialähteistä ja että vuoden 2050 ilmastotavoitteen saavuttaminen edellyttää käytössä olevan arviolta 300 gigawattia merituulivoimaa, jota on täydennettävä noin 40 gigawatilla merienergiaa. Lausunnossa käsitelty strategia osoittaa, miten EU voi saavuttaa tämän tavoitteen. |
| --- | --- |

2.2

3.   Yleisiä huomioita

| 3.1 | Strategian avulla pyritään nopeuttamaan siirtymistä puhtaan energian käyttöön ja pitämään samalla kiinni tärkeistä tavoitteista luoda Eurooppaan talouskasvua ja työpaikkoja. Tärkeimmät syyt strategian käyttöönottoon ovat seuraavat:






  — | ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan ensimmäisen sopimuksen (Pariisi 2015) sitoumusten täytäntöönpano |
| --- | --- | --- |

3.1

—

ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan ensimmäisen sopimuksen (Pariisi 2015) sitoumusten täytäntöönpano

| — | Euroopan talouden kilpailukyvyn palauttaminen parantamalla energiatehokkuutta |
| --- | --- |

—

Euroopan talouden kilpailukyvyn palauttaminen parantamalla energiatehokkuutta

| — | uusien työpaikkojen luominen lisäämällä investointien määrää, mikä auttaa lieventämään covid-19-pandemian sosioekonomisia vaikutuksia ja edistämään Euroopan talouden kehitystä. |
| --- | --- |

—

uusien työpaikkojen luominen lisäämällä investointien määrää, mikä auttaa lieventämään covid-19-pandemian sosioekonomisia vaikutuksia ja edistämään Euroopan talouden kehitystä.

| 3.2 | Strategian mukaan merituulivoiman kapasiteettia lisätään nykyisestä 12 gigawatin tasosta vähintään 60 gigawattiin vuoteen 2030 mennessä ja 300 gigawattiin vuoteen 2050 mennessä. Lisäksi komissio aikoo lisätä vuoteen 2050 mennessä 40 gigawatilla merienergian ja muiden uusien teknologioiden, kuten kelluvien tuulivoima- ja aurinkosähkölaitosten kapasiteettia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan arviolta noin 800 miljardin euron investointeja. EU:n ja jäsenvaltioiden hallitusten osallistumista on myös lisättävä, koska nykyisiä politiikkoja noudattaen nykyinen ja ennakoitu asennuskapasiteetti johtaisi vain noin 90 gigawatin käyttöön vuonna 2050. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti strategiaan, joka sisältää sääntelyehdotuksia ja toimenpiteitä, joiden avulla voidaan keskittyä merituulivoimaa koskevan yhteistyön kehittämiseen, vahvistamiseen ja syventämiseen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Komitea toteaa, että edellä mainitut tiedot osoittavat sijoittajien, EU:n teollisuuden sekä siirto- ja jakeluverkonhaltijoiden kohtaamien haasteiden laajuuden. Strategia tarjoaa optimistisia näkymiä, kuten mahdollisuuksia lisätä yksityisiä investointeja tai luoda uusia työpaikkoja. Komitea toteaa kuitenkin, että strategian tiedot merituulivoiman kehittämistä koskevien ennusteiden yhteydestä työpaikkojen luomiseen ovat epämääräisiä. Lisäksi on tärkeää huomata, että uusia työpaikkoja syntyy energia-alan lisäksi myös maalla tapahtuvaan toimintaan, kuten satamien kehittämiseen ja laivaukseen. Strategiassa käsitellään myös alan teollisuuden kehityksen vaikutusta EU:n bkt:hen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK toteaa, että strategia perustuu yhteenliitettyyn ympäristöön, jossa merellä tuotettavan uusiutuvan energian tuotannon on sovittava yhteen monien ”muiden merellä toteutettavien toimien” kanssa (matkailu, kalastus, vesiviljely jne.), hybridihankkeet ovat vuorovaikutuksessa rajayhdysjohtojen kanssa, kehitys perustuu useissa maissa asetettuihin tavoitteisiin ja sisämaavaltiot saattavat rahoittaa merellä toteutettavia hankkeita. Koska EU yhteisrahoittaa merellä toteutettavia hankkeita, ETSK kehottaa varmistamaan avoimuuden taakan ja hyötyjen jakamisessa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK on pettynyt siihen, että strategiaan ei sisälly laskelmia tuulienergian osuudesta kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä nollanettopäästötasolle vuonna 2050. Keskittyminen ainoastaan asennettuun kapasiteettiin tarkoittaa sitä, että tätä vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeistä tekijää ei oteta huomioon. |
| --- | --- |

3.7

4.   Merellä tuotettavaan uusiutuvaan energiaan liittyvien teknologioiden näkymät

| 4.1 | EU:n merilaitokset tuottavat energiaa 12 gigawattia, mikä vastaa 42:ta prosenttia maailman merituulivoimakapasiteetista. Useimmat hankkeet liittyvät merenpohjassa sijaitseviin turbiineihin. Komitea katsoo, että tämä teknologia on saavuttanut tietynasteisen kypsyyden, mistä on osoituksena energian tasoitettujen kokonaistuotantokustannusten väheneminen merituulivoiman osalta 44 prosenttia kymmenen viime vuoden aikana. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komitea aprikoi, pitäisikö merituulivoiman kehittämisstrategian perustua hybridihankkeiden kaltaisten teknologioiden kehittämiseen, ja kiinnittää huomiota tarpeeseen tuottaa kilpailukykyisesti hinnoiteltua energiaa, joka mahdollistaa EU:n talouden elvyttämisen koronaviruskriisin jälkeen. |
| --- | --- |

4.2

5.   EU:n merialueet: mittavat ja monipuoliset mahdollisuudet ottaa käyttöön merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa

| 5.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Pohjanmerta, Itämerta, Välimerta, Mustaamerta, EU:n osaa Atlantin valtamerestä ja EU:n saaria koskevien mahdollisuuksien kartoittamiseen. Merialueiden potentiaalin määritteleminen strategiassa mahdollistaa sääntelytoimien asianmukaisen suunnittelun ja tavoitteiden saavuttamisen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | On ymmärrettävää asettaa etusijalle uusien hankkeiden luominen Pohjanmerelle, kun otetaan huomioon alueella jo olemassa olevan infrastruktuurin tarjoamat mahdollisuudet. Energian toimitusvarmuuden sekä EU:n sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden varmistamiseksi komitea korostaa kuitenkin tarvetta laatia sellainen energialähteiden yhdistelmä, joka ei ole liian riippuvainen yhdestä energialähteestä, sekä tehdä oikeasuhteisia investointeja merituulipuistoihin kaikilla EU:n merialueilla. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Samalla komitea toteaa, että merituulivoiman kehittämisstrategia on siirtymässä alueellistamista kohti. |
| --- | --- |

5.3

6.   Merialueiden ja luonnonvarojen kestävä hallinta merten aluesuunnittelun avulla

| 6.1 | Tuulienergian kehittämisen nopeuttamiseksi on tarpeen varmistaa merellä sijaitsevien laitosten ja merialueiden muiden käyttötarkoitusten järkevä rinnakkaiselo sekä biologisen monimuotoisuuden suojelu. ETSK suhtautuu myönteisesti ehdotuksiin ottaa huomioon merten uusiutuvien energialähteiden kehittämistavoitteet laadittaessa kansallisia ja alueellisia merten aluekehityssuunnitelmia. Komitea kehottaa komissiota myös ilmoittamaan selkeästi, että arviolta kolme prosenttia Euroopan merialueista, joita tarvitaan merellä tuotettavan uusiutuvan energian tuotannon laajentamiseen, on keskiarvo, ja että on otettava huomioon erityiset tekijät, kuten tuulivoiman laatu ja erilaiset ympäristöt. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK on samaa mieltä siitä, että hallintasuunnitelmien laatiminen ja julkaiseminen antaisivat yrityksille ja sijoittajille tietoa hallintojen aikeista kehittää merellä tuotettavan energian alaa tulevaisuudessa ja helpottaisivat julkisen ja yksityisen sektorin suunnittelua. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Laitosten ympäristövaikutuksia arvioidaan nykyään perinpohjaisesti ja pitkällisesti tehtäessä kaikki tarvittavat hallinnolliset päätökset. Sen vuoksi ETSK kannattaa ehdotusta muuttaa Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevaa asetusta niin, että siihen sisällytetään yhden yhteyspisteen periaate merellä tuotettavaa energiaa koskevia hankkeita varten. |
| --- | --- |

6.3

7.   Uusi lähestymistapa merellä tuotettavaan uusiutuvaan energiaan ja verkkoinfrastruktuuriin nähden

| 7.1 | Useimmat tällä hetkellä toiminnassa olevat merituulivoimalat on otettu käyttöön kansallisina hankkeina, ja ne on liitetty rantaan suoraan radiaalisten yhteyksien kautta. Merituulivoiman kehittämisen nopeuttamiseksi, kustannusten vähentämiseksi ja käytettävän merialueen pienentämiseksi ehdotetaan kuitenkin keskittymistä hybridihankkeisiin. Tällainen järjestelmä on välivaihe kansalliseen sähköverkkoon radiaalisesti liitettyjen perinteisten hankkeiden ja täysin silmukoituneen verkkomallin välillä. Strategiassa esitetään myös melko optimistinen oletus, jonka mukaan naapurijäsenvaltioiden olisi yhdessä asetettava kauaskantoisia tavoitteita merituulivoimalle. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Kun otetaan huomioon tietyt ominaispiirteet, kuten meren syvyysprofiili ja välimatka muihin maihin, ETSK toteaa, että hybridihankkeiden toteuttaminen on mahdollista vain Pohjanmerellä ja Itämerellä. Lisäksi odotetun kehitysvauhdin huomioon ottaen ETSK katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden toimissa olisi ensisijaisesti keskityttävä hyödyntämään kaikkein edistyneimpiä hankkeita, jotka on tarkoitus liittää radiaalisesti kansalliseen sähköjärjestelmään. |
| --- | --- |

7.2

8.   Selkeämpi EU:n sääntelykehys merellä tuotettavalle uusiutuvalle energialle

| 8.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti toteamukseen, jonka mukaan hyvin säänneltyjen energiamarkkinoiden olisi tarjottava asianmukaisia investointisignaaleja. Komitea katsoo, että ennakoitavissa olevalla ja vakaalla sääntely-ympäristöllä on keskeinen rooli merituulivoiman kehittämisessä. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Rajatylittävien energiahankkeiden merkityksen odotettu lisääntyminen merkitsee sitä, että sähkömarkkinoiden sääntöjä on selkiytettävä, kuten tähän strategiaan liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitetään. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Nykyisissä oikeudellisissa puitteissa ei käsitellä innovatiivisia teknologioita, kuten hybridienergiasaarekkeita tai merellä tapahtuvaa vedyn tuotantoa. Komissio ehdottaa erillistä merimarkkina-aluetta, jossa osa pullonkaulatuloista voitaisiin jakaa uudelleen tuottajille, koska se olisi paras malli hybridihankkeiden sääntelemiseksi. ETSK kannattaa tavoitetta luoda offshore-tarjousalueita olettaen, että ne yksinkertaistavat energiamarkkinoiden sääntelyä. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin varmistaa sijoittajien tulopuolen vakaus. Komitea kehottaa joustavuuteen, jotta voidaan edistää merituulivoiman kehittämistä jäsenvaltioissa, missä kyseinen teknologia on alkuvaiheessa, muun muassa myöntämällä suoraa tukea ilman kilpailumenettelyä uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

8.4

9.   Merellä tuotettavaan uusiutuvaan energiaan kohdistuvien yksityisen sektorin investointien houkutteleminen: EU:n rahastojen merkitys

| 9.1 | Strategian täytäntöönpanoon tarvittavien investointien arvioidaan olevan lähes 800 miljardia euroa, josta noin kahdella kolmasosalla on tarkoitus rahoittaa siihen liittyvää verkkoinfrastruktuuria ja kolmanneksella merellä tapahtuvaa tuotantoa. Investoinnit maalla ja merellä sijaitseviin uusiutuvan energian verkkoihin olivat vuoteen 2020 päättyvien kymmenen vuoden aikana noin 30 miljardia euroa. Strategian mukaan määrärahoja lisättäisiin tulevalla vuosikymmenellä yli 60 miljardiin euroon ja vielä enemmän vuoden 2030 jälkeen. Lisäksi strategiassa odotetaan, että suurin osa näistä investoinneista rahoitetaan yksityisellä pääomalla. Asiakirja osoittaa kuitenkin, että komissio, Euroopan investointipankki ja muut rahoituslaitokset tekevät yhteistyötä tukeakseen strategisia investointeja merituulivoimaan. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | ETSK on huolissaan erityistoimenpiteitä ja tukivälineitä koskevasta yksityiskohtaisuuden puutteesta, joka saattaa jatkossa vaarantaa uusiutuvien energiamuotojen rahoittamisen. Nykyisen strategian perusteella sijoittajien käytettävissä on kahdeksan erilaista EU:n rahastoa. Alan odotettuja rahoitusosuuksia ei ole ilmoitettu ja etenkään EU:n varojen osuutta ei tiedetä. Komitea katsoo, että yhden ainoan merituulivoimahankkeiden rahoittamiseen tarkoitetun välineen luominen nykyisten ohjelmien yhteyteen olisi olennaisen tärkeää pyrittäessä varmistamaan, että hankkeet rahoitetaan ja niitä kehitetään nopeasti. Lisäksi tällaista lähestymistapaa olisi laajennettava muunlaisiin uusiutuviin energialähteisiin. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | ETSK huomauttaa, että kaikilla merituulipuistoihin tehtävillä investoinneilla olisi vaikutettava mahdollisimman suotuisasti investoinnin välittömässä läheisyydessä sijaitsevien alueiden sosioekonomiseen kehitykseen edistämällä hankkeeseen osallistumista eli ”paikallista sisältötekijää”. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Strategiaan sisältyy mahdollisuus ottaa käyttöön uusiutuvan energian rahoitusmekanismi, jonka avulla voidaan jakaa merellä tuotettavaan energiaan liittyvien hankkeiden hyödyt niiden jäsenvaltioiden kanssa, joilla ei ole rannikkoa. Komitean näkemyksen mukaan oletus, että sisämaassa sijaitsevat jäsenvaltiot haluaisivat rahoittaa tuulienergiaa omilla varoillaan vastineeksi tilastollisista eduista, on liian optimistinen. |
| --- | --- |

9.4

10.   Tutkimuksen ja innovoinnin kohdentaminen merellä toteutettavien hankkeiden tukemiseen

| 10.1 | ETSK on erittäin pettynyt pintapuoliseen tapaan, jolla strategiassa käsitellään käytettyjen tuuliturbiinien kierrätystä. Strategiassa todetaan, että kiertotalouden mukaisen suunnittelun periaate on sisällytettävä järjestelmällisemmin uusiutuvia energialähteitä koskevaan tutkimukseen ja innovointiin. Siinä ei kuitenkaan esitetä yksityiskohtaisia tietoja tämän periaatteen mahdollisesta täytäntöönpanosta. Komitea toteaa, että tuulivoimaloiden käytöstä poistettujen lapojen käsittely maalla on kasvava ongelma Saksan kaltaisissa maissa, joissa harkitaan mahdollisuutta haudata ne maahan. On huomattava, että merellä sijaitsevat tuulivoimalat ovat paljon suurempia kuin muualla, mikä heijastuu suoraan ongelman laajuuteen. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Komitea korostaa sitä, että puhdas energia parantaisi paikallisympäristön ilmanlaadun lisäksi myös ympäristöä ja ilmastoa kokonaisuudessaan. ETSK vastustaa merituulivoiman nopeaa kehittämistä ottamatta huomioon sen mahdollisia ympäristövaikutuksia ja kehottaa komissiota kiinnittämään asianmukaista huomiota käytöstäpoistokustannuksiin. Itse asiassa tapauksissa, joissa hankkeita rahoitetaan EU:n rahoituksella, kustannukset olisi arvioitava jo etukäteen ja asianmukaista vastuuta olisi noudatettava. |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että uutta strategiaa on määrä täydentää suunnitelmalla, jolla kehitetään merituulivoima-alan osaamista ja koulutusjärjestelmiä. Suunnitelmaa laativat työllisyyden pääosasto ja meri- ja kalastusasioiden pääosasto. Osaamisen laajentaminen on keskeinen tekijä alan kehittämisessä. Alan kestävä ja nopea kehitys edellyttää koulutusohjelmien toteuttamista jäsenvaltioissa, joissa teknologian kehitys on vielä alkuvaiheessa. Strategia osoittaa, että olemassa olevia EU:n välineitä ja rahastoja voidaan käyttää tähän tarkoitukseen. Komitea katsoo, että merituulivoima-alan osaamisen kehittämisen tärkeys edellyttää erityisten välineiden ja varojen luomista EU:n tasolla. |
| --- | --- |

10.3

11.   Koko Euroopan toimitus- ja arvoketjun vahvistaminen

| 11.1 | Toimitusketjun vahvistaminen edellyttää yhteensä noin 0,5–1 miljardin euron investointeja. ETSK pitää valitettavana, että ei anneta selkeää tietoa siitä, miten nämä varat otettaisiin käyttöön ja missä aikataulussa. |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti suunnitelmaan vahvistaa puhtaan energian teollisuusfoorumia ja perustaa sen yhteyteen erityinen merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa käsittelevä ryhmä vuonna 2021. |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | Komitea on vakavasti huolissaan komission ja sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaisen verkoston (ENTSO-E) suunnitelmista edistää eri valmistajien tuottamien muuntimien standardointia ja yhteentoimivuutta vuoteen 2028 mennessä. Tämä määräaika on liian kaukana, erityisesti kun otetaan huomioon, että merituulipuistojen kapasiteettia on määrä lisätä 60 gigawattiin vuoteen 2030 mennessä. Komitea toivoo, että suunnitelmalle määriteltäisiin määräaika, joka mahdollistaisi realistisen aikataulun laitteistostandardien kehittämiselle. |
| --- | --- |

11.3

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/158 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/158

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle”

(COM(2020) 789 final)

(2021/C 286/27)

| Esittelijä: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Tanja BUZEK |

Esittelijä:

Stefan BACK

Toinen esittelijä:

Tanja BUZEK

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 14.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 230/1/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 26.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

14.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

230/1/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti uuteen liikkuvuusstrategiaan, jossa keskitytään kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen, korostetaan liikenteen elintärkeää asemaa ja sen etuja kansalaisille ja EU:n taloudelle, mutta tarkastellaan myös siitä yhteiskunnalle aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Strategiassa sisämarkkinat ja sosiaaliset kysymykset tunnustetaan keskeisiksi tekijöiksi siirtymässä entistä kestävämpään ja älykkääseen liikkuvuuteen, mutta ei noudateta kuitenkaan täysin tätä ajatusta. Itse asiassa strategian liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitettyjä puutteita ei tarkastella riittävästi strategian toimissa tai asiaa koskevissa luvuissa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kannattaa yleistä lähestymistapaa, jossa strategia sisällytetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja jossa painotetaan erityisesti ilmastotavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä toimia. Komitea kyseenalaistaa kuitenkin, onko teknisten toimenpiteiden ja liikennepolitiikan toimenpiteiden välinen tasapaino asianmukainen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea korostaa erityisesti, että monilla kestävyyteen ja digitalisointiin liittyvillä ehdotetuilla toimilla on laaja-alaisia vaikutuksia sisämarkkinoihin ja liikennealan työntekijöihin. Mikäli tähän ei kiinnitetä riittävästi huomiota, sillä voi olla vaikutusta täytäntöönpanon onnistumiseen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EU:n onnistuneen liikkuvuusstrategian on myös kuljettava rinnan koko liikennealan kilpailukyvyn ja siihen liittyvän EU:n teollisen perustan vahvistamisen kanssa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Ennenkokematon covid-19-pandemia on osoittanut hyvin toimivien liikenteen sisämarkkinoiden ja kestävien toimitusketjujen ratkaisevan merkityksen sekä julkisen liikenteen merkityksen kriittisten työntekijöiden liikkumisen kannalta. Liikenneala on sen seurauksena myös ajautunut vaikeaan selviytymiskamppailuun liikennemäärien laskettua pandemian takia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Pandemia toi dramaattisella tavalla esille tuhansien liikennealan työntekijöiden tilanteen heidän jäädessään jumiin eri puolille Eurooppaa ja maailmaa epävarmoissa työsuhteissa. Pandemia paljasti myös liikennealan sosiaalisen kriisin, sillä viime vuosikymmenten sisämarkkinapainotteinen liikennepolitiikka ei ole onnistunut ehkäisemään työolojen heikkenemistä kaikissa liikennemuodoissa. ETSK katsookin, että sosiaalisesti kestävän liikennejärjestelmän alalla olisi edettävä pikaisesti yhtä kunnianhimoisin tavoittein. Lisäksi lähitulevaisuudessa laadittavan kriisiajan varautumissuunnitelman avulla on pyrittävä ehkäisemään liikennealan työntekijöille aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK on tyytyväinen siihen, että strategiassa korostetaan naisten asemaa liikenteessä, mutta pitää tässäkin valitettavana, ettei tätä kunnianhimoista tavoitetta ole konkretisoitu toimenpiteiksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kannattaa painopisteitä, jotka koskevat tarvetta saattaa päätökseen yhtenäinen eurooppalainen liikennealue ja vahvistaa sisämarkkinoita, myös covid-19-pandemiasta saatujen kokemusten valossa, sekä tarvetta laatia kriisiajan varautumissuunnitelma. ETSK painottaa kuitenkin, että tällaisen kriisiajan varautumissuunnitelman laatimisen on perustuttava vakavaan vuoropuheluun järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten kanssa sekä työmarkkinaosapuolten kanssa saavutettavaan yhteisymmärrykseen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että häiriönsietokykyisen liikkuvuuden välitavoitteiden rajaaminen TEN-T-verkon oikea-aikaiseen täytäntöönpanoon ja liikennekuolemien määrän vähentämiseen vaikuttaa erittäin puutteelliselta strategian tähän osaan sisältyvien aiheiden laajuus huomioon ottaen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa kaikkien liikennemuotojen tekemistä entistä kestävämmiksi ja kestävän multimodaalisen liikennejärjestelmän edistämistä liikennemuotojen välisen yhteistyön ja optimoitujen ympäristöominaisuuksien sekä kunkin liikennemuodon sosiaalisen kestävyyden pohjalta. Komitea katsoo, että ajoneuvojen päästöt olisi mitattava ajoneuvon elinkaaren ajalta ja koko käyttövoimaketjuun perustuvalla menetelmällä. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Välitavoite 1, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä käytössä olisi vähintään 30 miljoonaa päästötöntä ajoneuvoa ja 80 000 päästötöntä kuorma-autoa, vaikuttaa ylioptimistiselta, eikä sitä ole analysoitu riittävästi, sillä ei ole selkeää käsitystä suunnitellun kaluston edellyttämästä latauspisteiden määrästä. ETSK varoittaa asettamasta liian kunnianhimoisia tavoitteita, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti strategian uskottavuuteen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK pohtii sitä, onko uusi strategia johdonmukainen sellaisen lähestymistavan kanssa, jossa eri liikennemuodot katsotaan yhdistetyksi resurssiksi, jossa multimodaalisen liikennejärjestelmän puitteissa edistetään liikennemuotojen yhteistyötä sellaisten ratkaisujen pohjalta, joilla on paras ympäristöjalanjälki – ja sosiaalinen jalanjälki – ja jotka ovat tehokkaimpia. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Sosiaalinen polkumyynti ja sopimattomat käytännöt yhdellä alalla aiheuttavat vääristymiä muilla aloilla. Epävarmat työolot ja sosiaalilainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan puute vääristävät hintasignaaleja ja liikennepalvelun valintaa. ETSK katsoo, että tarvitaan aloite, jotta työvoimakustannukset sisällytetään kestävien liikennepalvelujen oikeudenmukaiseen hinnoittelupolitiikkaan kaikkien ulkoisten kustannusten sisällyttämisen lisäksi. Liikennepalvelun oikeudenmukaiseen vapaaseen markkinahinnoitteluun on sisällyttävä toimeentulon turvaava palkka, sama palkka samasta työstä samassa paikassa, terveydenhuolto ja sosiaaliturva. Julkisen liikenteen hinnoitteluun sisältyy korvaus julkisen palvelun velvoitteesta. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Strategian mukaan meri- ja rautatieliikenteen olisi pystyttävä kilpailemaan tieliikenteen kanssa tasavertaisin edellytyksin vuoteen 2030 mennessä, mutta siinä ei selitetä, miten tämä toteutetaan. Itse asiassa kattavaa strategiaa rautateiden rahtiliikenteen ja lyhyen matkan meriliikenteen edistämiseksi ei esitetä. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Valtiontuki on merkityksellistä, kun pyritään sellaisiin poliittisiin tavoitteisiin kuin sosiaalisesti oikeudenmukainen ja vihreän liikenne. ETSK katsoo, että on pikaisesti tarkasteltava uudelleen – erityisesti meriliikenteen – valtiontukea koskevia suuntaviivoja, jotta voitaisiin varmistaa oikeudenmukaiset sosiaaliset ja taloudelliset edellytykset satama-alalla ja turvata eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyys. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Strategiasta puuttuu myös syvällinen analyysi sisämarkkinoiden ja kilpailupolitiikan ratkaisevista yhteyksistä, ja ETSK jakaa huolen konsortioiden ryhmäpoikkeusasetuksen jatkamisesta. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Strategiassa ei oteta myöskään riittävästi huomioon maaseutualueiden huolia. ETSK kehottaa komissiota käsittelemään tulevassa tiedonannossaan maaseutualueita koskevasta pitkän aikavälin visiosta ratkaisevan tärkeää liikkuvuuskysymystä ja varmistamaan kohtuuhintaiset, tarkoituksenmukaiset ja kaikkien saatavilla olevat vaihtoehdot. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Kestävän vaihtoehdon henkilöliikenteen muodoille tarjoavan kohtuuhintaisen ja laadukkaan julkisen liikenteen saatavuus on oleellista liikenneköyhyyden välttämiseksi, ja erityisen tärkeää se on maaseutualueilla. Kestävän kaupunkiliikenteen aikaansaamiseksi olisi painotettava enemmän julkista liikennettä siirtymän tukirankana sekä merkittävänä sosiaalisen osallisuuden ja laadukkaiden paikallisten työpaikkojen lähteenä. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ETSK katsoo, että kaupunkiliikenne soveltuu yhteistoiminnallisen, yhteenliitetyn ja automatisoidun liikenteen (CCAM) pilottipalveluihin, joiden olisi perustuttava turvallisuusvaikutusten arviointiin sekä vuoropuheluun kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten kanssa. Komitea korostaa, että tarvitaan riittävästi rahoitusta, jotta tarvittavaa osaamista kyetään kehittämään. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Kaupunkiliikenteessä liikkuminen palveluna (MaaS) -alustojen olisi kuuluttava julkiseen vastuuvelvollisuuteen, jotta varmistetaan kaupunkiliikenteen strategioiden (kestävät kaupunkiliikenteen suunnitelmat) täytäntöönpano. Vain sosiaalisesti vastuullisilla liikkuvuuspalvelujen tarjoajilla, joiden työolot ovat oikeudenmukaiset ja kohtuulliset, olisi oltava pääsy MaaS-alustoille ottaen huomioon myös suunniteltu alustatyöntekijöitä koskeva lainsäädäntö. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | ETSK on tyytyväinen strategiassa esitettyihin digitalisointia ja automaatiota koskeviin tavoitteisiin, jotka ovat keinoja saavuttaa kestävyystavoitteet, ja toivoo laajaa keskustelua laajemmista yhteiskunnallisista ja ympäristövaikutuksista. ETSK painottaa tarvetta ihmiskeskeiseen lähestymistapaan, johon sisältyvät myös sosiaaliset ja ympäristöä koskevat näkökohdat. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | ETSK panee huolestuneena merkille, että älykästä liikkuvuutta koskevassa luvussa ei missään kohtaa käsitellä liikennealan työntekijöitä. Digitaali- ja automaatiotekniikkojen tutkimuksessa, suunnittelussa ja käyttöönotossa inhimillinen tekijä on olennainen, jotta innovaatiot voidaan ottaa onnistuneesti käyttöön, ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi tämän on pohjauduttava osallistavaan työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | Digitalisaatio on parhaillaan käynnissä. ETSK pitää valitettavana, että suosituksia sen vaikutuksista liikennealan työvoimaan ei anneta ennen vuotta 2023. ETSK kehottaa ryhtymään välittömästi toimiin yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa sekä hyödyntämään nykyisiä parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

1.23

| 1.24 | Onnistuneet investoinnit digitaaliteknologioihin edellyttävät alusta alkaen osallistavaa työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua, joka käsittää keskustelun digitalisoinnin ja automaation tarkoituksesta (esimerkiksi tehokkuuden lisääntyminen verrattuna ylikapasiteettiin), tarvittavien toimenpiteiden tavoitteesta turvallisempien ja terveellisempien työpaikkojen varmistamiseksi ja työllisyyden turvaamiseksi sekä tuottavuuden kasvun hyötyjen oikeudenmukaisesta jakautumisesta työntekijöille. |
| --- | --- |

1.24

| 1.25 | ETSK on tyytyväinen liikennealan työntekijöiden vahvempaan huomiointiin, mutta tarvitaan konkreettisia lainsäädäntöaloitteita sosiaalisen polkumyynnin kitkemiseksi kaikista liikennemuodoista. ETSK katsoo, että on pikaisesti perustettava liikennealan sosiaalinen työryhmä, jonka jäsenet edustavat kaikkia asianomaisia pääosastoja, kuten liikenteen ja liikkumisen sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastoa. |
| --- | --- |

1.25

| 1.26 | ETSK kannattaa tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2050 mennessä kaikkien liikennemuotojen liikennekuolemien määrän tulisi olla lähellä nollaa. Strategiassa ei kuitenkaan käsitellä tieliikenteen ammattikuljettajia ja erityisesti näiden väsymystä ”kroonisena sairautena” ja merkittävänä tekijänä onnettomuuksissa. Linja-autonkuljettajien osalta ETSK kiinnittää huomiota kertomukseen, jonka Euroopan komission on määrä esittää neuvostolle ja parlamentille, ja odottaa, että EU:n toimielimet toimivat ajo- ja lepoaikoja koskevassa asetuksessa vahvistettujen poliittisten tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.26

| 1.27 | ETSK painottaa, että on tärkeää saada kaikkien kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien, myös työmarkkinaosapuolten, laaja tuki vihreälle, sosiaaliselle ja digitaaliselle siirtymälle, ja on valmis edistämään osaltaan kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää vuoropuhelua strategian muovaamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi. Strategiassa todetaan perustellusti, että siirtymän kestävään, älykkääseen ja häiriönsietokykyiseen liikkuvuuteen on oltava oikeudenmukainen tai se jää toteutumatta. |
| --- | --- |

1.27

2.   Taustaa

| 2.1 | Komission tiedonannossa Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle korostetaan liikenteen elintärkeää asemaa ja sen etuja kansalaisille ja EU:n taloudelle, mutta tarkastellaan myös siitä yhteiskunnalle aiheutuvia kustannuksia. Euroopan komissio ehdottaa tiedonannossaan uutta strategiaa, jotta voidaan saavuttaa tavoitteet kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja 90 prosentilla vuoteen 2050 mennessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti. Siinä esitetään myös etenemissuunnitelma liikennealan digitalisoimiseksi sekä automaation ja tekoälyn kehittämiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-pandemiasta saatujen kokemusten perusteella strategiassa asetetaan EU:n liikennepolitiikan keskeiseksi tavoitteeksi häiriönsietokyky tulevien kriisien varalta sekä yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen loppuunsaattaminen vuoden 2011 liikennepolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Strategiassa esitetään kymmenen keskeistä alaa (lippulaivahanketta) ja 14 konkreettista välitavoitetta ja todetaan myös, että kohtuuhintaisen liikkuvuuden on oltava kaikkien saatavilla ja että alan on tarjottava hyvät sosiaaliset olosuhteet, uudelleenkouluttautumismahdollisuuksia ja houkuttelevia työpaikkoja. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin avulla on varmistettava, että vihreä ja digitaalinen siirtymä toteutetaan oikeudenmukaisesti. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tiedonannon liitteenä olevassa toimintasuunnitelmassa esitetään 82 toimea, jotka on määrä toteuttaa vuosina 2021–2023. Tarkempi analyysi on liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleisiä huomioita: strategian visio

| 3.1 | Viimeisimmän, vuoden 2011 liikennepolitiikkaa koskevan valkoisen kirjan antamisesta on kulunut kymmenen vuotta. Uudella kokonaisvaltaisella komission strategialla on määrä saavuttaa kestävää, älykästä ja häiriönsietokykyistä liikkuvuutta koskevat, perustavaa laatua olevat tavoitteet. Aiemmissa valkoisissa kirjoissa (1992, 2001 ja 2011) keskityttiin pääasiassa yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen perustamiseen sekä sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Jo vuosina 2001 ja 2011 valkoisissa kirjoissa käsiteltiin ongelmia, jotka liittyivät EU:n riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista ja ilmastonmuutokseen, sekä EU:n liikennealan kasvavaa osuutta kasvihuonekaasupäästöistä, mutta niissä asetettuja ilmastotavoitteita ei saavutettu. Ilmastokriisin vuoksi ETSK on hyvin tyytyväinen lähestymistapaan, jossa EU:n uusi liikkuvuusstrategia sisällytetään Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja jossa painotetaan erityisesti ilmastotavoitteiden saavuttamiseen tähtääviä toimia. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Onnistuneen liikkuvuusstrategian on kuljettava käsi kädessä EU:n teollisen perustan vahvistamisen kanssa, jotta voidaan varmistaa, että asiaan liittyvät eurooppalaiset teollisuuden arvoketjut muodostavat EU:n liikenteen kestävän ja digitaalisen muutoksen perustan. Lisäksi vakaana pohjana on oltava koko liikennealan kilpailukyvyn vahvistaminen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ennenkokematon covid-19-pandemia on osoittanut hyvin toimivien liikenteen sisämarkkinoiden ja kestävien toimitusketjujen ratkaisevan merkityksen samalla kun liikennealan toimijat ovat joutuneet sen seurauksena vaikeaan selviytymiskamppailuun liikennemäärien supistuttua pandemian vuoksi. Se toi dramaattisella tavalla esille tuhansien liikennealan työntekijöiden tilanteen heidän jäädessään jumiin eri puolille Eurooppaa ja maailmaa epävarmoissa työsuhteissa, ilman riittävää sosiaaliturvaa ja terveydenhuoltoa ja työnsä menettäessään ilman sosiaalista suojelua. Pandemia paljastaa liikennealan sosiaalisen kriisin, joka tuo näkyviin EU:n aiemman liikennepolitiikan puutteet ja osoittaa, että sosiaalisesti kestävän liikennejärjestelmän alalla on edettävä yhtä kunnianhimoisin tavoittein. ETSK katsoo, että on ehdottomasti tartuttava mahdollisuuteen muovata aidosti kestävää tulevaa yhtenäistä eurooppalaista liikennealuetta, jonka edelleen kehittäminen edellyttää nyt perustavanlaatuista korjausliikettä. Lisäksi tulevaisuuden kriisitilanteiden valmiussuunnitelmassa on pyrittävä ehkäisemään liikennealan työntekijöille aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tähän mennessä toteutetuista aloitteista huolimatta yhtenäistä eurooppalaista liikennealuetta, joka kattaa sisämarkkinat sekä sosiaalisen ja ympäristöä koskevan ulottuvuuden, ei ole saatu aikaan, ja lisätoimia tarvitaan kiireesti. ETSK pitää valitettavana sitä, että vaikka strategiassa esitetään hyvin yksityiskohtaisia ilmasto- ja digitalisointitavoitteita sekä keinoja niiden saavuttamiseksi, sisämarkkina- ja sosiaalikysymyksiä ei tarkastella yhtä perusteellisesti. Tämä on erityisen valitettavaa, koska monilla kestävyyteen ja digitalisointiin liittyvillä ehdotetuilla toimilla on laaja-alaisia vaikutuksia sisämarkkinoihin ja liikennealan työntekijöihin. Sen vuoksi asiaan viitataan käsillä olevassa lausunnossa monessa kohtaa. ETSK toivookin kokonaisvaltaisempaa ja monialaista lähestymistapaa, jotta strategian lopputulema ei olisi Pyrrhoksen voitto. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK on tyytyväinen siihen, että strategiassa korostetaan naisten asemaa liikenteessä ja että komissio ”soveltaa asianmukaisesti liikenteeseen liittyvissä poliittisissa aloitteissaan tasa-arvon valtavirtaistamista”, mutta pitää tässäkin valitettavana, ettei tätä kunnianhimoista tavoitetta ei ole konkretisoitu toimenpiteiksi. Hyvien käytäntöjen jakaminen ja monimuotoisuuden lähettiläiden verkosto eivät riitä sukupuolitietoisen lähestymistavan valtavirtaistamiseen EU:n liikennepolitiikassa. Kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien temaattisessa oppaassa ”Addressing Gender Equity and Vulnerable Groups in SUMPs” on hyviä esimerkkejä toimista. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Valtaosalla strategian osioissa 1–3 esitetyistä suunnitelluista toimista (visio, kestävä liikkuvuus ja älykäs liikkuvuus) on suppea soveltamisala, jossa keskitytään pääasiassa teknisiin kysymyksiin, jotka koskevat ajoneuvojen, alusten ja ilma-alusten ympäristöominaisuuksia, vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa, teollisia ja digitaalisia kehityshankkeita, energiaveroa sekä ulkoisten kustannusten sisällyttämistä hintoihin tavoitteena ”saastuttaja/käyttäjä maksaa” -periaatteen täytäntöönpano. Lippulaivahankkeet 3 ja 4 koskevat lainsäädännöllisiä ja muita politiikkatoimia kestävän matkustaja- ja rahtiliikenteen edistämiseksi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Vaikka sekä ehdotetut toimet että välitavoitteet vaikuttavat vastavuoroisesti kohtalaisen johdonmukaisilta osioissa 1–3 tarkasteltujen pääasiassa teknisten kysymysten osalta, ETSK pohtii, onko teknisten toimenpiteiden ja liikennepolitiikan toimenpiteiden välinen tasapaino asianmukainen ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK kyseenalaistaa myös, onko lähestymistapa oikea, kun komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa tarvitaan lähes 300 sivua strategian tavoitteiden selittämiseksi. Tämä tapa esitellä ja selittää strategiaa ei tee siitä helposti lähestyttävää eikä takaa sille helposti laajaa kannatusta. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Strategiassa todetaan perustellusti, että ”alan arvokkain voimavara ovat ihmiset, eikä kestävä ja älykäs siirtymä ole mahdollinen ilman liikenteen alan työntekijöiden tukea ja hyväksyntää”. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK kiinnittää huomiota Euroopan maaseutualueiden erityiseen huoleen siitä, että kestävälle liikkuvuudelle asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos elämäntavassa tehdään merkittäviä kompromisseja. Komitea kehottaa ennakoivasti komissiota käsittelemään tulevassa tiedonannossaan maaseutualueita koskevasta pitkän aikavälin visiosta ratkaisevan tärkeää liikkuvuuskysymystä ja varmistamaan kohtuuhintaiset, tarkoituksenmukaiset ja kaikkien saatavilla olevat vaihtoehdot. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK painottaa, että suunnitellulle vihreälle ja digitaaliselle siirtymälle on tärkeää saada laajaa kannatusta kaikilta kansalaisyhteiskunnan sidosryhmiltä, myös työmarkkinaosapuolilta. Tämä merkitsee myös sitä, että sosiaalinen ulottuvuus, joka käsittää myös vuoropuhelun siitä, miten siirtymää olisi hallittava ja miten siitä tehdään sosiaalisesti hyväksyttävä, on ratkaisevan tärkeä. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ETSK on valmis edistämään osaltaan kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää vuoropuhelua strategian muovaamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, ja tässä lausunnossa pyritään esittämään konkreettisia ehdotuksia keskustelua varten. |
| --- | --- |

3.13

4.   Kestävä liikkuvuus

| 4.1 | ETSK on yhtä mieltä siitä, että tämän systeemisen muutoksen aikaansaamiseksi tarvitaan kolme pilaria, joilla on ”1) tehtävä kaikista liikennemuodoista kestävämpiä, 2) asetettava kestävät vaihtoehdot yleisesti saataville multimodaalisessa liikennejärjestelmässä ja 3) otettava käyttöön oikeat kannustimet siirtymän ohjaamiseksi”. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Jotta kaikista liikennemuodoista voitaisiin tehdä entistä kestävämpiä, välitavoitteessa 1 tähdätään siihen, että vuoteen 2030 mennessä käytössä on 30 miljoonaa päästötöntä henkilöautoa ja 80 000 päästötöntä kuorma-autoa, kun tällä hetkellä käytössä on noin miljoona päästötöntä henkilöautoa ja 30 000 päästötöntä kuorma-autoa (1). ETSK toteaa, että vuoteen 2030 mennessä käytössä olevia ajoneuvoja koskevat investointipäätökset tehdään nyt tai hyvin pian. Kun otetaan huomioon hintaerot, edelleen suhteellisen harva lataus- ja tankkausinfrastruktuuri sekä ajoneuvojen käyttöikä, skenaario vaikuttaa ylioptimistiselta. Tämän lisäksi suunnitellun kaluston edellyttämästä lataus- ja tankkauspisteiden määrästä ei vaikuta olevan vielä selkeää käsitystä. ETSK varoittaa asettamasta liian kunnianhimoisia tavoitteita, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti strategian uskottavuuteen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Strategiassa pidetään sähköä ja vetyä selkeästi ensisijaisina vaihtoehtoina liikkuvuuden irrottamiseksi hiiliriippuvuudesta. Asianmukaisessa liikkuvuuden päästöttömyyteen tähtäävässä toimintamallissa olisi otettava huomioon ajoneuvojen hiilijalanjälki niiden koko elinkaaren aikana (vuonna 2018 vain 33 prosenttia EU:n sähköstä oli peräisin uusiutuvista lähteistä saatavasta energiasta) ja sitä olisi mitattava koko käyttövoimaketjun kattavalla menetelmällä. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kannattaa vakaasti siirtymistä kestävämpiin liikenneratkaisuihin ja kannustaa Euroopan komissiota kehittämään tätä menettelyä määrittämällä konkreettisia toimia, jotka tukevat myös moottoritonta liikennettä. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetaan etusijalle resurssitehokkuus, joka saavutetaan siirtymällä puhtaaseen kiertotalouteen, palauttamalla biologinen monimuotoisuus, pysäyttämällä julkisten tilojen pilaantuminen ja vähentämällä saastumista. Tämän vuoksi ETSK toistaa, että kestävän liikenteen strategiassa on asetettava prioriteetiksi infrastruktuuria säästävä maankäyttö ja varmistettava kohtuullinen tila kaupungeissa ja taajamissa sekä resurssitehokkuus erityisesti kriittisten resurssien osalta. Perusoikeuksia on kunnioitettava. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio jatkaa yhteistyötä kaupunkien ja jäsenvaltioiden kanssa sen varmistamiseksi, että kaikki suuret ja keskisuuret kaupungit laativat omat kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmansa vuoteen 2030 mennessä. Nykytilanne viittaa siihen, että laadittujen kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien määrä ei kasva toivotulla tavalla ilman kansallisia kehyksiä ja rahoitusvälineitä näiden suunnitelmien kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Strategiassa viitataan vain lyhyesti pysäköinnin hallintaan ja sitä koskevaan politiikkaan. ETSK ehdottaa, että tätä näkökohtaa kehitetään edelleen määrittämällä selkeitä toimia, joissa otetaan huomioon pysäköintialueiden kielteiset vaikutukset maaperän sulkemiseen kaupungeissa. Pysäköinnin hyvä hallinnointi voi auttaa vapauttamaan tärkeää julkista tilaa, tehdä kaupungeista houkuttelevampia, tukea paikallista taloutta, vähentää ajoneuvoliikennettä, ruuhkia ja ilmansaasteita sekä parantaa tieliikenneturvallisuutta. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Kestävän liikenteen toisessa pilarissa tarkastellaan vaihtoehtoisten liikennemuotojen saatavuutta liikennemuodon valitsemiseksi multimodaalisen lähestymistavan pohjalta. Välitavoitteissa 4–8 esitetään vuosille 2030 ja 2050 tavoitteet rautateiden henkilöliikenteen huomattavaksi lisäämiseksi (suurnopeusrautatieliikenteen kaksinkertaistuminen vuoteen 2030 mennessä ja kolminkertaistuminen vuoteen 2050 mennessä) ja tavaraliikenteen huomattavaksi lisäämiseksi (50 prosentin lisäys vuoteen 2030 mennessä ja kaksinkertaistuminen vuoteen 2050 mennessä). Myös joukkoliikenteelle, sisävesikuljetuksille ja lyhyen matkan meriliikenteelle asetetaan tavoitteet. Lisäksi pyritään siihen, että vuoteen 2030 mennessä Euroopassa on vähintään 100 ilmastoneutraalia kaupunkia. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | ETSK pohtii siitä, onko strategia johdonmukainen sellaisen lähestymistavan kanssa, jossa eri liikennemuotoja pidetään yhdistettynä resurssina siten, että edistetään multimodaalisen liikennejärjestelmän puitteissa liikennemuotojen välistä yhteistyötä ympäristöjalanjäljeltään, sosiaaliselta jalanjäljeltään ja tehokkuudeltaan parhaimpien ratkaisujen pohjalta liikennemuotojen välisen kilpailun sijaan. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK kehottaa tässä yhteydessä arvioimaan laajemmin kestävyyttä, jotta sosiaalinen kestävyys voidaan ottaa täysimääräisesti huomioon. ETSK ehdottaa, että strategian ympäristöjalanjälkeä täydennetään ottamalla käyttöön vertailukelpoinen oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot kattava ”eurooppalainen liikenteen työvoiman jalanjälki”, joka käsittää kaikki tarvittavat osatekijät olojen jatkuvan heikkenemisen ehkäisemiseksi, oikeudenmukaisen kilpailun varmistamiseksi liikennemuotojen sisällä ja niiden välillä sekä väärien kannustimien aiheuttaman tuhoisan kilpailun välttämiseksi. Eri liikennemuotojen tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi oikeudenmukaiseen vapaaseen markkinahinnoitteluun on sisällyttävä oikeudenmukaiset työvoimakustannukset, kuten luvussa 6 painotetaan. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | On valitettavaa, että strategian älykästä liikkuvuutta koskevassa pilarissa esitettyihin välitavoitteisiin ei kuulu multimodaalisten tavarankuljetusmallien kehittäminen liikennemuotojen yhteistyön, optimoitujen ympäristöominaisuuksien ja kunkin liikennemuodon sosiaalisen kestävyyden pohjalta optimoimalla resursseja digitaalisten alustojen avulla kaikkea sosiaalilainsäädäntöä noudattaen. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Välitavoitteessa 9 ennakoidaan, että meri- ja rautatieliikenne voisi vuonna 2030 kilpailla yhdenvertaisesti tieliikenteen kanssa, selittämättä miten tämä on määrä saavuttaa, lukuun ottamatta mahdollisesti ulkoisten kustannusten sisällyttämistä hintoihin sekä polttoaineverotusta. Itse asiassa tiedonannosta puuttuu sellainen kattavampi strategia rautateiden tavaraliikenteen ja lyhyen matkan meriliikenteen edistämiseksi, jossa otettaisiin huomioon muun muassa liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa kuvatut rautateiden suuremmat kustannukset ja täsmällisyyteen liittyvät ongelmat. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Välitavoitteessa 4 pyritään siihen, että alle 500 kilometrin aikataulunmukainen joukkoliikenne olisi hiilineutraalia vuoteen 2030 mennessä. On keskusteltava tämän vaikutuksesta linja-autoilla harjoitettavaan henkilöliikenteeseen sekä mahdollisista kielteisistä vaikutuksista kestävyyteen. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Kun poliittisena tavoitteena on saada liikenteestä sosiaalisesti oikeudenmukainen ja vihreän kehityksen mukainen, valtiontuki on merkityksellistä. ETSK katsoo, että valtiontukisuuntaviivoja on tarkistettava pikaisesti. Yksi osatekijä on alueellinen ulottuvuus, esimerkiksi syrjäisten alueiden tapauksessa. Lisäksi ETSK painottaa, että kehotus meriliikenteen valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukauttamisesta niin, että voitaisiin varmistaa oikeudenmukaiset sosiaaliset ja taloudelliset edellytykset satama-alalla ja turvata eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyys, esitettiin jo kauan sitten, jotta merenkulkualasta voitaisiin tehdä sosiaalisesti kestävä, kuten myös kehotus toteuttaa toimia jo ennen vuotta 2023. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | ETSK kritisoi sitä, että strategiassa ei esitetä syvällistä analyysiä sisämarkkinoiden ja kilpailupolitiikan ratkaisevan tärkeästä yhteydestä. ETSK katsoo, että asianmukainen keskustelu meriliikenteen valtiontuesta ja avustuksista ja niiden vaikutuksista satama-alaan on tarpeen. Eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet ovat ilmaisseet yhdessä huolensa konsortioiden ryhmäpoikkeusasetuksen voimassaolon jatkamisesta, joka lisää laivanomistajien ja satamien sidosryhmien eriarvoista kohtelua ja jolla on haitallisia vaikutuksia EU:n satamiin (2). |
| --- | --- |

4.15

5.   Älykäs liikkuvuus

| 5.1 | ETSK on samaa mieltä siitä, että ”innovoinnin muovatessa tulevaisuudessa matkustajien ja rahdin liikkuvuutta tarvitaan oikea kehys ja asianmukaiset toimintaedellytykset helpottamaan siirtymää, joka voi tehdä liikennejärjestelmästä paljon tehokkaamman ja kestävämmän”. ETSK katsoo, että on ehdottomasti noudatettava keskeistä periaatetta, jonka mukaan digitalisaatio ja automaatio ovat välineitä eivätkä tavoitteita itsessään. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK onkin tyytyväinen strategiassa esitettyihin digitalisaatiota ja automaatiota koskeviin tavoitteisiin keinoina saavuttaa kestävyystavoitteet. On äärimmäisen tärkeää tarkastella tekoälyn (AI) yhteiskunnallisia ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia, ”ihminen määrää” -periaatetta sekä henkilötietojen keräämistä ja näiden tietojen käyttöä. Tämä edellyttää laajaa vuoropuhelua. Inhimillinen tekijä on olennainen digitaali- ja automaatioteknologioiden tutkimuksessa, suunnittelussa ja käyttöönotossa, jotta innovaatiot voidaan ottaa onnistuneesti käyttöön, ja oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi tämän on perustuttava osallistavaan työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun. Lähestymistavan on oltava ihmiskeskeinen, ja siinä on otettava huomioon sosiaaliset ja ympäristöä koskevat näkökohdat sekä annettava takeet siitä, että teknologiaa ei käytetä väärin. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK panee merkille, että tiedonannossa ei viitata lainkaan horisontaalisiin aloitteisiin, jotka koskevat tekoälyyn liittyviä turvallisuusseikkoja, vastuuta, perusoikeuksia ja dataa, eikä datasäädöspakettiin tietojen jakamisen valvonnan ja ehtojen osalta. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Jotta EU:sta voisi tulla maailmanlaajuinen edelläkävijä yhteistoiminnallisen, yhteenliitetyn ja automatisoidun liikenteen (CCAM) palvelujen ja järjestelmien kehittämisessä, pilottipalveluita olisi voitava testata helpommin kaupunkien liikennejärjestelmissä turvallisuusvaikutusten arvioinnin sekä kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten kanssa käytävän vuoropuhelun pohjalta. Nykyisiä pilottipalveluita testataan pääasiassa suljetuissa liikennejärjestelmissä (kampukset, teollisuuskompleksit jne.). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | ETSK on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa tarkastellaan kaupunkiliikenteen digitaalista muutosta, joka käsittää liikkumisen palveluna, jakamiseen perustuvat palvelut, kysyntäohjauksiset palvelut ja välitysalustojen ilmaantumisen, sekä mahdollisuuksia ja riskejä, joita tämä tuo kestäville ja tehokkaille liikennekonsepteille. ETSK on tyytyväinen myös siihen, että kohdassa 38 otetaan esille sosiaaliset ja turvallisuutta koskevat huolenaiheet, sillä monet uudet liikkuvuuspalvelut sekä välitysalustat tarjoavat epävarmoja työsuhteita ja matalaa palkkatasoa, mikä voi aiheuttaa kilpailuongelmia. Toimessa 23 ei kuitenkaan ole tarkoitus toteuttaa ”paikallisen kysyntälähtöisen matkustajaliikenteen tasapuolisten toimintaedellytysten ja yhteiskyytialustojen varmistamistoimenpiteiden tarpeen arviointia” kuin vasta vuonna 2022. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Liikkuminen palveluna (MaaS) -alustojen olisi kuuluttava julkiseen vastuuvelvollisuuteen, jotta varmistetaan kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmien täytäntöönpano. Vain sosiaalisesti vastuullisilla liikkuvuuspalvelujen tarjoajilla, joiden työolot ovat oikeudenmukaiset ja kohtuulliset, olisi oltava pääsy MaaS-alustoille ottaen huomioon myös suunniteltu alustatyöntekijöitä koskeva lainsäädäntö. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | ETSK pitää myönteisenä komission lainsäädäntöaloitetta, joka koskee alustatyöntekijöiden työoloja ja -ehtoja, ja odottaa, että ehdotuksella varmistetaan työsuhteen olemassaoloa koskeva olettamus ja yhteiskyytialustojen tai jakelupalvelujen kaltaisten liikennealojen alustatyöntekijöiden oikeudenmukaiset työolot. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK seuraa hyvin tarkasti sitä, miten vastataan huoleen, jonka mukaan älykkäiden liikkuvuusratkaisujen, tekoälyn kehittämisen ja automaation kustannukset voivat mahdollisesti syventää eroja, sillä lähtötaso vaihtelee EU:n jäsenvaltioiden välillä. ETSK pitääkin tärkeänä, että EU:n kannalta menestyksekkäässä strategiassa korjataan näitä investointivajeita tukemalla älykkäitä liikkuvuusratkaisuja köyhemmissä jäsenvaltioissa sekä varmistamalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, sosiaalisesti hyväksyttävät olosuhteet ja ihmiskeskeinen lähestymistapa. |
| --- | --- |

5.8

6.   Häiriönsietokykyinen liikkuvuus

| 6.1 | Häiriönsietokykyistä liikkuvuutta koskevassa osiossa 4 esitetään kolme lippulaivahanketta: sisämarkkinoiden vahvistaminen, liikkuvuudesta kaikille reilu ja oikeudenmukainen ja liikenteen vaarattomuuden ja turvallisuuden vahvistaminen sekä näitä täydentävät välitavoitteet 13 ja 14. |
| --- | --- |

6.1

Merkitys sisämarkkinoiden kannalta

| 6.2 | ETSK kannattaa painopisteitä, jotka koskevat tarvetta saattaa päätökseen yhtenäinen eurooppalainen liikennealue, myös covid-19-pandemiasta saatujen kokemusten valossa, sekä tarvetta laatia kriisiajan varautumissuunnitelma ETSK katsoo kuitenkin, että kriisiajan varautumissuunnitelman laatimisen on perustuttava vakavaan vuoropuheluun järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten kanssa sekä työmarkkinaosapuolten kanssa saavutettavaan yhteisymmärrykseen. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | ETSK pitää kuitenkin valitettavana sitä, että esimerkiksi yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen loppuunsaattamista ja sisämarkkinoiden vahvistamista, TEN-T-verkon oikea-aikaisen täytäntöönpanon merkitystä ja muun muassa akkuja ja vetyä koskevien strategisten arvoketjujen kehittämistä sekä tarvittavaa rahoitusta vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi ja liikenteen digitalisoimiseksi käsitellään yhdessä sellaisten muiden tärkeiden asioiden kanssa kuin matkustajien oikeudet, julkisen palvelun velvoitteet, liikennealan työntekijöiden sosiaaliset olosuhteet sekä liikenteen vaarattomuus ja turvallisuus. Se antaa oudon vaikutelman, että sisämarkkinoihin liittyvät kokonaisvaltaiset kysymykset sekä asiaan liittyvät sosiaaliset ja turvallisuutta koskevat kysymykset ovat strategiassa viimeisellä sijalla. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | ETSK katsoo, että välitavoitteiden rajaaminen tässä osiossa TEN-T-verkon oikea-aikaiseen täytäntöönpanoon ja liikennekuolemien määrän vähentämiseen on erittäin puutteellista, sillä siinä käsitellään sisämarkkinoiden vahvistamista ja yhtenäisen eurooppalaisen liikennealueen loppuunsaattamista, myös tehokkuuden parantamista kapasiteetin optimaalisella käytöllä, ajoneuvokantojen nykyaikaistamisen rahoitusta, valtiontukikysymyksiä, yhteyksien parantamista sekä matkustajien ja näiden oikeuksien suojelua. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | ETSK panee merkille, että strategian vision mukaan ”myös EU:n tulevaisuuden liikennepolitiikan keskeisenä tavoitteena on oltava” hyvin toimivat ja kriisinsietokykyiset sisämarkkinat ja ”liikkuvuuden viherryttämisen on oltava liikenteen alan kasvun uusi peruste”. Välitavoitteisiin olisi voitu myös sisällyttää esimerkiksi liikenteen sisämarkkinoiden loppuunsaattaminen uusien kestävien ja digitalisoitujen liiketoimintamallien avulla. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | On myös valitettavaa, että strategiassa ei kuvailla liikennealan sisämarkkinoiden täysimääräisen loppuunsaattamisen tiellä edelleen olevia esteitä. Varsinkin komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kohdassa 4.3.3 esitetään useita sisämarkkinoiden toimintaan liittyviä ongelmia, joita ei tarkastella tiedonannon osiossa 4. Samaa koskee myös kohtaa 2.3.4, jossa esitettyjä useita sosiaalisia puutteita ei tarkastella tiedonannossa. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Paremman sääntelyn prosesseja on parannettava. ETSK painottaa, että kaikista toimista, mainittiinpa ne toimintasuunnitelmassa tai muissa asiakirjoissa, on tehtävä kattava (sosiaalinen, ympäristöä koskeva, taloudellinen, sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskeva) vaikutustenarviointi, jossa on kuultava ensisijaisesti tunnustettuja työmarkkinaosapuolia, kuten komission hyväksymiä edustavia järjestöjä. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Myös useilla strategian edeltävissä osioissa suunnitelluilla toimilla on selviä vaikutuksia sisämarkkinoihin. Niitä ovat esimerkiksi tavarankuljetusajoneuvojen painoja ja mittoja koskevan direktiivin muutokset, ilmailulainsäädännön muutokset sekä digitaalisia alustoja koskevat muutokset. |
| --- | --- |

6.8

Sosiaalinen ulottuvuus ja työolot

| 6.9 | Ennenkokematon covid-19-kriisi on osoittanut, että liikenne on välttämätön palvelu. Se on tuonut esiin myös liikennealan työntekijöiden merkityksen keskeisten alojen työntekijöinä sekä heidän merkityksensä liikennejärjestelmän häiriönsietokyvyssä. ETSK on tyytyväinen siihen, että strategiassa tunnustetaan aiempiin liikennepolitiikan asiakirjoihin verrattuna vahvemmin liikennealan työntekijöiden merkitys toteamalla, että ”alan arvokkain voimavara ovat ihmiset”, vaikka joissakin ”toiminnoissa työolot ovat kuitenkin usein rankkoja”. On kuitenkin yllättävää, että EU:n politiikan nykyisessä täytäntöönpanossa tärkeänä pidetystä sosiaalisten oikeuksien pilarista huolimatta strategiassa ei käsitellä liikenteen sosiaalista ulottuvuutta erillisessä osiossa. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Strategiassa tunnustetaan myös alan väestörakenteen ongelmat sekä vaikeudet houkutella tarvittavia työntekijöitä. Siinä todetaan, että ”tiukemmilla sosiaalinormeilla voitaisiin parantaa alan yleistä houkuttelevuutta”. Valitettavasti strategiassa sen paremmin kuin komission yksiköiden valmisteluasiakirjassakaan ei analysoida riittävästi syitä, joiden vuoksi liikennealalla on vaikeuksia houkutella työntekijöitä. Niissä ei oteta huomioon sitä, että viime vuosikymmenten sisämarkkinapainotteinen liikennepolitiikka ei ole onnistunut ehkäisemään työolojen heikkenemistä kaikissa liikennemuodoissa. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Komission toteamukset, joiden mukaan se ”tarkastelee tämän vuoksi toimenpiteitä eri liikennemuotojen osalta vahvistaakseen työntekijöiden oloja koskevaa lainsäädäntökehystä” ja ”laatii aloitteita liikennesektorin houkuttelevuuden lisäämiseksi vuosina 2021–2023”, ovat liian epämääräisiä. Onkin vaikea ymmärtää, miksi sellaisia tekijöitä kuin oikeudenmukaiset työolot ja ammatin houkuttavuuden lisääminen myös nuorten ja naisten keskuudessa ei ole katsottu välitavoitteiden arvoisiksi. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Tarvitaan konkreettisia lainsäädäntöaloitteita sosiaalisen polkumyynnin poistamiseksi kaikista liikennemuodoista. Periaatetta samasta palkasta samasta työstä samassa paikassa on sovellettava kaikkiin liikennemuotoihin (erittäin liikkuvien työntekijöiden lähettäminen) ja työsuhdeturvaa ja saavutettuja etuja on kunnioitettava, kun eri liikennemuodoissa kilpailutuksen seurauksena vaihdetaan palveluntarjoajaa. ETSK katsookin, että on pikaisesti perustettava liikennealan sosiaalinen työryhmä, jonka jäsenet edustavat kaikkia asianomaisia pääosastoja, muun muassa liikenteen ja liikkumisen, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden ja kilpailun pääosastoa. |
| --- | --- |

6.12

Sosiaaliset kustannukset ja kestävyys

| 6.13 | Sosiaalinen polkumyynti ja sopimattomat käytännöt yhdellä alalla aiheuttavat vääristymiä muilla aloilla. Epävarmat työolot ja sosiaalilainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan puute vääristävät hintasignaaleja ja liikennemuodon valintaa. ETSK katsoo, että tarvitaan aloite, jotta työvoimakustannukset sisällytetään kestävien liikennepalvelujen oikeudenmukaiseen hinnoittelupolitiikkaan kaikkien ulkoisten kustannusten sisällyttämisen lisäksi. Liikennepalvelun oikeudenmukaiseen vapaaseen markkinahinnoitteluun on sisällyttävä toimeentulon turvaava palkka, sama palkka samasta työstä samassa paikassa, terveydenhuolto ja sosiaaliturva sekä investoinnit terveellisen työpaikan luomiseen, osaamiseen ja koulutukseen. ”Työvoiman jalanjäljen” lisääminen hiilijalanjälkeä koskeviin suosituksiin toimissa 28 ja 34 kohdan 4.6 mukaisesti voisi olla yksi, joskaan ei todellakaan riittävä, toimi. Julkisen liikenteen hinnoitteluun sisältyy korvaus julkisen palvelun velvoitteesta. |
| --- | --- |

6.13

| 6.14 | ETSK painottaa keskitettyjen sopimusneuvottelujen merkitystä ja asemaa palkkatason asettamisessa ja korostaa tämän vuoksi, että on vahvistettava keskitettyjä sopimusneuvotteluja erityisesti hyvin pirstoutuneella liikennealalla ja kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

6.14

Oikeudenmukainen digitaalinen siirtymä

| 6.15 | ETSK on tyytyväinen siihen, että strategiassa käsitellään asianmukaisesti digitaalisen siirtymän riskejä ja mahdollisuuksia liikennealan työntekijöiden työllisyyden kannalta sekä näiden tarvitsemaa oikeudenmukaista siirtymää. Toimessa 69 ”suositusten antaminen automatisointiin ja digitalisointiin siirtymisestä sekä niiden kuljetusalan työvoimaan kohdistuvista vaikutuksista” asetetaan kuitenkin määräajaksi vuosi 2023. Tässä ei oteta huomioon sitä, että digitalisaatio ja automaatio ovat jo käynnissä ja että toimia tarvitaan kiireesti. Esimerkiksi välitavoitteessa 13 esitetään tavoitteeksi, että ”automatisoitu liikkuvuus on laajassa käytössä [vuoteen 2030 mennessä]”. |
| --- | --- |

6.15

| 6.16 | Onnistuneet investoinnit digitaaliteknologiaan edellyttävät alusta alkaen osallistavaa työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua. Esimerkkejä hyvistä käytännöistä on olemassa, kuten Saksassa konttiterminaalioperaattori EUROGATEn työehtosopimus (CBA Future – Shaping automation socially and in a co-determined way), joka kattaa sen kolme terminaalia Hampurissa, Bremerhavenissa ja Wilhelmshavenissa. (3) Vuoropuhelussa on myös keskusteltava digitalisoinnin ja automaation tarkoituksesta (esimerkiksi tehokkuuden lisääntyminen verrattuna ylikapasiteettiin), tarvittavien toimenpiteiden tavoitteesta turvallisempien ja terveellisempien työpaikkojen varmistamiseksi ja työllisyyden turvaamiseksi sekä tuottavuuden kasvun hyötyjen oikeudenmukaisesta jakautumisesta työntekijöille. |
| --- | --- |

6.16

| 6.17 | Euroopan tasolla julkisen kaupunkiliikenteen eurooppalaiset työmarkkinaosapuolet allekirjoittivat äskettäin yhteiset suositukset julkisen kaupunkiliikenteen digitalisaatiokehityksestä. (4) Suosituksilla edistetään osallistavaa lähestymistapaa digitalisaatioon nähden, varmistetaan työsuhdeturva ja taidot digitalisaation yhteydessä, käytetään digitalisaatiota työolojen parantamiseen ja työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen ja varmistetaan tietosuoja, yksityisyys ja ihmisarvo. Strategioilla olisi varmistettava, että sekä yritys että työntekijät hyötyvät digitaaliteknologian käyttöönotosta, myös tuottavuushyötyjä jakamalla. |
| --- | --- |

6.17

| 6.18 | Komission olisi yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa toteutettava välittömästi toimia, joilla varmistetaan oikeudenmukainen digitalisaatio ja automaatio, jossa ”ketään ei jätetä jälkeen”. |
| --- | --- |

6.18

Liikenteen vaarattomuus ja turvallisuus

| 6.19 | Liikenteen vaarattomuuden osalta välitavoitteessa 14 tähdätään lähelle nollatasoa kaikkien liikennemuotojen liikennekuolemien määrässä vuoteen 2050 mennessä. Tämä koskee pääasiassa kuolemia tieliikenteessä. EU:n vuoden 2018 tieliikenneturvallisuusstrategiassa ei kuitenkaan käsitellä tieliikenteen ammattikuljettajia ja erityisesti näiden väsymystä ”kroonisena sairautena” ja merkittävänä tekijänä onnettomuuksissa. |
| --- | --- |

6.19

| 6.20 | ETSK ilmaisee tässä yhteydessä vakavan huolensa Euroopan komission uudesta aloitteesta, joka koskee linja-autonkuljettajien ajo- ja lepoaikasääntöjä, ja kiinnittää huomion kertomukseen, joka komission on esitettävä neuvostolle ja parlamentille. Mahdollinen alan työ- ja ajoaikojen pidennys olisi vastoin asetuksen (EY) N:o 561/2006 (5) poliittisia tavoitteita ja johtaisi matkustajien ja muiden tienkäyttäjien tieliikenneturvallisuuden sekä linja-autonkuljettajien työolojen heikkenemiseen entisestään. |
| --- | --- |

6.20

| 6.21 | ETSK kannattaa suunniteltuja toimenpiteitä turvallisuuden parantamiseksi ja erityisesti sitä, että kyberuhkiin vastaamiseksi suunnitellaan toimenpiteitä. |
| --- | --- |

6.21

7.   Vahvojen julkisten palvelujen merkitys

| 7.1 | ETSK toistaa, että on julkisen politiikan tehtävä varmistaa kestävä kaupunkiliikennejärjestelmä, jolla edistetään ilmastotavoitteita, mutta myös kansanterveyttä, tieliikenneturvallisuutta sekä tilan jakamista oikeudenmukaisesti kaupungeissa. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Euroopan komission visiossa todetaan perustellusti, että ”on ratkaisevan tärkeää, että liikkuvuus on kaikkien ulottuvilla ja kohtuuhintaista, että yhteydet maaseudulle ja syrjäisille alueille paranevat”. ETSK painottaa julkisten palvelujen saatavuutta oikeudellisen kehyksen mukaisesti kestävän ja kohtuuhintaisen liikkuvuuden selkärankana. Tämä edellyttää, että julkisen palvelun velvoitteesta maksetaan suurempi korvaus, joka on ympäristön kannalta ja sosiaalisesti parempi. Sitä varten tarvitaan taloudellista tukea sekä rahoitusvälineitä valtioilta, alueilta ja kunnilta. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Kestävän vaihtoehdon henkilöliikenteen muodoille tarjoavan kohtuuhintaisen ja laadukkaan julkisen liikenteen saatavuus on oleellista liikenneköyhyyden välttämiseksi. Erityisen tärkeää se on maaseutualueilla, ja jakamiseen perustuvat ja kysyntäohjauksiset liikkuvuuspalvelut voivat täydentää julkisen liikenteen tarjontaa näillä alueilla sillä ehdolla, että ne tarjoavat oikeudenmukaiset työolot. Lisäksi moottoriton aktiivinen liikenne, käveleminen ja pyöräily edellyttävät lisää huomiota sekä investointeja turvalliseen ja laadukkaaseen infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Julkinen liikenne on tärkeää sosiaalisen osallisuuden ja paikallisten laadukkaiden työpaikkojen kannalta. Strategiassa painotetaan liikaa digitalisaation, mikroliikkuvuuden ja uusien liikkuvuuspalvelujen teknologiapuolta. Uudessa visiossa ei saa unohtaa sitä, että älykkään liikkuvuuden on oltava pikemminkin väline kuin tavoite. |
| --- | --- |

7.4

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, SWD(2020) 331, kohta 4.1.1, s. 81.

1

(2)  Työmarkkinaosapuolet esittivät huolensa komissaari Adina Văleanille ja komissaari Nicolas Schmitille.

2

(3)  EUROGATEn ja Saksan palvelualan ammattiliiton (ver.di) välillä vuonna 2019 tehty sopimus kattaa kaikki yritysryhmän saksalaiset tytäryhtiöt, myös konttiterminaalit, kunnossapidon ja rautatiealan yrityksen sekä muut liiketoimintayksiköt Saksassa. Tätä varten perustetulle automaatiokomitealle tiedotetaan kaikista yrityksen laite- ja ohjelmistohankkeista, vaikka niillä ei olisi suoraa vaikutusta työpaikkoihin. EUROGATEn kanssa tehtyyn työehtosopimukseen sisältyy työvoiman uudelleenjärjestelyjen poissulkeminen vuoteen 2025 saakka.

3

(4)  Digital Transformation and Social Dialogue in Urban Public Transport (UPT) in Europe, julkisen kaupunkiliikenteen eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten (ETF ja UITP) yhteiset suositukset, allekirjoitettu maaliskuussa 2021.

4

(5)  EUVL L 102, 11.4.2006, s. 1.

5

---

LIITE

Lausuntoa käsiteltäessä hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 4.14 (liittyy kohdan 1.15 poistamiseen)

Poistetaan.

| | Kun poliittisena tavoitteena on saada liikenteestä sosiaalisesti oikeudenmukainen ja vihreän kehityksen mukainen, valtiontuki on merkityksellistä. ETSK katsoo, että valtiontukisuuntaviivoja on tarkistettava pikaisesti. Yksi osatekijä on alueellinen ulottuvuus, esimerkiksi syrjäisten alueiden osalta. Lisäksi ETSK painottaa, että pyyntö merenkulun valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukauttamisesta siten, että varmistetaan oikeudenmukaiset sosiaaliset ja taloudelliset edellytykset satama-alalla ja eurooppalaisten merenkulkijoiden työsuhteissa merenkulkualan saattamiseksi sosiaalisesti kestäväksi, esitettiin jo kauan sitten, kuten myös pyyntö toteuttaa toimia jo ennen vuotta 2023. |
| --- | --- |

Kun poliittisena tavoitteena on saada liikenteestä sosiaalisesti oikeudenmukainen ja vihreän kehityksen mukainen, valtiontuki on merkityksellistä. ETSK katsoo, että valtiontukisuuntaviivoja on tarkistettava pikaisesti. Yksi osatekijä on alueellinen ulottuvuus, esimerkiksi syrjäisten alueiden osalta. Lisäksi ETSK painottaa, että pyyntö merenkulun valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukauttamisesta siten, että varmistetaan oikeudenmukaiset sosiaaliset ja taloudelliset edellytykset satama-alalla ja eurooppalaisten merenkulkijoiden työsuhteissa merenkulkualan saattamiseksi sosiaalisesti kestäväksi, esitettiin jo kauan sitten, kuten myös pyyntö toteuttaa toimia jo ennen vuotta 2023.

Äänestystulos

| Puolesta: | 77 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 123 |
| Pidättyi äänestämästä: | 27 |

Puolesta:

77

Vastaan:

123

Pidättyi äänestämästä:

27

Kohta 1.15 (liittyy kohdan 4.14 poistamiseen)

Poistetaan.

| | Kun poliittisena tavoitteena on saada liikenteestä sosiaalisesti oikeudenmukainen ja vihreän kehityksen mukainen, valtiontuki on merkityksellistä. ETSK katsoo, että on pikaisesti tarkasteltava uudelleen – erityisesti merenkulun – valtiontukea koskevia suuntaviivoja, jotta varmistetaan satama-alan ja eurooppalaisten merenkulkijoiden työn oikeudenmukaiset sosiaaliset ja taloudelliset edellytykset. |
| --- | --- |

Kun poliittisena tavoitteena on saada liikenteestä sosiaalisesti oikeudenmukainen ja vihreän kehityksen mukainen, valtiontuki on merkityksellistä. ETSK katsoo, että on pikaisesti tarkasteltava uudelleen – erityisesti merenkulun – valtiontukea koskevia suuntaviivoja, jotta varmistetaan satama-alan ja eurooppalaisten merenkulkijoiden työn oikeudenmukaiset sosiaaliset ja taloudelliset edellytykset.

Äänestystulos

Muutosehdotus hylättiin siihen liittyvän, kohtaan 4.14 tehdyn muutosehdotuksen äänestystuloksen johdosta.

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/170 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/170

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä yhteisen korkean kyberturvatason varmistamiseksi koko unionissa ja direktiivin (EU) 2016/1148 kumoamisesta ja ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä”

(COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) ja COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD))

(2021/C 286/28)

| Esittelijä: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Esittelijä:

Maurizio MENSI

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 21.1.2021–11.2.2021
  Neuvosto, 26.1.2021–19.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 14.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 243/0/5 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 21.1.2021–11.2.2021

Neuvosto, 26.1.2021–19.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

14.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

243/0/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK arvostaa komission pyrkimyksiä parantaa julkisten ja yksityisten toimijoiden kykyä suojautua erilaisiin poikkeamiin sekä kyberhyökkäyksiin ja fyysisiin hyökkäyksiin liittyviltä uhkilta ja selviytyä niistä. Komitea on samaa mieltä siitä, että teollisuutta ja EU:n innovointivalmiuksia tulee tukea osallistavalla tavalla neljään pilariin – tietosuoja, perusoikeudet, turvallisuus ja kyberturvallisuus – perustuvan strategian mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toteaa kuitenkin, että molempien ehdotusten tavoitteiden merkityksellisyyden ja arkaluonteisuuden vuoksi välineeksi olisi pitänyt valita direktiivin sijasta asetus. Syyt siihen, miksi komissio ei ole viitannut tähän mahdollisuuteen edes harkittujen vaihtoehtojen joukossa, jäävät kuitenkin hämärän peittoon. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK panee merkille, että tarkasteltavina olevien kahden direktiiviehdotuksen säännökset limittyvät osittain, koska ne liittyvät läheisesti toisiinsa ja täydentävät toisiaan. Toinen direktiivi koskee lähinnä kyberturvallisuuteen liittyviä seikkoja ja toinen fyysistä turvallisuutta. Komitea kehottaa edellä todetun johdosta harkitsemaan ehdotusten yhdistämistä yhdeksi säädökseksi yksinkertaistamisen ja toiminnallisen keskittämisen vuoksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK kannattaa ehdotettua lähestymistapaa, jossa luovutaan alkuperäisen verkko- ja tietoturvadirektiivin (NIS) mukaisesta eron tekemisestä keskeisten palvelujen tarjoajien ja digitaalisten palvelujen tarjoajien välillä, mutta huomauttaa, että soveltamisalan osalta olisi tarkennettava ja selvennettävä, mitkä toimijat ovat velvollisia noudattamaan direktiiviä. Olisi erityisesti määriteltävä täsmällisemmin, mitkä seikat erottavat ”keskeisiä” ja ”tärkeitä” toimijoita ja mitkä vaatimukset näiden toimijoiden on täytettävä. Näin vältyttäisiin siltä, että kansallisen tason erilaiset lähestymistavat luovat esteitä kilpailulle ja tavaroiden ja palvelujen vapaalle liikkuvuudelle ja haittaavat mahdollisesti yrityksiä ja liiketoimintaa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK pitää direktiiviehdotuksissa määritellyn järjestelmän kiistattoman monimutkaisuuden vuoksi tärkeänä, että komissio selventää ja tarkentaa näiden kahden sääntökokonaisuuden soveltamisalaa varsinkin siltä osin kuin eri säännökset vaikuttavat samanaikaisesti sääntelyyn tietyssä tapauksessa tai tietyn toimijan kohdalla. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK toteaa, että kaikkien säännösten selkeys on välttämätön tavoite yhtä lailla kuin byrokratian ja hajanaisuuden vähentäminen yksinkertaistamalla prosesseja, turvallisuusvaatimuksia ja poikkeamista ilmoittamista koskevia vaatimuksia. Tästäkin syystä voisi olla tarkoituksenmukaista yhdistää esitetyt kaksi direktiiviehdotusta yhdeksi säädökseksi, kansalaisten ja yritysten hyödyksi. Näin vältyttäisiin toisinaan monimutkaiselta tulkinnalta ja soveltamiselta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK tiedostaa ”keskeisten” ja ”tärkeiden” toimijoiden hallintoelinten oleellisen roolin, jota direktiiviehdotuksessakin korostetaan. Hallintoelinten jäsenten on osallistuttava säännöllisesti erityiskoulutukseen riittävien tietojen ja taitojen hankkimiseksi, jotta he voivat ymmärtää ja hallita kyberriskejä ja arvioida niiden vaikutusta. Ehdotuksessa olisi kuvailtava, mitä tällaisiin tietoihin ja taitoihin vähintään kuuluu, jotta saataisiin EU-tason suuntaviivat sille, millaista koulutusta voidaan pitää riittävänä, ja voitaisiin välttää se, että eri koulutuskurssien sisältö vaihtelee maasta toiseen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK on samaa mieltä Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) tärkeästä asemasta unionin tason institutionaalisessa ja operatiivisessa kyberturvallisuusjärjestelmässä. Sen lisäksi, että ENISA esittää joka toinen vuosi raportin kyberturvallisuuden tilasta unionissa, sen pitäisi komitean mielestä julkaista verkossa säännöllisesti ajantasaista tietoa kyberturvallisuuspoikkeamista sekä alakohtaisia ilmoituksia. Tämä tarjoaisi hyödyllisen lisäkanavan, jonka kautta tarkistetun verkko- ja tietoturvadirektiivin (NIS 2) soveltamisalaan kuuluvat toimijat voivat saada tietoa, joka auttaa niitä suojelemaan paremmin omaa yritystään. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kannattaa ehdotusta ENISAn velvoittamisesta perustamaan eurooppalainen haavoittuvuusrekisteri ja katsoo, että haavoittuvuuksista ja merkittävimmistä poikkeamista raportoimisesta pitäisi tehdä vapaaehtoisen sijasta pakollista, jotta siitä olisi hyötyä myös hankintaviranomaisille EU-tason hankintamenettelyissä, 5G-tuotteet ja -teknologiat mukaan lukien. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleistä

| 2.1 | Joulukuun 16 päivänä 2020 esitettiin EU:n uusi kyberturvallisuusstrategia ja seuraavat kaksi säädösehdotusta: verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta koskevan direktiivin (EU) 2016/1148 (1) tarkistus (NIS 2) ja uusi direktiivi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä. Strategia liittyy keskeisesti tiedonantoon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (2), Euroopan elpymissuunnitelmaan ja EU:n turvallisuusunionistrategiaan. Strategian tavoitteena on vahvistaa Euroopan yhteisiä valmiuksia suojautua kyberuhkilta ja selviytyä niistä, ja sen avulla pyritään varmistamaan, että kaikkien kansalaisten ja yritysten käytettävissä on luotettavia ja turvallisia digitaalisia palveluja ja välineitä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Nykyisiä EU-tason toimenpiteitä palvelujen ja kriittisen infrastruktuurin suojaamiseksi kyberriskeiltä ja fyysisiltä riskeiltä on päivitettävä. Kyberturvallisuusriskit muuttuvat jatkuvasti digitalisaation ja verkottumisen edetessä. Voimassa olevaa sääntelykehystä on siksi tarkistettava EU:n turvallisuusstrategian logiikan mukaisesti siten, että luovutaan kahtiajaosta verkossa tapahtuvaan ja sen ulkopuoliseen toimintaan sekä jyrkkiin rajoihin perustuvasta lähestymistavasta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Tarkasteltavina olevat kaksi direktiiviehdotusta ovat soveltamisalaltaan laajoja, ja niillä puututaan kyberhyökkäyksistä ja rikollisista hyökkäyksistä sekä luonnonkatastrofeista ja muista onnettomuuksista ja poikkeamista johtuviin nykyisiin ja tuleviin riskeihin verkossa ja sen ulkopuolella. Ehdotusten taustalla ovat myös kokemukset vallitsevan pandemian ajalta, jolloin on tullut selvästi ilmi, että digitaalisista ratkaisuista yhä riippuvaisemmat yhteiskunnat ja taloudet – etenkin sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevat väestöryhmät, kuten vammaiset henkilöt – ovat haavoittuvia ja alttiita kasvaville ja nopeasti kehittyville kyberuhkille. Tämä on saanut EU:n ehdottamaan toimia sellaisen maailmanlaajuisen ja avoimen kybertoimintaympäristön turvaamiseksi, joka perustuu vahvoihin turvallisuutta, teknologista suvereniteettia ja johtajuutta koskeviin takeisiin. Tähän liittyen on tarkoitus kehittää operatiivisia valmiuksia mahdollisten uhkien ehkäisemiseksi ja torjumiseksi ja niihin vastaamiseksi tehokkaammalla yhteistyöllä kunnioittaen kuitenkin jäsenvaltioiden etuoikeutta varmistaa kansallinen turvallisuus. |
| --- | --- |

2.3

3.   Ehdotus verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuutta koskevan direktiivin tarkistamisesta

| 3.1 | Verkko- ja tietoturvadirektiivi (EU) 2016/1148 on EU:n ensimmäinen laaja-alainen kyberturvallisuuden sääntelyväline, ja sen tarkoituksena on parantaa unionissa verkko- ja tietojärjestelmien kykyä sietää kyberriskejä. Direktiivin avulla on päästy hyviin tuloksiin, mutta se on myös osoittautunut joiltain osin puutteelliseksi. Yhteiskuntien digitalisaatio, jota covid-19-kriisi edelleen on voimistanut, on laajentanut uhkien kirjoa ja tuonut kärjistetysti esille yhä verkottuneempien yhteiskuntien haavoittuvuuden merkittävien ja yllättävien riskien edessä. Esiin on noussut uusia haasteita, jotka vaativat tarkasti suunnattuja ja innovatiivisia puolustuskeinoja. Sidosryhmien laajan kuulemisen tulosten perusteella kyberturvallisuus ei ole eurooppalaisissa yrityksissä riittävän korkealla tasolla, valtiot soveltavat sääntöjä epäjohdonmukaisesti eri aloilla eikä suurimpia uhkia ja haasteita ymmärretä tarpeeksi hyvin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ehdotus NIS 2 -direktiiviksi liittyy tiiviisti kahteen muuhun aloitteeseen: ehdotukseen asetukseksi finanssialan digitaalisesta häiriönsietokyvystä (Digital Operational Resilience Act, DORA) ja ehdotukseen direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä. Jälkimmäisellä on tarkoitus laajentaa energian ja liikenteen toimialoja koskevan direktiivin 2008/114/EY (3) soveltamisalaa lisäämällä siihen uusia aloja, kuten terveydenhuolto sekä lääkkeisiin liittyvää t&k-toimintaa harjoittavat toimijat. Kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevassa direktiivissä, jonka soveltamisala vastaa toimialojen osalta NIS 2 -direktiivin soveltamisalaa (ehdotetun NIS 2 -direktiivin liite I), siirretään painopistettä fyysisten hyödykkeiden suojelemisesta niitä ylläpitävien toimijoiden häiriönsietokykyyn ja siirrytään Euroopan kriittisten rajatylittävien infrastruktuureiden yksilöimisestä kriittisten infrastruktuureiden määrittämiseen kansallisella tasolla. NIS 2 -direktiivi on myös johdonmukainen voimassa olevien muiden sääntelyvälineiden (eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö, yleinen tietosuoja-asetus ja sähköistä tunnistamista ja luottamuspalveluja koskeva eIDAS-asetus) kanssa ja täydentää niitä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ehdotetulla NIS 2 -direktiivillä pyritään sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan REFIT-ohjelman mukaisesti keventämään toimivaltaisten viranomaisten sääntelytaakkaa ja vähentämään julkisille ja yksityisille toimijoille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia sekä nykyaikaistamaan oikeudellista viitekehystä. Sillä myös tiukennetaan yritysten turvallisuusvaatimuksia, puututaan kysymykseen toimitusketjujen turvallisuudesta, järkeistetään raportointivelvoitteita, tehostetaan kansallisten viranomaisten suorittamia valvontatoimenpiteitä ja pyritään yhdenmukaistamaan jäsenvaltioissa käytettäviä seuraamusjärjestelmiä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | NIS 2 -direktiivillä on niin ikään tarkoitus lisätä tietojenvaihtoa ja kyberkriisinhallintayhteistyötä jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla. NIS-direktiivin mukaisesta eron tekemisestä keskeisten palvelujen tarjoajien ja digitaalisten palvelujen tarjoajien välillä luovutaan. Ehdotetun direktiivin soveltamisalaan kuuluvat keskisuuret ja suuret yritykset aloilla, jotka on määritetty sen perusteella, miten kriittisiä ne ovat talouden ja yhteiskunnan kannalta. Nämä toimijat, jotka voivat olla julkisia tai yksityisiä, jaetaan ”keskeisiin” ja ”tärkeisiin” toimijoihin, joihin sovelletaan erilaisia valvontajärjestelmiä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin harkintansa mukaan ottaa huomioon pienempiäkin korkean riskiprofiilin toimijoita. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tarkoituksena on muodostaa uusi tekoälyavusteisesti toimivien unionin tason turvaoperaatiokeskusten verkosto. Keskukset toimisivat aitona ”kyberturvallisuuden suojakilpenä”, joka pystyy havaitsemaan merkit tulossa olevasta kyberhyökkäyksestä riittävän ajoissa, jotta tilanteeseen voidaan puuttua ennen kuin vahinkoa tapahtuu. Tekoälyn merkitystä kyberturvallisuudelle korostetaan myös 1. maaliskuuta 2021 esitellyssä Yhdysvaltain kansallisen tekoälyä käsittelevän turvallisuuskomitean (NSCAI) raportissa. Turvaoperaatiokeskusten ansiosta jäsenvaltioilla ja kriittisten infrastruktuureiden ylläpitäjillä olisi välitön pääsy uhkia koskeviin tietoihin tällaisia tietoja keräävän Euroopan laajuisen turvaverkoston puitteissa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Komissio pureutuu myös toimitusketjujen ja alihankkijasuhteiden turvallisuuteen liittyvään ongelmaan: jäsenvaltiot voivat toteuttaa yhteistyössä komission ja ENISAn kanssa koordinoituja riskinarviointeja kriittisistä toimitusketjuista, kuten on tehty onnistuneesti 5G-verkkojen osalta 26. maaliskuuta 2019 annetun suosituksen (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ehdotetulla direktiivillä tehostetaan ja järkeistetään yritysten turvallisuus- ja raportointivelvoitteita ottamalla käyttöön yhteinen riskienhallintamalli ja vähimmäisluettelo keskeisistä turvatoimenpiteistä. Poikkeamista ilmoittamisesta, raporttien sisällöstä ja määräajoista on tarkempia säännöksiä. Direktiivissä säädetään poikkeamien ilmoittamista koskevasta kaksivaiheisesta lähestymistavasta: yrityksillä on 24 tuntia aikaa toimittaa alustava yhteenvetoraportti, ja yksityiskohtainen loppuraportti on toimitettava kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Jäsenvaltioiden tulee nimetä kriisien hallinnasta vastaavat kansalliset viranomaiset ja laatia erityiset suunnitelmat, ja lisäksi perustetaan uusi operatiivisen yhteistyön verkosto, Euroopan kyberkriisien yhteysorganisaatioiden verkosto (EU-CyCLONe). Direktiivissä säädetään yhteistyöryhmän roolin vahvistamisesta strategisessa päätöksenteossa, ENISAn ylläpitämän eurooppalaisen haavoittuvuusrekisterin perustamisesta sekä tietojenvaihdon ja yhteistyön lisäämisestä jäsenvaltioiden viranomaisten välillä, mukaan lukien operatiivinen kyberkriisinhallintayhteistyö. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kansallisten viranomaisten suorittamia valvontatoimenpiteitä tehostetaan, soveltamisvaatimuksia tiukennetaan, ja seuraamusjärjestelmiä pyritään yhdenmukaistamaan kaikkien jäsenvaltioiden osalta. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ehdotetussa direktiivissä vahvistetaan tähän liittyen luettelo hallinnollisista seuraamuksista, joita määrätään kyberturvallisuusriskien hallintaa ja raportointia koskevien velvoitteiden laiminlyömisestä, ja siinä on säännöksiä sellaisten luonnollisten henkilöiden vastuusta, jotka hoitavat edustus- tai johtotehtäviä direktiivin soveltamisalaan kuuluvissa yrityksissä. Direktiivillä parannetaan näin ollen tapaa, jolla EU ehkäisee ja hallinnoi laajamittaisia kyberturvallisuuspoikkeamia ja -kriisejä ja vastaa niihin, sillä siinä säädetään selkeistä vastuualueista, edellytetään asianmukaista suunnittelua ja lisätään yhteistyötä EU:n tasolla. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Jäsenvaltiot voivat yhdessä valvoa EU:n sääntöjen täytäntöönpanoa ja avustaa toisiaan rajatylittävissä ongelmatilanteissa, ja niiden odotetaan käyvän jäsennellympää vuoropuhelua yksityisen sektorin kanssa, koordinoivan sisämarkkinoilla kaupan pidettävien ohjelmistojen ja laitteiden haavoittuvuuksien julkistamista ja arvioivan uusiin teknologioihin liittyviä turvallisuusriskejä ja uhkia koordinoidusti, kuten 5G:n tapauksessa. |
| --- | --- |

3.11

4.   Ehdotus direktiiviksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä

| 4.1 | EU perusti vuonna 2006 Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelman (EPCIP) ja antoi vuonna 2008 Euroopan elintärkeitä infrastruktuureja koskevan direktiivin (EEI-direktiivi), jota sovelletaan energian ja liikenteen toimialoihin. Sekä Euroopan komission hyväksymässä EU:n turvallisuusunionistrategiassa 2020–2025 (5) että äskettäin hyväksytyssä terrorisminvastaisessa ohjelmassa korostetaan, että on tärkeää varmistaa kriittisen infrastruktuurin kyky kestää fyysisiä ja digitaalisia riskejä. EEI-direktiivin täytäntöönpanosta vuonna 2019 tehty arviointi ja myös nyt tarkasteltavan ehdotuksen vaikutustenarvioinnin tulokset osoittavat kuitenkin, etteivät nykyiset eurooppalaiset ja kansalliset menettelyt riitä takaamaan toimijoiden kykyä reagoida tämänhetkisiin riskeihin. Neuvosto ja parlamentti ovat tämän perusteella kehottaneet komissiota uudistamaan kriittisten infrastruktuureiden suojaamisessa sovellettavaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komission 24. heinäkuuta 2020 hyväksymässä EU:n turvallisuusunionistrategiassa todetaan fyysisen ja digitaalisen infrastruktuurin keskinäisten kytkösten ja riippuvuussuhteiden lisääntyvän koko ajan ja korostetaan tarvetta parantaa EEI- ja NIS-direktiivien johdonmukaisuutta ja yhtenäisyyttä. Ehdotetussa kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevassa direktiivissä, joka on soveltamisalaan kuuluvien keskeisten toimijoiden osalta yhtenevä NIS 2 -direktiivin kanssa, laajennetaan energian ja liikenteen toimialoihin rajoittuvan alkuperäisen direktiivin 2008/114/EY soveltamisalaa siten, että se kattaa myös sellaiset alat kuin pankkitoiminta, finanssimarkkinoiden infrastruktuurit, terveys, juomavesi, jätevesi, digitaalinen infrastruktuuri, julkishallinto ja avaruus. Lisäksi siinä säädetään selkeistä vastuualueista, edellytetään asianmukaista suunnittelua ja lisätään yhteistyötä. Tähän liittyen tulee laatia kehys, jossa otetaan huomioon kaikenlaiset riskit, ja tukea jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä varmistaa, että kriittiset toimijat pystyvät ehkäisemään ja torjumaan poikkeamia sekä vaimentamaan niiden vaikutuksia riippumatta siitä, johtuvatko riskit luonnonkatastrofeista, onnettomuuksista, terrorismista, sisäpiiriuhkista tai kansanterveydellisistä hätätilanteista, kuten nykyisestä pandemiasta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kunkin jäsenvaltion on laadittava kansallinen strategia kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvyn varmistamiseksi, tehtävä säännöllisesti riskinarviointeja ja määritettävä tältä pohjalta kriittiset toimijat. Kriittisten toimijoiden on puolestaan tehtävä riskinarviointeja, toteutettava asianmukaisia teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä häiriönsietokykynsä parantamiseksi ja raportoitava poikkeamista kansallisille viranomaisille. Toimijat, jotka tarjoavat palveluja vähintään yhdelle kolmasosalle tai vähintään yhdessä kolmasosassa jäsenvaltioista, ovat erityisen valvonnan alaisena, ja komissio järjestää niitä varten erityisiä neuvontaoperaatioita. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Ehdotetussa direktiivissä kriittisten toimijoiden häiriönsietokyvystä säädetään erilaisista jäsenvaltioiden ja kriittisten toimijoiden tukemisen muodoista, riskien kartoituksesta EU:n tasolla, parhaista käytännöistä ja menettelyistä sekä koulutustoimista ja harjoituksista kriittisten toimijoiden selviytymiskyvyn testaamiseksi. Rajatylittävän yhteistyön järjestelmään kuuluu lisäksi kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä käsittelevä erityinen asiantuntijaryhmä, jonka kautta jäsenvaltiot voivat tehdä strategista yhteistyötä ja vaihtaa tietoja. |
| --- | --- |

4.4

5.   Ehdotuksia tarkasteltavana olevan säädösehdotuksen muuttamiseksi

| 5.1 | ETSK arvostaa komission pyrkimyksiä parantaa julkisten ja yksityisten toimijoiden kykyä suojautua kyberhyökkäyksiin ja fyysisiin hyökkäyksiin liittyviltä uhkilta ja selviytyä niistä. Tämä on erityisen tärkeää ja merkityksellistä etenkin covid-19-pandemian nopeuttaman digitalisaatiokehityksen valossa. Komitea yhtyy myös siihen tiedonannossa ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” esitettyyn näkemykseen, että Euroopan tulee käyttää hyödykseen digiaikakauden tarjoamat edut ja vahvistaa eurooppalaista teollisuutta, erityisesti pk-yrityksiä, sekä kykyään innovoida. Tämä tulee tehdä osallistavalla tavalla sellaisen strategian mukaisesti, jonka neljä peruspilaria ovat datavetoisen yhteiskunnan keskeisinä ennakkoedellytyksinä olevat tietosuoja, perusoikeudet, turvallisuus ja kyberturvallisuus. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Moneen kertaan – myös 4. lokakuuta 2017 annetussa verkko- ja tietoturvadirektiivin (NIS) täytäntöönpanoa koskevassa tiedonannossa (6) – on korostettu tarvetta välttää kansallisella tasolla asetettavien sääntöjen hajanaisuutta. ETSK:n on kuitenkin todettava vaikutustenarvioinnin ja NIS 2 -direktiiviehdotusta edeltäneen kuulemisen tulokset huomioon ottaen, että syyt siihen, miksi komissio ei ole esittänyt edes harkittujen vaihtoehtojen joukossa asetuksen antamista direktiivin sijasta, jäävät hämärän peittoon. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK panee merkille, että tarkasteltavina olevien kahden direktiiviehdotuksen säännökset limittyvät osittain, koska ne liittyvät läheisesti toisiinsa ja täydentävät toisiaan. Toinen direktiivi koskee lähinnä kyberturvallisuuteen liittyviä seikkoja ja toinen fyysistä turvallisuutta. Kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevassa direktiivissä tarkoitettujen kriittisten toimijoiden toimialat ovat sitä paitsi samoja ja keskeisten toimijoiden osalta yhteneviä NIS 2 -direktiivin kanssa (7). Lisäksi NIS 2 -direktiivin mukaiset kyberturvallisuusvelvoitteet koskevat kaikkia kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluvia kriittisiä toimijoita. Direktiiviehdotuksissa on myös useita siltalausekkeita niiden välisen yhteyden varmistamiseksi. Kyse on säännöksistä, jotka koskevat viranomaisyhteistyön tiivistämistä, tietojenvaihtoa valvontatoimista, ilmoittamista NIS 2 -direktiivin täytäntöönpanosta vastaaville viranomaisille kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevan direktiivin nojalla tehdystä kriittisten toimijoiden määrittämisestä sekä direktiiveihin liittyvien yhteistyöryhmien säännöllisistä kokoontumisista vähintään kerran vuodessa. Direktiiviehdotuksilla on myös sama oikeusperusta, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla, joka koskee jäsenvaltioiden soveltamien normien lähentämistä sisämarkkinoiden toimintaa silmällä pitäen siten kuin Euroopan unionin tuomioistuin on tulkinnut mm. asiassa C-58/08, Vodafone ym., antamassaan tuomiossa. Komitea kehottaa edellä todetun johdosta harkitsemaan ehdotusten yhdistämistä yhdeksi säädökseksi yksinkertaistamisen ja toiminnallisen keskittämisen vuoksi. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK kannattaa luopumista alkuperäisen NIS-direktiivin mukaisesta eron tekemisestä keskeisten palvelujen tarjoajien ja digitaalisten palvelujen tarjoajien välillä, mutta huomauttaa, että soveltamisalan osalta olisi tarkennettava ja selvennettävä, mitkä toimijat ovat velvollisia noudattamaan direktiiviä. Liitteissä I ja II olevien viittausten lisäksi NIS 2 -direktiivissä esitetään joukko keskenään epäjohdonmukaisia kriteereitä, joiden soveltamiseksi on tehtävä suurta huolellisuutta vaativia laadullisia ja määrällisiä arviointeja ja joita saatetaan soveltaa jäsenvaltioissa eri tavoin, jolloin vaarana on paluu hajanaiseen tilanteeseen, josta kyseisellä sääntelytoimella pyrittiin eroon. On tärkeää pyrkiä välttymään siltä, että kansallisen tason erilaiset lähestymistavat luovat esteitä kilpailulle ja tavaroiden ja palvelujen vapaalle liikkuvuudelle ja haittaavat mahdollisesti yrityksiä ja liiketoimintaa. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Ehdotetun NIS 2 -direktiivin mukaan kriittisiin toimijoihin, jotka toimivat direktiivissä keskeisiksi määritellyillä aloilla, sovelletaan myös yleisiä häiriönsietokyvyn parantamisvelvoitteita. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevassa direktiivissä tarkoitettuihin muihin kuin kyberriskeihin. Viimeksi mainitussa direktiivissä todetaan kuitenkin nimenomaisesti, että sitä ei sovelleta NIS 2 -direktiivin soveltamisalaan kuuluviin seikkoihin. Kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevan direktiivin mukaan NIS 2 -direktiivin soveltamisalaan kuuluvat seikat olisi jätettävä digitaalisen infrastruktuurin toimialan toimijoiden erityistä järjestelmää lukuun ottamatta direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, koska NIS 2 -direktiivissä käsitellään kyberturvallisuutta riittävästi. Kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevassa direktiivissä todetaan niin ikään, että digitaalisen infrastruktuurin toimialaan liittyvät toimijat perustavat toimintansa olennaisin osin verkko- ja tietojärjestelmiin ja kuuluvat siten NIS 2 -direktiivin soveltamisalaan ja että näiden järjestelmien fyysinen turvallisuus on myös osa NIS 2 -direktiivin mukaista kyberturvallisuusriskien hallintaa ja raportointivelvoitteita. Kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevan direktiivin mukaan sen tiettyjen säännösten soveltaminen kyseisiin toimijoihin ei ole kuitenkaan poissuljettua. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | ETSK pitää kehyksen monimutkaisuuden vuoksi välttämättömänä, että komissio selventää ja tarkentaa näiden kahden sääntökokonaisuuden soveltamisalaa varsinkin siltä osin kuin eri säännökset vaikuttavat samanaikaisesti sääntelyyn tietyssä tapauksessa tai tietyn toimijan kohdalla. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Kaikkien säännösten selkeys – varsinkin tarkasteltavana olevien direktiivien kaltaisissa hyvin laajoissa ja rakenteeltaan monimutkaisissa säädöksissä – on välttämätön tavoite kaikilla tasoilla yhtä lailla kuin byrokratian ja hajanaisuuden vähentäminen yksinkertaistamalla prosesseja, turvallisuusvaatimuksia ja poikkeamista ilmoittamista koskevia vaatimuksia. Lisäksi olisi varmistettava, ettei lukuisten eri elinten nimeäminen hoitamaan eri tehtäviä hankaloita niiden toimivaltuuksien selkeää määrittämistä ja vie siten pohjaa asetettujen tavoitteiden saavuttamiselta. Tästäkin syystä voisi olla tarkoituksenmukaista yhdistää esitetyt kaksi direktiiviehdotusta yhdeksi säädökseksi, kansalaisten ja yritysten hyödyksi. Näin vältyttäisiin toisinaan monimutkaiselta tulkinnalta ja soveltamiselta. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | NIS 2 -direktiivissä viitataan useasti muiden säädösten säännöksiin, esimerkiksi eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä annettuun direktiiviin (EU) 2018/1972 (8), jota sovelletaan erityislainsäädäntönä. Osa tämän direktiivin säännöksistä nimenomaisesti kumotaan (40 ja 41 artikla), kun taas toisia on määrä soveltaa edellä mainitun periaatteen mukaisesti. Tältä osin ei kuitenkaan esitetä selkeitä ohjeita. ETSK toivoo, että kaikki asiaan liittyvät epävarmuustekijät korjataan tulkintaongelmien välttämiseksi. Lisäksi komitea kannattaa komission tavoitetta yhdenmukaistaa riskienhallinnan laiminlyöntitapauksissa määrättäviä seuraamuksia ja parantaa tähän liittyen tietojenvaihtoa ja yhteistyötä EU:n tasolla. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | ETSK tiedostaa ”keskeisten” ja ”tärkeiden” toimijoiden hallintoelinten direktiiviehdotuksessakin korostetun oleellisen roolin kyberturvallisuusstrategiassa ja riskienhallinnassa, sillä niiden on hyväksyttävä riskienhallintatoimenpiteet, valvottava niiden täytäntöönpanoa ja vastattava mahdollisista laiminlyönneistä. Hallintoelinten jäsenten on ehdotetun direktiivin mukaan osallistuttava säännöllisesti erityiskoulutukseen riittävien tietojen ja taitojen hankkimiseksi, jotta he voivat ymmärtää ja hallita kyberriskejä ja arvioida niiden vaikutusta. Ehdotuksessa olisi kuitenkin kuvailtava, mitä tällaisiin tietoihin ja taitoihin kuuluu, jotta saataisiin EU-tason suuntaviivat sille, millaista koulutusta voidaan pitää ehdotettuja vaatimuksia vastaavana, ja voitaisiin välttää se, että eri koulutuskurssien vaatimustaso ja sisältö vaihtelevat maasta toiseen. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | ETSK on samaa mieltä Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston (ENISA) tärkeästä asemasta unionin tason institutionaalisessa ja operatiivisessa kyberturvallisuusjärjestelmässä. Sen lisäksi, että ENISA esittää raportin kyberturvallisuuden tilasta unionissa, sen pitäisi komitean mielestä julkaista verkossa ajantasaista tietoa kyberturvallisuuspoikkeamista sekä alakohtaisia ilmoituksia. Tämä tarjoaisi hyödyllisen kanavan, jonka kautta NIS 2 -direktiivin soveltamisalaan kuuluvat toimijat voivat saada tietoa, joka auttaa niitä suojelemaan paremmin omaa yritystään. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | ETSK on samaa mieltä siitä, että virheetön ja nopea tiedonsaanti tieto- ja viestintätekniikan tuotteisiin ja palveluihin vaikuttavista haavoittuvuuksista parantaa kyberturvallisuusriskien hallintaa. Tässä mielessä julkisesti saatavilla olevat haavoittuvuuksia koskevat tietolähteet ovat tärkeä apuväline kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja CSIRT-toimijoille (Computer Security Incident Response Team, tietoturvaloukkauksiin reagoiva ja niitä tutkiva yksikkö) sekä yrityksille ja käyttäjille. ETSK kannattaa näin ollen ehdotusta ENISAn velvoittamisesta perustamaan eurooppalainen haavoittuvuusrekisteri, johon keskeiset ja tärkeät toimijat ja niiden alihankkijat voivat välittää tietoa, jotta käyttäjät voivat toteuttaa asianmukaisia riskienhallintatoimenpiteitä. Komitea katsoo lisäksi, että haavoittuvuuksista ja merkittävimmistä poikkeamista raportoimisesta pitäisi tehdä vapaaehtoisen sijasta pakollista, jotta siitä olisi hyötyä myös hankintaviranomaisille EU-tason hankintamenettelyissä, 5G-tuotteet ja -teknologiat mukaan lukien. Tällöin rekisteri olisi sisällöltään sellainen, että sitä voidaan hyödyntää tarjousten arvioinnin yhteydessä varmistettaessa tarjousten laatua sekä eurooppalaisten ja EU:n ulkopuolisten toimeksisaajien luotettavuutta hankinnan kohteena olevien tuotteiden ja palvelujen turvallisuuden näkökulmasta 5G-verkkojen kyberturvallisuudesta 26. maaliskuuta 2019 annetun suosituksen mukaisesti. Lisäksi olisi huolehdittava siitä, että rekisterin sisältämät tiedot asetetaan saataville ketään syrjimättä. |
| --- | --- |

5.11

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

(3)  EUVL L 345, 23.12.2008, s. 75.

3

(4)  EUVL L 88, 29.3.2019, s. 42.

4

(5)  COM(2020) 605 final.

5

(6)  COM(2017) 476 final.

6

(7)  Liite I (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

7

(8)  EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36.

8

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/176

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan media-ala digitaalisella vuosikymmenellä: elpymistä ja muutosta tukeva toimintasuunnitelma”

(COM(2020) 784 final)

(2021/C 286/29)

| Esittelijä: | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Esittelijä:

Elena-Alexandra CALISTRU

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 24.2.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta |
| Hyväksyminen jaostossa | 14.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon numero | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 241/1/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 24.2.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

Liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta

Hyväksyminen jaostossa

14.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon numero

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

241/1/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) suhtautuu myönteisesti komission esittämään toimintasuunnitelmaan ja eri välinein toteuttaviin toimiin vapaan, monipuolisen ja dynaamisen toimintaympäristön luomiseksi mediamarkkinoille. Komitea on tyytyväinen siihen, että näiden markkinoiden tunnustetaan olevan ratkaisevan tärkeitä avointen ja demokraattisten yhteiskuntien vahvistamiseksi ja Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK pitää myönteisenä, että kulttuuri- ja luovien alojen ekosysteemin, johon uutismedia- ja audiovisuaaliala kuuluu, tiedostetaan kärsineen covid-19-pandemiasta ja kaipaavan siis välittömiä toimenpiteitä. Alan taloudellinen elpyminen ja kilpailukyky ovat edellytyksiä terveellä pohjalla oleville, riippumattomille ja moniarvoisille tiedotusvälineille, jotka puolestaan ovat ratkaisevan tärkeitä demokratiamme kannalta. ETSK kannattaa lähestymistapaa, jossa painotetaan, että media-alan yritykset muodostavat oman talouden alansa ja ovat lisäksi julkinen hyödyke, joka on ratkaisevan tärkeä, jotta ihmiset saavat paikkansapitävää tietoa ja demokratia voi toimia kunnolla. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Taustalla vaikuttavien kehityssuuntausten ja covid-19-kriisin yhdistelmä saattaa ilman määrätietoisia poliittisia ja taloudellisina tukitoimia heikentää Euroopan media-alan häiriönsietokykyä ja sen keskeistä roolia demokratiassa. ETSK yhtyy komission huoleen siitä, että tämä voisi horjuttaa Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta ja tiedotusvälineiden moniarvoisuutta, ja pitää ilahduttavana komission sitoutumista toimenpiteisiin, jotka on määrä toteuttaa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, media-alan ja kaikkien sidosryhmien kanssa. ETSK korostaa kuitenkin, että on ensiarvoisen tärkeää, että jäsenvaltiot tekevät kaikkensa, jotta nämä toimenpiteet eivät jää pelkäksi mahdollisuudeksi vaan toteutuvat käytännössä, ja työskentelevät yhdessä tiedotusvälineiden ja demokratian vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että tiedonannolla pyritään kolmeen tavoitteeseen: nopeuttamaan sekä media-alan elpymistä että sen muutosta ja vahvistamaan sen häiriönsietokykyä. On ryhdyttävä toimiin audiovisuaali- ja uutismedia-alan rakenteellisten haasteiden selättämiseksi sekä sellaisen suotuisan toimintaympäristön edistämiseksi, jossa tiedotusvälineet ja kansalaisyhteiskunta voivat osallistua avoimeen keskusteluun ilman häirintää ja disinformaatiota. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK toivoo, että toimintasuunnitelma kytkettäisiin tiiviimmin alan sosiaalisiin realiteetteihin ja erityispiirteisiin. Toimenpiteissä olisi erityisesti otettava huomioon ne tosiasiat, että yksittäisten jäsenvaltioiden media- ja audiovisuaaliympäristöt eroavat toisistaan ja että paikallisten ja valtakunnallisten tiedotusvälineiden valmiuksissa ja tarpeissa on eroja jäsenvaltioiden sisälläkin. Rahoitusvälineiden olisi oltava läpinäkyviä, helposti saatavilla ja kaikkien niiden toimijoiden käytettävissä, jotka takaavat Euroopan media- ja audiovisuaalialan monimuotoisuuden. Tätä edellyttää muun muassa sitä, että paikallisille tiedotusvälineille ja media-alan startup-yrityksille tarkoitettua tukea lisätään. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK pyytää, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta pääsevät osallistumaan kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamiseen ja että niiden rooli demokraattisten arvojen edistämisessä, tiedotusvälineiden vapauden vahvistamisessa ja medialukutaitoon tukeutuvassa disinformaation torjunnassa tunnustetaan. Jotta suunnitelma onnistuisi, sen avulla on saatava kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät mukaan tekemään töitä sen eteen, että tiedotusvälineiden merkitys Euroopan demokraattisten arvojen kannalta tiedostetaan, ja kehittämään kansalaisten valmiuksia tunnistaa ja kuluttaa nimenomaan näitä arvoja edistävää tietoa ja audiovisuaalista kulttuuria. Medialukutaidon edistämistoimia voidaan tukea säännöllisillä raporteilla, jollaisia laaditaan esimerkiksi disinformaatiokampanjoiden torjunnasta. |
| --- | --- |

1.6

2.   Tiedonannon pääsisältö

| 2.1 | Komission tiedonannossa keskitytään uutismedia-alaan (mukaan lukien painetut ja verkossa olevat sanomalehdet, radio ja audiovisuaaliset palvelut) ja audiovisuaalisen kulttuurin alaan, erityisesti elokuviin, televisioon, radioon ja suoratoistovideoihin sekä videopeleihin ja innovatiivisiin formaatteihin, kuten virtuaalitodellisuuden avulla luotaviin elämyksiin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komissio esittää tiedonannossaan puiteasiakirjan tai toimintasuunnitelman, joka sisältää joukon aloitteita Euroopan uutismedia- ja audiovisuaalialojen elpymisen ja muutoksen edistämiseksi. Nämä alat, joihin covid-19-kriisi on vaikuttanut pahoin, ovat ratkaisevan tärkeitä demokratian, kulttuurisen monimuotoisuuden ja Euroopan digitaalisen riippumattomuuden kannalta. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan uutismedia- ja audiovisuaalialoilla on ollut olennainen merkitys myös siksi, että ne ovat pitäneet ihmiset ajan tasalla ja tarjonneet viihdettä covid-19-pandemian aikana. Tarkistettuihin faktoihin perustuvien tietojen ja uutisten kysyntä on kasvanut huomattavasti, ja elokuvat, sarjat ja videopelit ovat olleet pääasiallinen kulttuurin lähde kuukausia kestäneiden sulkutoimien aikana. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tiedonanto jakautuu kolmeen aihealueeseen:






  a) | elpyminen: toimet, joita komissio suunnittelee auttaakseen audiovisuaali- ja media-alan yrityksiä selviytymään tämänhetkisestä myllerryksestä ja tarjotakseen likviditeettiä ja taloudellista tukea |
| --- | --- | --- |

2.4

a)

elpyminen: toimet, joita komissio suunnittelee auttaakseen audiovisuaali- ja media-alan yrityksiä selviytymään tämänhetkisestä myllerryksestä ja tarjotakseen likviditeettiä ja taloudellista tukea

| b) | muutos: puututaan rakenteellisiin ongelmiin auttamalla alaa selviytymään ilmastonmuutokseen ja digitalisaatioon liittyvistä rinnakkaisista siirtymistä ankaran maailmanlaajuisen kilpailun vallitessa |
| --- | --- |

b)

muutos: puututaan rakenteellisiin ongelmiin auttamalla alaa selviytymään ilmastonmuutokseen ja digitalisaatioon liittyvistä rinnakkaisista siirtymistä ankaran maailmanlaajuisen kilpailun vallitessa

| c) | mahdollistaminen ja vaikutusmahdollisuuksien lisääminen: luodaan edellytykset, jotka mahdollistavat innovoinnin lisäämisen alalla, samalla kun varmistetaan aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset ja annetaan ihmisille mahdollisuus hyödyntää sisältöjä helpommin sekä tehdä tietoon perustuvia päätöksiä. |
| --- | --- |

c)

mahdollistaminen ja vaikutusmahdollisuuksien lisääminen: luodaan edellytykset, jotka mahdollistavat innovoinnin lisäämisen alalla, samalla kun varmistetaan aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset ja annetaan ihmisille mahdollisuus hyödyntää sisältöjä helpommin sekä tehdä tietoon perustuvia päätöksiä.

| 2.5 | Toimintasuunnitelma on osa komission laajempaa pyrkimystä laatia aloitteita, joiden avulla rakennetaan Euroopan digitaalista tulevaisuutta, ja se on yksi avoimen, demokraattisen ja kestävän yhteiskunnan pilariin kuuluvista aloitteista. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Lisäksi tiedonannolla täydennetään Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa, ja se tukeutuu hiljattain tarkistetun audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin ja tekijänoikeusuudistuksen muodostamaan kehykseen. Sen on myös katsottava liittyvän yhteisessä digipalvelusäädöksessä ja digimarkkinasäädöksessä vahvistettaviin sääntöihin. |
| --- | --- |

2.6

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että sekä toimittajien toimintaympäristön parantamiseksi että medialukutaidon edistämiseksi tarvittavia toimenpiteitä lähestytään kokonaisvaltaisesti. Olisikin esitettävä selvemmin, miten tiedonannolla täydennetään Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmaa, myös kun on kyse taloudellisen tuen kohdentamisesta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Asiaan liittyvät asiakirjat olisi kytkettävä huolellisesti ja tarkoin toisiinsa muun muassa tuomalla digipalvelusäädöstä ja digimarkkinasäädöstä koskevissa komission ehdotuksissa ja Euroopan kuluttaja-asioiden toimintaohjelmassa esitetyt toimenpiteet paremmin esiin, sillä media-alan etenemissuunnitelmassa korostetaan digitalisaation vaikutusta, myös eurooppalaisten tiedotusvälineiden kilpailukyvyn parantamisen kannalta (1). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on tyytyväinen toimintasuunnitelman konkreettiseen rakenteeseen ja välineisiin ja katsoo, että niiden avulla voidaan helpottaa ja laajentaa rahoituksen saantimahdollisuuksia ja siten vastata välittömästi kriisinjälkeisen elvytyksen tarpeeseen. Lisäksi ne mahdollistavat pidemmän aikavälin toimet, sillä painopiste on muutoksessa, jonka ilmastonmuutokseen ja digitalisaatioon liittyviä rinnakkaisia siirtymiä edistävät investoinnit saavat aikaan. On kuitenkin luotava suotuisa toimintaympäristö, jotta tiedotusvälineet voivat kokeilla uusia rahoitusmalleja. Ilman rahoitusta, joka mahdollistaa yritykseen ja erehdykseen perustuvan toimintatavan, innovointi alalla on vaikeaa. Toistaiseksi ei ole olemassa vakiomalleja, joita voitaisiin ottaa laajempaan käyttöön. On vain tiettyjen media-alan yritysten yksittäisiä menestystarinoita siitä, miten ne ovat onnistuneet saattamaan toimintansa kestävälle pohjalle. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Uutismedia-alan osalta ETSK panee merkille, että toimintasuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla pyritään vastaamaan digitaalisten markkinoiden mukanaan tuomiin haasteisiin. Digimarkkinoilla valtaosa mainostuloista ohjautuu nimittäin globaaleille digialustoille. Vaikka ehdotetut rahoitusmekanismit ovat moninaisempia kuin koskaan, vaarana on silti, että turvaudutaan yhteen yleispätevään lähestymistapaan, mikä voisi johtaa eroihin jäsenvaltioiden välillä ja ennen muuta niiden sisällä (valtakunnallisen ja paikallisen tason kesken). Onkin otettava huomioon paikallisten uutismedioiden erilaiset mahdollisuudet käyttää monimutkaisia rahoitusvälineitä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK muistuttaa, että on ryhdyttävä toimiin markkinoiden pilkkoutumisvaaran torjumiseksi (2). Audiovisuaalialaa koskevat keskeiset toimenpiteet liittyvät juuri tähän haasteeseen, joka ei johdu pelkästään verkkoalustojen aiheuttamasta paineesta vaan myös siitä, että alalla keskitytään lähes yksinomaan maakohtaiseen yleisöön. Tarvitaan rohkeita toimenpiteitä, jotta eurooppalaiset toimijat voivat investoida sisältöön, osaajiin, myynninedistämiseen, jakeluun, innovointiin ja teknologiaan kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK on kansalaisyhteiskuntaa edustavana elimenä todennut useaan otteeseen (3), että ihmiskeskeinen lähestymistapa on Euroopan digitaalisen tulevaisuuden perusta mutta että myös kriittisellä ajattelulla ja medialukutaidolla on ratkaiseva merkitys (4). Komitea korostaa jälleen kerran, että tiedotusvälineiden digitalisaatio ei ole mahdollista, ellei yleisö ole valmistautunut siihen, joten toimet medialukutaidon ja kansalaiskasvatuksen edistämiseksi ovat olennaisen tärkeitä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Lisäksi ETSK haluaa tähdentää, että osallisuus ja saavutettavuus ovat keskeisiä tekijöitä, jotka on pidettävä mielessä strategian kaikkien näkökohtien yhteydessä rahoitusvarojen saantia koskevista säännöksistä sekä rahoituksen hakemiseen ja mediadata-avaruuteen liittyvistä teknisistä ratkaisuista aina audiovisuaalisen sisällön saatavuuteen liittyviin alustoihin ja koulutukseen, vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen sekä eurooppalaisten mediamarkkinoiden toimintaan saakka. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

| 4.1 | Elpymistä tukeviin toimenpiteisiin kuuluu rahoitusohjelmia, joilla on suora vaikutus tiedotusvälineisiin, mutta vain muutamat näistä rahoitusmekanismeista ovat vakaita, ennakoitavia ja käytettävissä toimintasuunnitelman koko voimassaolon ajan. Ehdotettuja toimenpiteitä on mukautettava, jotta painopistealojen kannalta välttämätön rahoitus voidaan taata myös muutoin kuin tilapäisesti saatavilla olevin tai jäsenvaltioiden harkinnan mukaan käytettävin varoin. Esimerkiksi Luova Eurooppa -ohjelmaan, joka on hyödynnettävissä monivuotisen rahoituskehyksen koko keston ajan, sisältyy nyt ensimmäistä kertaa toimenpiteitä, joissa keskitytään tiedotusvälineiden vapauteen ja moniarvoisuuteen, journalismiin ja medialukutaitoon, mutta muut ehdotetut rahoituslähteet ovat tilapäisiä (kuten SURE) tai jäsenvaltiot voivat päättää olla turvautumatta niihin (rakennerahastot). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Toimenpiteessä 1 esitetään EU-tuen saannin helpottamista interaktiivisen välineen avulla. Väline opastaa, miten tarkoitukseen soveltuvaa EU-tukea haetaan vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen voimassaolon aikana ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien puitteissa. Tämä on erinomainen ajatus, sillä näin helpotetaan tiedon löytämistä ja tehdään tiedotusvälineiden rahoitusprosesseista mahdollisimman toimivia. Lisäksi tarvitaan kuitenkin mekanismi, jota käyttäen jäsenvaltiot voivat lähettää tietoja reaaliajassa, jotta portaalissa on tarvittavat tiedot, kun niitä kaivataan. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Toimenpide 2 koskee Media Invest -järjestelyä, jolla edistetään audiovisuaalialan investointeja. Kyse on erityisestä pääomasijoitusjärjestelystä, jolla pyritään tukemaan eurooppalaisia audiovisuaalialan tuotanto- sekä jakelustrategioita. ETSK katsoo, että investointeja on lisättävä huomattavasti ja että niiden ohella on kiinnitettävä enemmän huomiota innovointiin, jos tarkoituksena on myös parantaa eurooppalaisten audiovisuaalialan yritysten kilpailukykyä yhä aggressiivisemmilla maailmanlaajuisilla markkinoilla. Lisäksi covid-19-kriisiin liittyen komitea kehottaa perustamaan eurooppalaisen vakuutusrahaston audiovisuaalialan tuotantoa varten. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Toimenpide 3 koskee NEWS-aloitetta, jonka tavoitteena on koota yhteen uutismedia-alan toimet ja tuet. Myös rahoitusvälineiden laajalla kirjolla on tässä yhteydessä suuri merkitys. On kuitenkin tärkeää pitää mielessä, että tukimekanismeissa olisi otettava huomioon alan erityispiirteet ja niiden olisi tarjottava mahdollisuuksia sekä media-alan startup-yrityksille (niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta) että freelancetoimittajille. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Paikallisille tiedotusvälineille ja media-alan startup-yrityksille, joilla ei ole valmiuksia hakea tämäntyyppistä rahoitusta, on annettava enemmän tukea sellaisin välinein, joita pienten riippumattomien tiedotusvälineiden, joilla on eniten vaikeuksia rahoitusvarojen hankinnassa, on helppo käyttää. Rahoituksen kanavointi ammattialajärjestöjen kautta voisi auttaa pieniä tiedotusvälineitä saamaan tarvitsemaansa tukea. Mediamarkkinat, erityisesti paikalliset mediamarkkinat, ovat eräissä jäsenvaltioissa heikot ja haavoittuvat, eivätkä sijoittajat välttämättä näe niitä mahdollisuutena. Siksi on löydettävä ratkaisuja, joiden avulla paikalliset media-alan yritykset voivat monipuolistaa tulovirtojaan ja vahvistaa markkina-asemaansa ilman, että ne ovat riippuvaisia ulkopuolisista sijoittajista, jotka kenties vähättelevät näille arvoltaan pienille markkinoille tehtävien investointien mahdollista tuottavuutta. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Taloudellisia tukimekanismeja on täydennettävä Euroopan demokratiatoimintasuunnitelmassa esitetyillä toimenpiteillä, jotta voidaan varmistaa, että ne auttavat johdonmukaisesti edistämään demokraattisia arvoja, vahvistamaan median vapautta ja torjumaan disinformaatiota. Tästä samasta syystä ETSK korostaa tarvetta taata julkisten ja yksityisten investointien, rahastojen, säätiöiden ja kaikkien muidenkin median omistusrakenteiden läpinäkyvyys ja huolehtia siitä, että ne eivät edistä tiedotusvälineiden liiallista keskittymistä eikä niihin liity erityisiä poliittisia tai vakaumuksellisia vaatimuksia. Näin siitä huolimatta, että komitea pitää rahoitusvälineiden monimuotoisuutta ja innovatiivisuutta tervetulleena. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Toimenpiteen 4 yhteydessä esitetään toimia, joissa keskitytään media-alan muutokseen. Tarkoituksena on vapauttaa innovointipotentiaali eurooppalaisen mediadata-avaruuden avulla ja edistää uusia liiketoimintamalleja. ETSK on aiemmissa lausunnoissa (5) esittämäänsä tapaan samaa mieltä siitä, että on luotava aidot eurooppalaiset datan sisämarkkinat – eurooppalaisiin normeihin ja arvoihin perustuva data-avaruus, joka kattaa myös media-alan. Toimenpiteissä on otettava huomioon tarve parantaa alan valmiuksia siirtyä yhä vahvemmin datapohjaiseen mediamalliin, sillä alalla on tässä suhteessa valtavia eroja. ETSK:ta askarruttaa kuitenkin tarve turvata niiden käyttäjien oikeudet, jotka toimittavat dataa näille eurooppalaisille markkinoille, ja komitea korostaa Euroopan eri kuluttajajärjestöjen kannanottojen mukaisesti, että käyttäjien on saatava oikeudenmukainen korvaus tietojensa käytöstä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Muut tässä yhteydessä esitetyt toimenpiteet ovat johdonmukaisia digitalisaatioon ja talouden muutokseen tähtäävien pyrkimysten kanssa, ja niitä olisi tarkasteltava näillä aloilla toteutettavien toimien muodostamassa laajemmassa kontekstissa. Toimenpiteellä 5 pyritään edistämään Euroopan virtuaalitodellisuuden ja laajennetun todellisuuden alan yhteenliittymää, ja toimenpiteen 6 tarkoituksena on tukea siirtymää kohti ilmastoneutraalia audiovisuaalialaa hyvien käytäntöjen järjestelmällisen vaihdon avulla. ETSK kiinnittää huomiota tarpeeseen investoida ammatilliseen koulutukseen (6) ja vahvistaa alaa, jotta taidot saadaan mukautettua vastaamaan näiden perusluonteisten kysymysten asettamia vaatimuksia. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Mahdollistamiseen ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen tähtäävissä toimenpiteissä korostetaan tarvetta asettaa eurooppalaiset digitaalisen vuosikymmenen etulinjaan. Toimenpiteen 7 tarkoituksena on laajentaa audiovisuaalisen sisällön saatavuutta kaikkialla EU:ssa. Tätä varten käynnistetään vuoropuhelu audiovisuaalialan ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta voidaan sopia toimista, joilla parannetaan audiovisuaalisen sisällön rajatylittäviä käyttömahdollisuuksia ja saatavuutta EU:ssa ja poistetaan geoblokkaukseen perustuvat maantieteelliset digitaalisen sisällön käyttörajoitukset. ETSK pitää tällaisen vuoropuhelun aloittamista tervetulleena. Vuoropuhelussa on kiinnitettävä huomiota riittävään tekijänoikeuksien suojaan ja audiovisuaalialan rahoitusvaikeuksiin. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | ETSK suhtautuu myönteisesti toimenpiteeseen 8, jolla pyritään tukemaan Euroopan media-alan osaajia koulutuksen, mentoroinnin ja innovoinnin tukitoimien avulla. Komitea korostaa kuitenkin, että alan toimijat ovat organisaatiomuodoltaan hyvin erilaisia (itsenäiset ammatinharjoittajat, voittoa tavoittelemattomat organisaatiot jne.) ja että on syytä huolehtia siitä, että ne kaikki pääsevät hyödyntämään esitettyjä mekanismeja. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Toimenpiteessä 9 keskitytään ihmisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen. Koska medialukutaidolla on suuri merkitys sekä ihmisten että demokratian kannalta, tämä kysymys olisi asetettava etusijalle. Ennen kaikkea on kehitettävä välineitä, joilla voidaan torjua huolestuttavasti lisääntyneen disinformaation ja väärän tiedon nopeaa yleistymistä ja levittämistä. On myös ratkaisevan tärkeää varmistaa, että asiaa koskevissa asiakirjoissa ja suunnitelmissa (7) esitetyt toimenpiteet ovat johdonmukaisia. Näin on erityisesti siksi, että kyse on uusista aloista, joihin liittyy valtavasti informaatiota, ja jäsenvaltiot tarvitsevat selkeää ohjeistusta ja johdonmukaisia menettelyjä. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Toimenpiteellä 10 käynnistetään keskustelu siitä, miten Euroopan mediamarkkinoiden toiminta voidaan turvata vahvistamalla eurooppalaisten media-alan sääntelyviranomaisten yhteistyökehystä audiovisuaalisten mediapalvelujen eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmän puitteissa (ERGA). ETSK on tyytyväinen siihen, että jäsenvaltiotason päätöksentekijöiden osallistumista pidetään tärkeänä erityisesti audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä, ja kannustaa omaksumaan samanlaisen lähestymistavan kaikkien suunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden suhteen, jotta ne muodostaisivat todellisen etenemissuunnitelman media-alaa varten. |
| --- | --- |

4.12

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE3902&from=FI

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016AE4519&from=FI

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=FI

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE6302&from=FI

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=FI

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017AE1813&from=FI

6

(7)  Mm. Euroopan demokratiatoimintasuunnitelma, disinformaation torjuntaa koskeva toimintasuunnitelma ja digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma.

7

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/181

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä”

(COM(2020) 667 final)

(2021/C 286/30)

| Esittelijä: | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | John COMER |

Esittelijä:

Maria NIKOLOPOULOU

Toinen esittelijä:

John COMER

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 28.10.2020 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla |
| Vastaava jaosto | Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö |
| Hyväksyminen jaostossa | 15.4.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 242/1/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 28.10.2020

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 192 artiklan 1 kohta ja 304 artikla

Vastaava jaosto

Maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö

Hyväksyminen jaostossa

15.4.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

242/1/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kannattaa komission tavoitetta siirtyä kohti myrkytöntä ympäristöä ja varmistaa, että kemikaaleja tuotettaessa niiden myönteinen yhteiskunnallinen vaikutus on mahdollisimman suuri ja että niiden ympäristövaikutus vähenee. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | On määritettävä, mitkä kemikaalien käyttötarkoitukset ovat ”välttämättömiä”, ja otettava käyttöön selkeästi määritelty menetelmä, jolla kemikaaleista tehdään ”turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja”. Tässä yhteydessä ETSK painottaa, että ”huolta aiheuttavat aineet” on tunnistettava, arvioitava ja luokiteltava mahdollisimman kattavalla, yksiselitteisellä ja yksinkertaistetulla tavalla, jotta mahdollistetaan elinkeinojen sopeutuminen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tyytyväinen komission näkemykseen, jonka mukaan EU:n olisi oltava maailmanlaajuinen edelläkävijä turvallisten ja kestäväpohjaisten kemikaalien tuotannossa ja käytössä, ja korostaa, että on tärkeää taata yrityksille tasapuoliset toimintaedellytykset kansainvälisissä kauppasopimuksissa sekä toimet oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseksi kaikille EU:n kansalaisille. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Strategian menestyminen edellyttää sekä ihmisten ja yritysten sitoutumista siihen että innovatiivisia ajattelutapoja, avoimuutta ja osallisuutta päätöksentekoprosessissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Strategian tavoitteena on laajentaa riskinhallinnan yleinen lähestymistapa koskemaan kulutustavaroita, jotka sisältävät vaarallisia kemikaaleja, kuten syöpää aiheuttavia, perimää vaurioittavia tai hormonaalisia haitta-aineita. Teollisuuden sopeutumisen helpottamiseksi on kuitenkin varmistettava yleisten ja erityisten riskinarviointien välinen tasapaino. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kehottaa tekemään asianmukaisista ja johdonmukaisista merkinnöistä pakollisia koko toimitusketjussa, mukaan luettuina nanomateriaaleja sisältävät tuotteet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti pyrkimykseen vahvistaa EU:n strategista riippumattomuutta erityisesti terveyssovelluksissa käytettävien kemikaalien osalta ja toivoo, että samaan pyritään muillakin aloilla. Komitea kehottaa harkitsemaan EU:n teollisuuspolitiikan tarkistamista, jotta osa kemikaalien tuotannosta voitaisiin siirtää takaisin EU:n jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa, että innovoinnin edistämiseksi, kuluttajien luottamuksen lisäämiseksi ja asianmukaisten vaikutustenarviointien toteuttamiseksi on tärkeää puuttua kemiallisten tietojen puutteelliseen saatavuuteen. On erittäin tärkeää, että tutkimustuloksista on saatavilla olevia ja luotettavia tietokantoja, että tarkastellaan uudelleen tietojen saatavuutta rajoittavia teollisoikeuksia ja patentteja ja että vahvistetaan ”ei tietoja, ei markkinoita” -periaatetta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että kemiallisten seosten huomioon ottaminen on merkittävä edistysaskel kemikaalien riskinarvioinnissa. Tutkimus- ja kehitystoiminnan lisääminen on kuitenkin ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan korjata nykyiset tietovajeet ja edistää kemiallisten seosten arviointia ja hallintaa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Komission ehdotus

| 2.1 | Strategia tarjoaa tilaisuuden sovittaa kemikaalien yhteiskunnallinen arvo yhteen ihmisten terveyden ja maapallon sietokyvyn rajojen kanssa, vastata EU:n kansalaisten oikeutettuihin toiveisiin, jotka koskevat korkeatasoista suojelua vaarallisilta kemikaaleilta, ja edistää EU:n teollisuutta maailmanlaajuisena edelläkävijänä turvallisten ja kestäväpohjaisten kemikaalien tuotannossa ja käytössä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Myrkyttömään ympäristöön pyrkimiseksi vahvistetaan uusi kemikaalihallinnan hierarkia, johon kuuluu turvallisten ja kestävyysajattelun mukaisten kemikaalien käyttö, ihmisten terveyteen ja ympäristöön kroonisesti vaikuttavien huolta aiheuttavien aineiden minimointi tai korvaaminen sekä asteittainen kaikkein haitallisimpien kemikaalien hyödyntämisestä tä luopuminen, erityisesti kulutustavaroissa, jos niiden käyttö ei ole yhteiskunnan kannalta välttämätöntä.

  Kaavio


  Myrkytön hierarkia – uusi kemikaalihallinnan hierarkia |
| --- | --- |

2.2

Kaavio

Myrkytön hierarkia – uusi kemikaalihallinnan hierarkia

Image 1

2.3   Strategiassa keskitytään viiteen päätavoitteeseen

| 2.3.1 | Innovointi turvallisten ja kestävien kemikaalien tuottamiseksi EU:ssa. On ehdotettu muun muassa, että laaditaan kemikaaleja varten EU:n kriteeri ”turvalliseksi ja kestäväksi suunniteltu”, otetaan käyttöön huolta aiheuttavien aineiden esiintymistä tuotteissa koskevia oikeudellisia vaatimuksia kestäväpohjaisia tuotteita koskevan aloitteen avulla ja muutetaan teollisuuden päästöjä koskevaa EU:n lainsäädäntöä turvallisempien kemikaalien käytön edistämiseksi EU:n teollisuudessa. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | EU:n oikeudellisen kehyksen lujittaminen kiireellisiin ympäristö- ja terveysongelmiin puuttumiseksi. Ehdotettujen toimien tarkoituksena on suojella kuluttajia ja työntekijöitä siten, että vältetään haitallisimpien kemikaalien käyttöä kaikissa kulutustavaroissa, kuten elintarvikepakkausmateriaaleissa, leluissa, lastenhoitotuotteissa, kosmetiikassa, pesuaineissa, huonekaluissa ja tekstiileissä. Erityistä huomiota kiinnitetään kemikaaleihin, jotka voivat aiheuttaa syöpää ja geenimutaatioita ja vaikuttaa lisääntymiselimiin tai umpieritysjärjestelmään tai jotka ovat hitaasti hajoavia ja biokertyviä. Tätä lähestymistapaa sovelletaan myös kemikaaleihin, jotka vaikuttavat immuunijärjestelmään, neurologiseen järjestelmään tai hengityselimiin, ja kemikaaleihin, jotka ovat elinkohtaisesti myrkyllisiä. Ennen kuin riskinhallintaa koskevaa yleistä lähestymistapaa ryhdytään soveltamaan, edellä lueteltuja vaaroja aiheuttavat aineet priorisoidaan asetettaessa rajoituksia kaikkien käyttötarkoitusten osalta ja turvaudutaan ryhmittelyyn sen sijaan, että tällaisia aineita säänneltäisiin yksitellen. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Toimenpiteiden yksinkertaistaminen ja vakauttaminen oikeudellisen kehyksen parantamiseksi. Ehdotuksessa otetaan käyttöön ”yksi aine, yksi arviointi” -prosessi, jotta voidaan koordinoida kemikaalien vaarojen ja riskien arviointia kemikaalilainsäädännössä, vahvistaa Euroopan kemikaaliviraston hallintoa ja parantaa sen rahoitusmallin kestävyyttä. Lisäksi strategiassa ehdotetaan kohdennettuja muutoksia REACH-asetukseen (kemikaalien rekisteröintiä, arviointia, lupamenettelyjä ja rajoituksia koskeva asetus) ja CLP-asetukseen (aineiden ja seosten luokituksesta, merkinnöistä ja pakkaamisesta annettu asetus). Muutokset on toteutettava paremman sääntelyn periaatteiden mukaisesti, ja niistä on tehtävä tarvittaessa arviointeja ja vaikutustenarviointeja. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Kemikaaleja koskevan kattavan tietopohjan luominen. Tavoitteena on kehittää kemikaaleja koskeva EU:n varhaisvaroitus- ja toimintajärjestelmä sen varmistamiseksi, että EU:n toimintapolitiikoissa puututaan uusiin kemiallisiin riskeihin heti, kun ne havaitaan seurannassa ja tutkimuksessa, ja luoda indikaattorikehys kemiallisen saastumisen taustatekijöiden ja vaikutusten seuraamiseksi ja kemikaalilainsäädännön tehokkuuden mittaamiseksi. |
| --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Esimerkin antaminen kemikaalien maailmanlaajuisesta hyvästä hallinnasta. Näillä toimilla pyritään tukemaan kolmansien maiden valmiuksien kehittämistä kemikaalien arvioinnissa ja hallinnassa ja varmistamaan, että EU:ssa kiellettyjä vaarallisia kemikaaleja ei tuoteta vientiin. |
| --- | --- |

2.3.5

3.   Yleistä

| 3.1 | Kemikaalit ovat nousseet kuluneiden 50 vuoden aikana elintapamme kannalta keskeiseen asemaan ja vaikuttaneet myönteisesti kulttuuriimme sekä koko yhteiskunnan ja sen kasvavan väestön kehitykseen. Samaan aikaan kemikaaleilla – sekä synteettisillä että luonnossa esiintyvillä kemikaaleilla – voi olla vaarallisia ominaisuuksia, jotka uhkaavat ihmisten terveyttä ja ympäristöä.
  Tästä huolimatta ihmiskunta on yhä riippuvaisempi kemikaaleista. YK:n mukaan kemikaalien tuotanto kasvaa seitsemän kertaa nopeammin kuin koko maailman väestö vuosina 1990–2030. |
| --- | --- |

3.1

Tästä huolimatta ihmiskunta on yhä riippuvaisempi kemikaaleista. YK:n mukaan kemikaalien tuotanto kasvaa seitsemän kertaa nopeammin kuin koko maailman väestö vuosina 1990–2030.

| 3.2 | Meidän kaikkien tulisi kannattaa kunnioitettavaa tavoitetta myrkyttömästä ympäristöstä, eikä ole mitään syytä olla pyrkimättä sen edistämiseen riippumatta siitä, miten vaikeaa sen saavuttaminen on. ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen perustaa korkean tason pyöreän pöydän ryhmä kaikkien sidosryhmien kanssa tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ympäristöön vuotaa edelleen suuria määriä vaarallisia kemikaaleja monista lähteistä, kuten käsitellyistä tai käsittelemättömistä kotitalous- ja teollisuusjätevesistä, kaatopaikoilta sekä poltto- ja valmistusprosesseista, ja ne voivat levitä ilman, maaperän ja veden kautta aiheuttaen vakavaa vahinkoa (1). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kemiallisesta saastumisesta aiheutuu monia kertyviä ongelmia. Esimerkiksi PBDE:t (polybromidifenyylieetterit) ja muut palonestoaineet siirtyvät helposti tuotteista, joihin niitä lisätään, kuten polyuretaanivaahto, ja saastuttavat sitten ilman ja pölyn. Vaikka monet haitalliset PBDE:t on kielletty, ne jäävät ympäristöön pysyvyytensä ja laajamittaisen käyttönsä vuoksi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tällaisia vaarallisia kemikaaleja korvattaessa on varmistettava, että korvaamisen vaikutus on merkittävä parannus. Esimerkiksi metsäkatoa edistävä palmuöljystä valmistettu biodiesel voi aiheuttaa ympäristölle enemmän haittaa kuin fossiilisten polttoaineiden käyttö. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Lisäksi sääntelyviranomaisten on oltava tietoisia pyrkimyksistä korvata tietty vaarallinen kemikaali muilla kemikaaleilla, joilla on samankaltaisia vaarallisia ominaisuuksia, ja torjuttava tällaisia pyrkimyksiä. Esimerkiksi PFAS-yhdisteitä olisi käsiteltävä ryhmänä eikä yksitellen. Uudet tutkimukset viittaavat siihen, että eräät perinteisten PFAS-yhdisteiden vaihtoehdot eivät välttämättä ole turvallisempia (2). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK on huolissaan siitä, että ihmisten terveyden palauttamiseen ja ympäristön ennallistamiseen tarkoitetut puhdistustoimet eivät välttämättä ole riittäviä, varsinkaan sellaisten välttämättömien kemikaalien osalta, joille ei vielä ole saatavilla myrkyttömiä vaihtoehtoja tai jotka edellyttävät pitkäaikaista kehitysprosessia, sekä sellaisten kemikaalien osalta, joita ei enää käytetä mutta jotka ovat edelleen erittäin huolestuttavia, sillä ne säilyvät pitkään ympäristössä. Koska puhdistusstrategioiden hyväksymiseksi tarvitaan edelleen huomattavia toimia, ETSK odottaa mielenkiinnolla tulevaa ”saasteettomuustoimintasuunnitelmaa”. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK vaatii, että nanomateriaaleja sisältävien tuotteiden (kuten lelut, biosidit, vaatteet, torjunta-aineet, lääkkeet, maalit ja lastenhoitotuotteet) asianmukaisesta ja johdonmukaisesta merkitsemisestä tehdään pakollista koko toimitusketjussa ja että velvoitteen noudattamista valvotaan. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK pohtii myös sitä, onko useiden samanaikaisesti toteutettavien toimenpiteiden aikataulu realistinen ja mahdollinen, kun otetaan huomioon, että teollisuudenalan on mukauduttava siirtymään asteittain ilman vakavia kielteisiä sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia. Lisäksi viranomaisten valmiuksien kehittämistä on vahvistettava. Tämä on välttämätöntä suunniteltujen ajan tasalle saatettujen toimintapolitiikkojen täytäntöönpanon onnistumisen kannalta. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Strategiassa ei oteta huomioon tiettyjä näkökohtia tai niitä ei selosteta riittävästi, kuten kemikaalialan ehdotetun siirtymän arvioitu energiatase sekä vaikutukset työntekijöihin ja suuriin ja pieniin yrityksiin Euroopassa. Euroopan rakenne- ja investointirahastoista olisi myönnettävä varoja strategian tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.10

4.   Erityistä

4.1   Innovointi turvallisten ja kestävien kemikaalien tuottamiseksi EU:ssa

| 4.1.1 | On saavutettu yhteisymmärrys siitä, että siirtyminen turvallisiksi ja kestäviksi suunniteltuja kemikaaleja koskeviin kriteereihin on yhteiskunnan ja talouden kannalta ehdoton edellytys, jotta helpotetaan EU:n teollisuuden vihreää siirtymää ja digitalisointia. Haaste on valtava, ja tarvittava tutkimus on mahdollisesti hyvin kallista mutta tarjoaa tiettyjä kilpailuetuja. Tästä voi kuitenkin aiheutua työpaikkojen menetyksiä ja taloudellisia tappioita, koska kaikki yritykset eivät välttämättä pysty mukautumaan eikä uudelleenkoulutus tai jatkokoulutus ole kaikkien työntekijöiden kohdalla mahdollista. Näin ollen taloudelliset ja kannustavat toimet ovat ratkaisevan tärkeitä oikeudenmukaisen siirtymän saavuttamiseksi erityisesti siten, että työntekijät säilyttävät työpaikkansa tai että heillä on vakavasti otettava vaihtoehto, sekä investointien ja innovatiivisten liiketoimintamallien tukemiseksi. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Strategiassa ei mainita toimenpiteitä, joilla voitaisiin varmistaa työntekijöiden mukautuminen kaikilta osin, kuten uudelleenkoulutuksen ja erikoistumiskoulutuksen edistäminen ja rahoittaminen työpaikkojen menetysten estämiseksi. On myös huolestuttavaa, miten teollisuudenalojen maantieteellinen sijainti määrittää strategian vaikuttavuuden. Syrjäisillä alueilla sijaitsevat teollisuudenalat olisi otettava huomioon, samoin kuin alalla toimivien pk-yritysten suuri määrä. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | ”Turvalliseksi ja kestäväksi suunniteltu” -lähestymistapa, joka on vielä määrä kehittää, aiheuttaa huolta sidosryhmien keskuudessa. Tämän vuoksi sen määrittelyn ja asianomaisen tuotannon edistämisen edellyttämän tarvittavan osaamisen yhteydessä tulisi ottaa huomioon kaikkien asiaankuuluvien toimijoiden laatimat kriteerit. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Kemikaalien rekisteröinti-, arviointi- ja lupamenettelyprosessi on monimutkainen ja edellyttää erityisosaamista, mikä on joskus haastavaa pk-yrityksille ja mistä koituu yleensä korkeita säännösten noudattamisesta aiheutuvia ja hallinnollisia kustannuksia. Rekisteröinnin ja sääntelyllisen riskinhallinnan toteuttamisen helpottamiseksi REACH- ja CLP-asetusten yhteydessä olisi yksinkertaistettava prosessia tai luotava kannustimia muiden kuin asiantuntijoiden koulutusta varten. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Uusien ja puhtaampien teollisten prosessien ja teknologioiden avulla pienennetään kemikaalien tuotannon ympäristöjalanjälkeä, parannetaan markkinavalmiutta, saavutetaan kestävän kehityksen tavoitteet ja toteutetaan kattava Euroopan vihreän kehityksen ohjelma. Puhtaampien teollisten prosessien ja teknologioiden suunnittelua ja toteuttamista koskevat arviointiohjeet ja asianomaisten parhaiden käytäntöjen jakaminen mahdollistaisivat tällaisen siirtymän. On otettava huomioon parhaat käytettävissä olevat teknologiat. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Komissio pyrkii minimoimaan huolta aiheuttavien aineiden esiintymisen kierrätysmateriaaleissa ottamalla käyttöön kemiallista sisältöä ja turvallista käyttöä koskevia vaatimuksia ja tietoja osana kestävää tuotepolitiikkaa koskevaa aloitetta. Kierrätettävissä materiaaleissa ei pitäisi vastedes sallia vaarallisten kemikaalien käytön jatkamista suurempina pitoisuuksina (3). ”Huolta aiheuttavat aineet” on yksilöitävä, arvioitava ja luokiteltava mahdollisimman kattavalla, yksiselitteisellä ja yksinkertaistetulla tavalla, jotta mahdollistetaan elinkeinojen sopeutuminen. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Nämä toimenpiteet lisäävät kuluttajien ja tuottajien luottamusta kierrätystuotteisiin. Kierrätysmateriaaleista valmistettujen tuotteiden kemiallista sisältöä koskevien riittävien tietojen puute on ongelma, minkä lisäksi myös tietosuojarajoitukset voivat aiheuttaa ongelmia tällä alalla. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Strategiassa ilmoitetaan investointien lisäämisestä innovatiivisiin teknologioihin. Tämä on hyvä tilaisuus edistää teollisuusjätteiden, erityisesti maatalouselintarvikejätteiden, hyödyntämisen tutkimusta, koska riittämättömät investoinnit ovat estäneet niihin liittyvien merkittävien mahdollisuuksien hyödyntämisen.

  Maatalouselintarvikejätteiden hyödyntämisestä saatavia tuotteita koskevat lakisääteiset vaatimukset on kuitenkin lähes laiminlyöty sekä ”Pellolta pöytään” -strategiassa että kestävyyttä edistävissä kemikaalistrategioissa. Esimerkiksi lääkejäämien esiintyminen lannoitukseen käytettävässä käsitellyssä eläinten lannassa, käsitellyn jäteveden uudelleenkäyttö viljelmien kasteluun sekä lääkkeiden ja torjunta-aineiden, rikkakasvien torjunta-aineiden ja hyönteismyrkkyjen jäämät optimoidussa elintarvikejätteessä ovat erityisen huolestuttavia, koska nämä bioaktiiviset aineet voivat levitä kaikkialle ympäristöön ja aiheuttaa haitallisia vaikutuksia ekosysteemeihin. Sen vuoksi ne olisi yksilöitävä, ja niitä olisi arvioitava ja säänneltävä. Ihmispopulaatioihin saattaa vaikuttaa altistumisen lisäksi myös kulutus, koska nämä aineet voivat biologisesti kertyä ja rikastua elintarvikeketjussa. |
| --- | --- |

4.1.8

Maatalouselintarvikejätteiden hyödyntämisestä saatavia tuotteita koskevat lakisääteiset vaatimukset on kuitenkin lähes laiminlyöty sekä ”Pellolta pöytään” -strategiassa että kestävyyttä edistävissä kemikaalistrategioissa. Esimerkiksi lääkejäämien esiintyminen lannoitukseen käytettävässä käsitellyssä eläinten lannassa, käsitellyn jäteveden uudelleenkäyttö viljelmien kasteluun sekä lääkkeiden ja torjunta-aineiden, rikkakasvien torjunta-aineiden ja hyönteismyrkkyjen jäämät optimoidussa elintarvikejätteessä ovat erityisen huolestuttavia, koska nämä bioaktiiviset aineet voivat levitä kaikkialle ympäristöön ja aiheuttaa haitallisia vaikutuksia ekosysteemeihin. Sen vuoksi ne olisi yksilöitävä, ja niitä olisi arvioitava ja säänneltävä. Ihmispopulaatioihin saattaa vaikuttaa altistumisen lisäksi myös kulutus, koska nämä aineet voivat biologisesti kertyä ja rikastua elintarvikeketjussa.

| 4.1.9 | Huolta aiheuttavat aineet saavat aikaan hämmennystä sidosryhmien keskuudessa. Olisi hyödyllistä selittää, millaisia vaatimuksia on tarkoitus ottaa käyttöön, ja ilmoittaa täytäntöönpanon aikataulu, jotta ymmärrettäisiin tämän toimenpiteen vaikutus nykyisiin materiaalikiertoihin. |
| --- | --- |

4.1.9

| 4.1.10 | Ehdotetun kemikaalialan siirtymän arvioitu energiatase on huolestuttava. Kun otetaan huomioon, että vihreiden materiaalikiertojen edellyttämät tärkeimmät muutokset ovat voimakkaasti endotermisiä prosesseja (esim. lajittelu, kierrätys, dekontaminaatio ja kemiallinen muuntaminen), energian kysynnän odotetaan kasvavan. Lisäksi kemikaalien valmistuksen hiilijalanjälkeä on pienennettävä, koska se on yleensä energiaintensiivinen prosessi. |
| --- | --- |

4.1.10

| 4.1.11 | Vetyyn liittyy tässä yhteydessä merkittäviä mahdollisuuksia sekä energialähteenä että kemiallisena pelkistysaineena tavoitesuunnatuissa prosesseissa (esim. hiilen korvaamiseksi pelkistysaineena). Vetypolttokennot kuluttavat kuitenkin edelleen kallista platinaa, millä on merkittäviä ympäristövaikutuksia. Tarvitaan kemian alan perustutkimusta, jotta voidaan määrittää vaihtoehtoja platinalle. |
| --- | --- |

4.1.11

| 4.1.12 | Komissio aikoo vahvistaa toimitusten häiriönsietokykyä ja kemikaalien kestävyyttä, kun kyseessä ovat EU:n yhteiskunnan kannalta välttämättömissä sovelluksissa käytettävät kemikaalit, vähentämällä EU:n riippuvuutta ja lisäämällä kemikaaleja koskevaa strategista ennakointia. Terveyssovelluksissa käytettävien kemikaalien häiriönsietokyvyn lisääminen merkitsee huomattavaa edistystä EU:n markkinoiden ja terveydenhuollossa käytettäviä kemikaaleja tuottavan teollisuudenalan kannalta. Meidän on tiedettävä, miten näitä toimenpiteitä on määrä soveltaa muihin välttämättömiin käyttötarkoituksiin käytettäviin kemikaaleihin. |
| --- | --- |

4.1.12

| 4.1.13 | Kolmansista maista tuoduista ja ympäristö- ja terveysriskejä aiheuttavalla malminlouhinnalla saaduista raaka-aineista, esimerkiksi harvinaisista maametalleista, valmistetuista tuotteista on tullut kriittisiä useissa nykyaikaisissa teknologioissa, jotka ulottuvat puolustusjärjestelmistä matkapuhelimiin ja televisioihin, LED-lamppuihin ja tuuliturbiineihin. Näin ollen on pohdittava, millaisia strategioita otetaan käyttöön, jotta voidaan puuttua riippuvuuteen muista välttämättömistä aineista, joiden tuotantoprosessit ovat riippuvaisia kolmansien maiden toimituksista. |
| --- | --- |

4.1.13

| 4.1.14 | ETSK ihmettelee myös, miten ”turvalliseksi ja kestäväksi suunniteltu” -lähestymistapaa sovelletaan muihin kuin EU:n toimittajiin, joita koskevat omat kemikaalisäännökset. Koska näiden kemikaalien tuotantoa koskevien kriteerien rajoja ei ole vielä vahvistettu, on epäselvää, sovelletaanko periaatetta ja arviointitoimenpiteitä raaka-ainelähteisiin niiden alkuperästä riippumatta. On edelleen epäselvää, miten ehdotetut toimenpiteet nivotaan yhteen ja miten niitä tasapainotetaan niiden eri toimintapolitiikkojen kanssa, joita sovelletaan EU:n kemikaalien arvoketjuihin osallistuvissa kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

4.1.14

| 4.1.15 | ETSK ehdottaa näin ollen, että EU:n teollisuusstrategiaa tarkistetaan ja että pohditaan, miten voidaan edistää kemikaalien tuotannon palauttamista EU:n jäsenvaltioihin. Näin paitsi lisätään EU:n strategista riippumattomuutta myös luodaan uusia laadukkaita työpaikkoja ja helpotetaan kemikaalistrategian täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

4.1.15

4.2   EU:n oikeudellisen kehyksen lujittaminen ympäristö- ja terveysongelmien ratkaisemiseksi

| 4.2.1 | ETSK on tyytyväinen komission aikomukseen laajentaa riskinhallintaan sovellettavaa yleistä lähestymistapaa. Koska tiettyjä tuotteita kuitenkin rajoitetaan, on tarpeen varmistaa kaikkien kemikaalien yleisten ja erityisten riskinarviointien johdonmukaisuus, jotta mahdollistetaan elinkeinojen asteittainen mukautuminen. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | ETSK on myös tyytyväinen ryhmittelyn käyttöön PFAS-yhdisteiden sääntelyn yhteydessä ja on samaa mieltä siitä, että lainsäädännön tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseksi saattaa olla tarpeen lisätä ryhmittelystrategioiden käyttöönottoa (4). |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Strategiassa ehdotetaan CLP-asetukseen uusia vaaraluokkia ja -kriteereitä, joissa otetaan täysin huomioon ympäristömyrkyllisyys, pysyvyys, kulkeutuminen ja biokertyvyys. On tärkeää, että kemikaalien haitallisten ympäristövaikutusten arviointi ja kemikaalien ryhmittely eri vaaraluokkiin toteutetaan kattavasti ja avoimesti. Luokittelukriteerit tulisi määrittää yksityiskohtaisesti, jotta voidaan ennakoida mahdollisia huolenaiheita, jotka liittyvät muihin kehitteillä oleviin tuotteisiin. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Jotta hormonaaliset haitta-aineet, hitaasti hajoavat, liikkuvat ja myrkylliset sekä erittäin hitaasti hajoavat ja erittäin liikkuvat aineet voidaan ottaa käyttöön erityistä huolta aiheuttavien aineiden luokkina, tarvitaan kattavaa ja avointa arviointia. Lisäksi on parannettava REACH-asetuksessa ja muussa EU:n lainsäädännössä (esimerkiksi EU:n vesipuitedirektiivissä) määritettyjen erityistä huolta aiheuttavien aineiden välistä johdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Strategiassa keskitytään pääasiassa hormonaalisiin haitta-aineisiin ja PFAS-yhdisteisiin, mutta siinä tarkastellaan myös torjunta-aineita, biosidejä, lääkkeitä, raskasmetalleja, pehmitteitä ja palonestoaineita vaarallisina aineina. Muita huolta aiheuttavia kemikaaleja, kuten nanomateriaaleja, ei kuitenkaan juuri mainita. Vaikka ne on sisällytetty REACH-asetukseen, niiden määrittelyn tarkistus on vielä kesken ja niiden sääntely on riittämätöntä (esim. nanomateriaalien ympäristöön päästämistä ei ole säännelty, niiden markkinoille saattamista ei ole rajoitettu, avoimuuskysymys ja EU:n rekisterin perustaminen niiden jäljitettävyyden varmistamiseksi valmistuksesta kuluttajille). |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Kun otetaan huomioon laajasti dokumentoitu näyttö tiettyihin aineperheisiin liittyvistä riskeistä, EU:n ei tulisi vain rajoittaa vaan toisinaan jopa kieltää bisfenolin ja ftalaattien kaltaisten jo tunnistettujen hormonaalisten haitta-aineiden käyttö. Tämä koskee myös kemikaaleja, joista ei ole ravitsemuksellista hyötyä elintarvikkeissa, kuten nanomateriaaleja. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Toimenpiteet erityistä huolta aiheuttavien aineiden ja muiden vaarallisten yhdisteiden korvaamisen edistämiseksi ja helpottamiseksi voitaisiin toteuttaa rahoitusmekanismin avulla (bonus-malus-järjestelmä). |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Huolta aiheuttavien kemikaalien riskinarvioinnin kannalta on merkittävä edistysaskel, että kiinnitetään erityistä huomiota seoksiin. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että käsitellään sekä tarkoituksellisia että tahattomia seoksia. Jäljellä olevat tietovajeet myrkyllisyydestä ja seoksille altistumisesta sekä käytössä olevien kemikaalien suuri määrä johtavat kuitenkin sellaisiin ehdotuksiin kuin seoksen arviointikertoimen systemaattinen käyttö yksittäisten kemikaalien kohdalla tahattomiin seoksiin puuttumiseksi. Seoksen arviointikertoimen luotettavuus kemiallisessa riskinarvioinnissa herättää huolta, koska kyseessä ei ole skenaariokohtainen tekijä. ETSK kannattaakin voimakkaasti raportissa (SWD(2020) 250 (5)) esitettyjä tutkimus- ja kehitystoiminnan painopisteitä ja suosituksia, jotta kemiallisia seoksia voidaan arvioida ja hallita tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.2.8

4.3   Oikeudellisen kehyksen yksinkertaistaminen ja lujittaminen

| 4.3.1 | ETSK katsoo, että ”yksi aine, yksi arviointi” -lähestymistapaa on pidettävä tehokkaana kemikaaliturvallisuusarviointina. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Sen avulla yksinkertaistetaan ja nopeutetaan hyväksymisprosessia, mikä hyödyttää tuottajia ja helpottaa vaihtoehtoisten myrkyttömien aineiden tutkimusta ja kehittämistä. Ei kuitenkaan pitäisi jättää huomiotta sitä, miten eri tavoin sama aine vaikuttaa eri olosuhteissa ja myös seoksissa. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Lähes 30 prosenttiin markkinoilla olevista vaarallisista tuotteista liittyy kemikaaleista johtuvia riskejä, ja vain kolmannes teollisuuden REACH-asetuksen mukaisesti rekisteröimien kemiallisten aineiden rekisteröintiasiakirjoista on täysin tietovaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Nollatoleranssi vaatimustenvastaisuuteen ja ehdotetut toimet kemikaalilainsäädännön täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan tehostamiseksi ovat myönteisiä asioita. On erittäin suositeltavaa, että ”ei tietoja, ei markkinoita” -periaate pannaan asianmukaisesti täytäntöön sen sijaan, että markkinoille saatetaan sääntelemättömiä tuotteita ja kemikaaleja. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Lisäksi samojen rekisteröijien olisi saatettava säännöllisesti ajan tasalle markkinoilla hyväksyttyjä kemiallisia aineita koskevat tiedot, sillä REACH-asetus on tiettyjen näkökohtien osalta riittämätön. Kemikaaliarviointiraportin mukaan (6) arvioitavista aineista 64 prosentin osalta (126 ainetta 196:sta) ei ole tietoja, jotka osoittaisivat Euroopassa markkinoille saatettujen kemikaalien turvallisuuden. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Lähes 90 prosenttia vaarallisina pidetyistä tuotteista tuodaan EU:n ulkopuolelta. Maailmanlaajuisen kemikaalien tuotannon ennustetaan kasvavan edelleen. On todennäköistä, että EU ja OECD-maat keskittyvät teknisesti kehittyneiden kemiallisten tuotteiden, kuten erikoiskemikaalien ja biologisten kemikaalien, kehittämiseen ja valmistukseen. Afrikan, Lähi-idän ja Aasian maat tuottavat todennäköisesti suuria määriä kulutuskemikaaleja. Tämä aiheuttaa EU:lle rajavalvontaan ja taloudelliseen kilpailukykyyn liittyviä valtavia ongelmia. Tarvitaankin toimenpiteitä tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi EU:n yrityksille vapaakauppasopimusten yhteydessä. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti toimiin, joilla vahvistetaan EU:n rajavalvontaa ja yhteistyötä verkossa toimivien suoramyyntialustojen kanssa. |
| --- | --- |

4.3.7

4.4   Kemikaaleja koskeva kattava tietopohja

| 4.4.1 | Koska EU:lla ei ole kattavaa tietopohjaa kaikista aineista, kemiallisten tietojen saatavuuden parantamiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevat ehdotukset ovat myönteisiä, mikäli ne ovat tehokkaita. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Teollisuudenalan kannalta kyseenalainen patenttijärjestelmä estää kaikkien markkinoilla oleviin patentoituihin tuotteisiin liittyvien näkökohtien tuomisen julki. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Maksuttoman avoimen tieteen rajoitukset vaikeuttavat tutkimuksen näkökulmasta vapaata tiedonvaihtoa sekä toimien ja investointien kohtaamista. Tieteellistä tietoa koskevat tietosuojasäännöt ja teollis- ja tekijänoikeudet, jotka eivät ole riittävän perusteltuja, rajoittavat kaikkien merkityksellisten kemiallisten tietojen saatavuutta ja siten innovointia. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Tietojen saatavuuteen liittyviin ristiriitoihin olisi puututtava ja ne olisi ratkaistava ottamalla mukaan toimenpiteitä, joilla laajennetaan kemiallisten tietojen saatavuutta ja parannetaan niiden laatua. Voitaisiin esimerkiksi luoda mekanismi, jossa valmistettuja nanomateriaaleja tuovat elinkeinoalat rahoittavat nanomateriaalien riskejä koskevaa riippumatonta tutkimusta, jos tieteellistä tietoa ei ole riittävästi saatavilla. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Komissio aikoo edelleen edistää tutkimusta ja (bio-)monitorointia, jotta saataisiin parempi kuva kemikaaleihin liittyvistä riskeistä ja ehkäistäisiin tällaisia riskejä sekä edistettäisiin kemiallisten riskien arviointiin ja sääntelytieteeseen liittyvää innovointia. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Innovoinnin helpottamiseksi tutkimuksen avulla myös työntekijöiden osallistumisella ja taloudellisella tuella olisi edistettävä parhaiden käytäntöjen optimoimista sekä teollisen että tieteellisen tiedonsiirron alalla, jotta varmistetaan luotettavien tietokantojen vapaa ja helppo saatavuus. Lisäksi innovoinnin olisi oltava kaikkien EU:n kemianteollisuuteen liittyvien toimijoiden ulottuvilla. |
| --- | --- |

4.4.6

| 4.4.7 | Toimenpiteitä, joilla edistetään innovointia turvallisuustestauksessa ja kemikaaliriskien arvioinnissa ja vähennetään eläinkokeita, pidetään tervetulleina, erityisesti kun otetaan huomioon edistyminen tutkimuksen ja sellaisten uusien huippumenetelmien (esimerkiksi in vitro -analyysit) alalla, joilla parannetaan kemikaaliriskien arviointien laatua, tehokkuutta ja nopeutta. |
| --- | --- |

4.4.7

| 4.4.8 | Päätöksenteon avoimuuden lisääminen on välttämätöntä. Monista tärkeistä asioista keskustellaan suljetuissa kokouksissa, mikä aiheuttaa EU:n kansalaisten keskuudessa hämmennystä siitä, mitä toimia EU toteuttaa rajoittaakseen heidän altistumistaan vaarallisille kemikaaleille. Myös raakadatan, jonka perusteella arvioinnit ja päätökset tehdään (ECHA ja EFSA) (7), on oltava saatavilla. On varmistettava, että parannetaan markkinoilla olevia kemiallisia aineita koskevien jäsenvaltioiden päätösten ja näkökantojen avoimuutta. |
| --- | --- |

4.4.8

4.5   Annetaan esimerkkiä kemikaalien maailmanlaajuisesta hyvästä hallinnasta

| 4.5.1 | Strategian maailmanlaajuinen vaikutus huomioon ottaen ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on sitoutunut varmistamaan niiden toimien joukossa, joilla edistetään turvallisuus- ja kestävyysnormeja EU:n ulkopuolella, että EU:ssa kiellettyjä vaarallisia kemikaaleja ei tuoteta vientiin. On kuitenkin yhä epäselvää, miten jäljellä olevia säädöksiä, joita on tarkoitus kehittää ja yhdenmukaistaa, sovelletaan maailmanlaajuisesti. Tuotteiden vientikielto voi vaikuttaa teollisuuteen muissa maissa, missä ei noudateta kemikaalistrategian kunniahimoisia tavoitteita. Ei ole selvää, miten on tarkoitus puuttua vaikutuksiin, jotka kohdistuvat EU:n ulkopuolisiin elinkeinoaloihin tietyn tuotteen entisinä tuottajina ja viejinä. |
| --- | --- |

4.5.1

4.6   Kemikaalien liikakäyttö terveydenhuollossa

Olisi lisättävä huomattavasti sairauksien ehkäisyä koskevien toimintapolitiikkojen kehittämiseen liittyvää tutkimusta, jossa keskitytään erityisesti immuunijärjestelmään. Tavoitteeksi on asetettava myönteinen suhtautuminen terveellisiin elämäntapoihin, jotta ihmiset voivat tarvittaessa vähentää kemiallisten hoitomuotojen käyttöä. Kaikki kemialliset hoitomuodot on suunnattava niille, joille ne ovat välttämättömiä, liikakäyttöä välttäen.

4.7   Kemikaalit maataloudessa

| 4.7.1 | Maataloudessa käytettyjen kasvintuhoojien torjunta-aineiden kielteisiä ympäristövaikutuksia on vähennettävä heikentämättä kuitenkaan elintarviketuotannon laatua tai vaarantamatta elintarviketurvaa EU:ssa. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | On myönnettävä riittävä rahoitus nykyiselle European Research Alliance -yhteenliittymälle, jonka tehtävänä on kehittää ja testata orgaanisia vaihtoehtoja maataloudessa käytettäville synteettisille kemikaaleille. Investoinnit olisi keskitettävä biologisiin orgaanisiin torjunta-aineisiin. Olisi lisättävä myös taloudellista tukea, jota myönnetään luontopohjaisten kasvun edistäjien ja kasvinsuojeluaineiden tutkimuksen ja innovoinnin hyödyttämiseksi. Esimerkiksi juuristobakteerien metaboloimien tiettyjen luonnollisten yhdisteiden luontaista bioaktiivisuutta voidaan käyttää kasvinsuojeluaineena ulkoisia patogeeneja vastaan. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | On toivottavaa, että kemiallisia lannoitteita käytetään paljon kohdennetummin, koska siten vähennettäisiin niiden käyttöä. Tarvitaan lisätutkimuksia vaihtoehtojen kehittämiseksi, jotta riittävä elintarviketuotanto jatkuu ja viljelijöille taataan riittävä toimeentulo. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | On laadittava lisää ympäristö- ja terveysriskien arviointeja sen arvioimiseksi, voitaisiinko biotekniikan ja geeniteknologian käytöllä auttaa kehittämään vaihtoehtoja kemiallisille lannoitteille ja kasvintuhoojien torjunta-aineille. |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.5 | Jos muita käyttökelpoisia vaihtoehtoja ei esitetä, kasvintuhoojien torjunta-aineiden käytön merkittävä väheneminen lisää tuotantokustannuksia ja/tai supistaa satoja. Tästä syystä on tarkasteltava kysymyksiä, jotka koskevat tuottajille ja kuluttajille aiheutuvaa taloudellista taakkaa ja elintarvikkeiden tuontia muista kuin EU:n jäsenvaltioista. |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.6 | Vuoteen 2030 ulottuva EU:n uusi biodiversiteettistrategia on erittäin kunnianhimoinen, koska siinä on tarkoitus muuttaa vähintään 30 prosenttia Euroopan maa-alasta aktiivisesti hallinnoitujen ja suojeltujen alueiden verkostoksi. Sen on määrä antaa merkittävä panos biologisen monimuotoisuuden edistämiseen ja luonnon ennallistamiseen sekä auttaa tukemaan kestävää kemikaalistrategiaa maatalousalalla. |
| --- | --- |

4.7.6

| 4.7.7 | Olisi toteutettava tämänsuuntaisia erityistoimia biologisen monimuotoisuuden ja erityisesti pölyttäjien suojelemiseksi paremmin torjunta-aineilta. Esimerkiksi kasvinsuojelutuotteiden mehiläisille aiheuttamien riskien arviointia koskevassa Euroopan elintarvikeviraston (EFSA) ohjeasiakirjassa on vakavia puutteita. Siihen on sisällytettävä tietoja kroonisesta myrkyllisyydestä, kasvintuhoojien torjunta-aineiden vaikutuksista toukkiin sekä välittömästä myrkyllisyydestä mehiläisten ja muiden pölyttäjien kannalta. |
| --- | --- |

4.7.7

| 4.7.8 | Kemikaalistrategian menestyminen edellyttää suuren yleisön merkittävää tukea ja todellista kulttuurinmuutosta kemikaalien käyttöä, ilmastonmuutosta ja ympäristön pilaantumista koskevassa toimintamallissa. |
| --- | --- |

4.7.8

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  YK:n ympäristöohjelman apulaisjohtaja Joyce Msuya.

1

(2)  EU news alert issue 517, 22/11/18.

2

(3)  ETSK:n lausunto aiheesta ”EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpano ilmanlaadun sekä vesi- ja jätehuollon alalla” (EUVL C 110, 22.3.2019, s. 33).

3

(4)  Euroopan komission tutkimus seitsemännen ympäristöalan toimintaohjelman myrkytöntä ympäristöä koskevasta strategiasta.

4

(5)  Commission Progress report on the assessment and management of combined exposures to multiple chemicals (chemical mixtures) and associated risks.

5

(6)  Euroopan ympäristötoimisto https://eeb.org/chemical-evaluation-report-achievements-challenges-and-recommendations-after-a-decade-of-reach/.

6

(7)  Lyhenteitä: ECHA –Euroopan kemikaalivirasto ja EFSA –Euroopan elintarvikevirasto.

7

---

| 16.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 286/190 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 286/190

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta tuontia ja tiettyjä luovutuksia ja suorituksia koskevien vapautusten osalta yleisen edun mukaisten unionin toimenpiteiden yhteydessä”

(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

(2021/C 286/31)

| Lausuntopyyntö | Euroopan unionin neuvosto, 16.4.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla |
| Vastaava jaosto | Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 27.4.2021 |
| Täysistunnon nro | 560 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 220/0/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan unionin neuvosto, 16.4.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artikla

Vastaava jaosto

Talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Hyväksyminen täysistunnossa

27.4.2021

Täysistunnon nro

560

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

220/0/7

Koska komitea on aiheista ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta tiettyjen veroalan tietojen toimittamiselle ja vaihtamiselle asetettujen määräaikojen kiireelliseksi lykkäämiseksi covid-19-pandemian vuoksi” [COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)], ”Ehdotus neuvoston päätökseksi direktiivien (EU) 2017/2455 ja (EU) 2019/1995 muuttamisesta kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle asetetun määräajan ja soveltamispäivän osalta covid-19-kriisin puhkeamisen vuoksi” [COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)] ja ”Ehdotus neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) 2017/2454 muuttamisesta soveltamispäivien osalta covid-19-kriisin puhkeamisen vuoksi” [COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)] 10. kesäkuuta 2020 antamassaan lausunnossa (1) ilmoittanut kannattavansa covid-19-kriisistä johtuvia verosääntöjä eikä direktiiviin 2006/112/EY (2) nyt ehdotettu muutos sisällä muita seikkoja, joita komitean olisi kommentoitava, se päätti 27.–28. huhtikuuta 2021 pitämässään 560. täysistunnossa (huhtikuun 27. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon ja viitata edellä mainitussa lausunnossa ilmaisemaansa kantaan. Äänestyksessä annettiin 220 ääntä puolesta 7:n pidättyessä äänestämästä.

Bryssel 27. huhtikuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 311, 18.9.2020, s. 76.

1

(2)  EUVL L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

---