# Službeni list C 262/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 262 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.5. srpnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 262

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.5. srpnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 262/01 | Komunikacija Komisije – Smjernice EU-a za siguran nastavak aktivnosti u kulturnim i kreativnim sektorima – COVID-19 | 1 |
| 2021/C 262/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) (
  1
  ) | 11 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 262/01

Komunikacija Komisije – Smjernice EU-a za siguran nastavak aktivnosti u kulturnim i kreativnim sektorima – COVID-19

1

2021/C 262/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) (
  1
  )

1

11

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 262/03 | Tečajna lista eura — 2. srpnja 2021. | 12 |
| | Revizorski sud |
| 2021/C 262/04 | Tematsko izvješće br. 14/2021 – Suradnja u okviru programa Interreg: potencijal prekograničnih regija Europske unije još se ne iskorištava u cijelosti | 13 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 262/03

Tečajna lista eura — 2. srpnja 2021.

12

Revizorski sud

2021/C 262/04

Tematsko izvješće br. 14/2021 – Suradnja u okviru programa Interreg: potencijal prekograničnih regija Europske unije još se ne iskorištava u cijelosti

13

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2021/C 262/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10342 — Leonard Green & Partners/Goldman Sachs Group/AEA Investors/Visual Comfort) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 14 |
| 2021/C 262/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10373 — Primonial/Samsung/ Target) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 16 |
| 2021/C 262/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10305 — CDPQ/DWS/Ermewa) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 18 |
| 2021/C 262/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10232 — Brose/Sitech) (
  1
  ) | 20 |
| 2021/C 262/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10255 — Triton/Bergman Clinics) (
  1
  ) | 21 |
| 2021/C 262/10 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10321 — DSV/Agility) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 22 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2021/C 262/11 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 24 |
| 2021/C 262/12 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 33 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2021/C 262/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10342 — Leonard Green & Partners/Goldman Sachs Group/AEA Investors/Visual Comfort) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

14

2021/C 262/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10373 — Primonial/Samsung/ Target) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

16

2021/C 262/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10305 — CDPQ/DWS/Ermewa) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

18

2021/C 262/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10232 — Brose/Sitech) (
  1
  )

1

20

2021/C 262/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10255 — Triton/Bergman Clinics) (
  1
  )

1

21

2021/C 262/10

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10321 — DSV/Agility) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

22

DRUGI

Europska komisija

2021/C 262/11

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

24

2021/C 262/12

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

33

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/1

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice EU-a za siguran nastavak aktivnosti u kulturnim i kreativnim sektorima – COVID-19

(2021/C 262/01)

I.   KULTURNI SEKTORI EU-A I PANDEMIJA BOLESTI COVID-19

Kulturni i kreativni sektori i industrije (CCSI), odnosno kulturni i kreativni industrijski ekosustav, imali su važnu ulogu u dosad nezabilježenim okolnostima koje je stvorila pandemija bolesti COVID-19. Tijekom krize ponovno se pokazalo koliko je kultura važna za dobrobit (1) i mentalno zdravlje ljudi. Kultura je pomogla ljudima da se nose s posljedicama ograničavanja kretanja i fizičkih i socijalnih kontakata, a zahvaljujući angažmanu i kreativnosti CCSI-ja došla je do publike uz pomoć inovativnih virtualnih okruženja. Sveobuhvatna ograničenja koja su uvedena od izbijanja bolesti COVID-19 posebno su teško pogodila CCSI: prekinute su mnoge aktivnosti zbog zatvaranja javnih prostora, otkazivanja događanja, festivala i obilazaka te drastičnog smanjenja mobilnosti kulturnih djelatnika i optjecaja kulturnih djela.

U Godišnjem izvješću o jedinstvenom tržištu za 2021 (2). potvrđeno je da je kulturni i kreativni ekosustav jedan od najpogođenijih industrijskih ekosustava u EU-u. U njemu je pojašnjeno da „to posebno vrijedi za aktivnosti povezane s mjestima i posjetima: izvedbene umjetnosti i sektore ‚baštine’ (npr. glazba uživo, kazališta, cirkus, festivali, kinematografi, muzeji i mjesta kulturne baštine). Primjerice, kinooperateri u EU-u izvijestili su o padu prodaje ulaznica od 70 % 2020., broj posjeta koncertnim prostorima smanjen je za 76 % (smanjenje prihoda od 64 %), a muzeji bilježe gubitak prihoda do između 75 % i 80 % (u popularnim turističkim regijama).” Taj je učinak dodatno vidljiv iz smanjenja od oko 35 % naknada koje naplaćuju organizacije za kolektivno ostvarivanje prava autora i izvođača, a očekuje se da će se 2021. i 2022. ti prihodi nastaviti smanjivati (3).

Na više agregiranoj sektorskoj razini podaci Eurostata o dodanoj vrijednosti pokazuju da je 2020. najveći postotni pad u odnosu na 2019. zabilježen u umjetničkim, zabavnim i rekreacijskim aktivnostima (vidjeti sliku 1.). Taj je pad posebno vidljiv u drugom i četvrtom tromjesečju, što odgovara razdoblju najvećih valova pandemije (4). Udio tih aktivnosti u ekosustavu je velik.

Postotna promjena u odnosu na isto razdoblje prethodne godine

Izvor: Eurostat

Kultura i CCSI važni su za održiv oporavak EU-a, veću otpornost naših društava i, općenitije, naš europski način života, s obzirom na mnoge prednosti koje omogućuju. Potrebno je koordiniranije i prilagođenije djelovanje u svim državama članicama kako bi se tom sektoru omogućili siguran i postupan nastavak aktivnosti te veća otpornost i pripravnost za buduće krize. Osim toga, potrebna mu je jasna perspektiva.

Komisija je poduzela nekoliko mjera kojima se dopunjuje i podupire djelovanje država članica povezano s ublažavanjem posljedica pandemije na kulturni i kreativni sektor. Već je ostvario koristi od međusektorskih hitnih mjera odgovora EU-a i ciljane potpore iz financijskih instrumenata EU-a, a primit će i potporu za uključiv i održiv oporavak i otpornost u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira (2021.–2027.) i instrumenta NextGeneration EU (5)
  , (6).

Povećanje procijepljenosti ulijeva optimizam da će se širenje bolesti COVID-19 znatno smanjiti pa su države članice postupno počele razmatrati i provoditi ukidanje ograničenjâ. To vrijedi i za područje kulture – dopušta se ponovno otvaranje kulturnih mjesta te održavanje aktivnosti i događanja. S obzirom na dinamičan razvoj pandemije odluke o ukidanju ograničenja su teške. Isto tako, postoje velike razlike u mjerama koje se poduzimaju na nacionalnoj razini.

Kako bi se pomoglo državama članicama u donošenju tih odluka, u Komunikaciji „Zajednički pristup sigurnom i održivom ponovnom otvaranju” (7) najavljene su smjernice za sigurno ponovno otvaranje kulturnog sektora u području glazbe, audiovizualnih umjetnosti, izvedbenih umjetnosti, izložbenih prostora kao što su muzeji ili galerije, knjižnice i mjesta kulturne baštine. Cilj je ovih smjernica olakšati državama članicama izbor odgovarajućih mjera i njihovu koordinaciju na razini EU-a. One obuhvaćaju dvije ključne dimenzije: sigurno ponovno otvaranje kulturnog sektora i njegov održiv oporavak.

Smjernice su predstavljene u kontekstu postupnog poboljšanja stanja javnog zdravlja u EU-u (8) na temelju nedavnog povećanja opskrbe cjepivom i razine procijepljenosti u kombinaciji s manjim brojem novih slučajeva zaraze i smrtnih slučajeva, većim brojem skupina stanovništva zaštićenih od bolesti i postojećim nefarmaceutskim intervencijama u svim državama članicama (9). Iako zasigurno postoji prostor za optimizam, virus SARS-CoV-2 i dalje se širi u velikom dijelu EU-a/EGP-a, a dodatna su prijetnja varijante koje izazivaju zabrinutost i koje zahtijevaju kontinuirani nadzor, pripravnost i pažljivu procjenu rizika.

II.   SMJERNICE EU-A ZA SIGURNO PONOVNO OTVARANJE KULTURNIH I KREATIVNIH SEKTORA

Važno je napomenuti da su pilot-događanja organizirana u različitim okruženjima CCSI-ja u cijelom EU-u pokazala da je s prijenosom virusa na kulturnim događanjima ili u njihovoj okolini povezan nizak broj slučajeva bolesti COVID-19. Za sigurnu organizaciju tih događanja bili su bitni posebni zahtjevi za sudjelovanje i praćenje podataka o njima.

Ovim se smjernicama EU-a utvrđuje zajednički pristup na razini EU-a za koordiniran i siguran nastavak aktivnosti u kulturnim i kreativnim sektorima. Cilj im je omogućiti potrebnu fleksibilnost kako bi se u obzir uzele različite epidemiološke situacije u državama članicama, prilagodili napretku u ublažavanju pandemije i osigurala interoperabilnost s drugim EU-ovim i međunarodnim instrumentima i standardima. Temelje se na doprinosu Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) i razmjenama informacija s Odborom za zdravstvenu sigurnost (HSC) u svibnju 2021.

Smjernice EU-a prikazane su u nastavku u obliku:

| — | općih načela i pokazatelja i |
| --- | --- |

—

općih načela i pokazatelja i

| — | preporuka. |
| --- | --- |

—

preporuka.

Države članice potiču se na primjenu ovih smjernica, koja je, uz potpuno poštovanje supsidijarnosti, i dalje dobrovoljna.

1.   Opća načela za sigurno ponovno otvaranje kulturnog sektora i pokazatelji

a)   Procijepljenost

Dostatna procijepljenost stanovništva ključna je za sigurno šire ponovno otvaranje društva, uključujući kulturne ustanove. Postupno se približavamo cilju procijepljenosti najmanje 70 % odraslog stanovništva do ovog ljeta (10), ali velik broj ljudi još uvijek nije cijepljen. Stoga je ključno planirati faze ponovnog uvođenja društvenih aktivnosti na temelju epidemiološke situacije i iskustva o načinima učinkovitog smanjenja rizika od zaraze u svakoj fazi.

b)   Okruženja i konteksti

Kulturne ustanove događanja organiziraju u različitim okruženjima (npr. zatvoren ili otvoren prostor, kretanja gostiju, primjerice, dok traže kupljena ili slobodna mjesta), a ljudi se na tim događanjima okupljaju u različitom broju. Bitno je imati na umu koliko se protok kretanja može kontrolirati i moguće razine interakcije. Rizik od prijenosa smanjuje se mjerama kao što su nefarmaceutske intervencije, ali se ne može u potpunosti ukloniti. Stoga bi odluku o dopuštanju određene vrste događanja trebalo donijeti na temelju pomne procjene rizika (11). Pri pokretanju kulturnih aktivnosti koje su prethodno obustavljene države članice trebale bi uzeti u obzir pokazatelje iz tablica 1. (na razini stanovništva) (12), 2. (na razini pojedinaca) i 3. (na razini kulturnih ustanova) (13).

Tablica 1.

Pokazatelji na razini stanovništva

| Pokazatelj | Pojedinosti |
| --- | --- |
| Kontekst epidemiološke situacije | Cirkulacija virusa u zajednici izravno utječe na rizik od mogućeg prijenosa u bilo kojem okruženju, uključujući kulturne ustanove. |
| Procijepljenost na razini stanovništva | Visoka procijepljenost na razini stanovništva, u prvom redu skupina izloženih povećanom riziku od težeg oblika bolesti COVID-19, smatra se jedinim održivim pristupom ukidanju mjera i ponovnom otvaranju društva, uključujući kulturne ustanove. |
| Cirkulacija varijanti koje izazivaju zabrinutost otpornih na cjepivo | Rizik prijenosa virusa od cijepljenih ili prethodno zaraženih pojedinaca može biti veći na područjima na kojima se u zajednici prenose varijante otporne na cjepivo. |

Pokazatelj

Pojedinosti

Kontekst epidemiološke situacije

Cirkulacija virusa u zajednici izravno utječe na rizik od mogućeg prijenosa u bilo kojem okruženju, uključujući kulturne ustanove.

Procijepljenost na razini stanovništva

Visoka procijepljenost na razini stanovništva, u prvom redu skupina izloženih povećanom riziku od težeg oblika bolesti COVID-19, smatra se jedinim održivim pristupom ukidanju mjera i ponovnom otvaranju društva, uključujući kulturne ustanove.

Cirkulacija varijanti koje izazivaju zabrinutost otpornih na cjepivo

Rizik prijenosa virusa od cijepljenih ili prethodno zaraženih pojedinaca može biti veći na područjima na kojima se u zajednici prenose varijante otporne na cjepivo.

Tablica 2.

Pokazatelji na razini pojedinaca

| Pokazatelj | Pojedinosti |
| --- | --- |
| Kombinacija dobi i postojećeg zdravstvenog stanja | Faktori rizika od težeg oblika bolesti COVID-19 su dob veća od 60 godina i postojeći zdravstveni problemi. Primjeri takvih problema su hipertenzija, dijabetes, kardiovaskularne bolesti, kronična bolest dišnog sustava, kronična bolest bubrega, oslabljen imunosni sustav, rak i pretilost. |
| Testiranje, status cijepljenja i prethodno zaraženi pojedinci | Negativan brzi antigenski test na ulazu u određeno mjesto događanja može smanjiti rizik od ulaska zaraženih osoba.
  Osobe koje su cijepljene predstavljaju ograničen rizik za prenošenje bolesti COVID-19 drugim posjetiteljima i sudionicima.
  Osobe za koje postoji dokaz o prethodnoj zarazi također predstavljaju nizak rizik za prijenos. Nije sigurno koliko dugo traje zaštitni učinak od prethodne zaraze. Pozitivni testovi na antitijela ne smatraju se odgovarajućim dokazom za neširenje infekcije te se stoga ne bi trebali upotrebljavati kao dokaz za ulazak na događanja i sudjelovanje u kulturnim aktivnostima (14). |
| Provedba mjera nefarmaceutske intervencije | Izbjegavanje fizičkog kontakta i održavanje fizičkog razmaka od jednog do dva metra smatra se ključnom preventivnom mjerom. U Europi i svijetu uvelike se promiče ograničavanje fizičkih i socijalnih kontakata.
  Upotreba maski za lice smanjuje mogućnost prijenosa u manjoj ili umjerenoj mjeri pa se može upotrebljavati kao dopunska mjera za smanjenje prijenosa u zatvorenim i otvorenim prostorima u kojima je okupljen velik broj ljudi.
  Za vrijeme pandemije izričito se preporučuje pridržavanje mjera za higijenu dišnih putova kao dobra praksa za sprečavanje svih bolesti koje se mogu prenijeti izravnim kontaktom s respiratornim izlučevinama.
  Jednako se tako preporučuje pridržavanje odgovarajućih mjera za higijenu ruku radi sprečavanja svih bolesti koje se mogu prenijeti izravnim kontaktom s respiratornim izlučevinama i fekalnim česticama ili oralnim putem. |

Pokazatelj

Pojedinosti

Kombinacija dobi i postojećeg zdravstvenog stanja

Faktori rizika od težeg oblika bolesti COVID-19 su dob veća od 60 godina i postojeći zdravstveni problemi. Primjeri takvih problema su hipertenzija, dijabetes, kardiovaskularne bolesti, kronična bolest dišnog sustava, kronična bolest bubrega, oslabljen imunosni sustav, rak i pretilost.

Testiranje, status cijepljenja i prethodno zaraženi pojedinci

Negativan brzi antigenski test na ulazu u određeno mjesto događanja može smanjiti rizik od ulaska zaraženih osoba.

Osobe koje su cijepljene predstavljaju ograničen rizik za prenošenje bolesti COVID-19 drugim posjetiteljima i sudionicima.

Osobe za koje postoji dokaz o prethodnoj zarazi također predstavljaju nizak rizik za prijenos. Nije sigurno koliko dugo traje zaštitni učinak od prethodne zaraze. Pozitivni testovi na antitijela ne smatraju se odgovarajućim dokazom za neširenje infekcije te se stoga ne bi trebali upotrebljavati kao dokaz za ulazak na događanja i sudjelovanje u kulturnim aktivnostima (14).

Provedba mjera nefarmaceutske intervencije

Izbjegavanje fizičkog kontakta i održavanje fizičkog razmaka od jednog do dva metra smatra se ključnom preventivnom mjerom. U Europi i svijetu uvelike se promiče ograničavanje fizičkih i socijalnih kontakata.

Upotreba maski za lice smanjuje mogućnost prijenosa u manjoj ili umjerenoj mjeri pa se može upotrebljavati kao dopunska mjera za smanjenje prijenosa u zatvorenim i otvorenim prostorima u kojima je okupljen velik broj ljudi.

Za vrijeme pandemije izričito se preporučuje pridržavanje mjera za higijenu dišnih putova kao dobra praksa za sprečavanje svih bolesti koje se mogu prenijeti izravnim kontaktom s respiratornim izlučevinama.

Jednako se tako preporučuje pridržavanje odgovarajućih mjera za higijenu ruku radi sprečavanja svih bolesti koje se mogu prenijeti izravnim kontaktom s respiratornim izlučevinama i fekalnim česticama ili oralnim putem.

Tablica 3.

Pokazatelji na razini kulturnih ustanova

| Pokazatelj | Pojedinosti |
| --- | --- |
| Vrsta događanja | Događanja na otvorenom manje su rizična od događanja u zatvorenim prostorima i trebalo bi im dati prednost kad je to moguće. U zatvorenim prostorima trebalo bi osigurati optimalnu ventilaciju u skladu s primjenjivim građevinskim propisima, uzimajući u obzir veličinu prostora događanja i broj posjetitelja/sudionika. |
| Raspodjela ljudi | Virus SARS-CoV-2 ponajprije se prenosi u masama ljudi. Isto tako, u situacijama u kojima se sudionici kreću (u usporedbi s događanjima na kojima ljudi sjede) teže je osigurati odgovarajuće ograničavanje fizičkih i socijalnih kontakata. Zadana sjedeća mjesta imaju dodanu vrijednost ako je potrebno praćenje kontakata. |
| Veličina događanja | Veličina događanja izravno je povezana sa složenošću mogućeg praćenja kontakata ako se naknadno otkriju pozitivni slučajevi. Praćenje kontakata nakon događanja s velikim brojem sudionika može biti otežano. |

Pokazatelj

Pojedinosti

Vrsta događanja

Događanja na otvorenom manje su rizična od događanja u zatvorenim prostorima i trebalo bi im dati prednost kad je to moguće. U zatvorenim prostorima trebalo bi osigurati optimalnu ventilaciju u skladu s primjenjivim građevinskim propisima, uzimajući u obzir veličinu prostora događanja i broj posjetitelja/sudionika.

Raspodjela ljudi

Virus SARS-CoV-2 ponajprije se prenosi u masama ljudi. Isto tako, u situacijama u kojima se sudionici kreću (u usporedbi s događanjima na kojima ljudi sjede) teže je osigurati odgovarajuće ograničavanje fizičkih i socijalnih kontakata. Zadana sjedeća mjesta imaju dodanu vrijednost ako je potrebno praćenje kontakata.

Veličina događanja

Veličina događanja izravno je povezana sa složenošću mogućeg praćenja kontakata ako se naknadno otkriju pozitivni slučajevi. Praćenje kontakata nakon događanja s velikim brojem sudionika može biti otežano.

c)   Mjere koordinacije i komunikacije

Ključno je uspostaviti mehanizme za koordinaciju i komunikaciju među tijelima i gospodarskim subjektima u kulturnom sektoru, ali i između lokalnih i nacionalnih/regionalnih vlasti. Važno je da se javnost digitalnim i drugim sredstvima obavijesti o riziku jer ih se na taj način informira o lokalnoj situaciji, mjerama kojih se trebaju pridržavati u slučaju sumnje na zarazu, pristupu zdravstvenoj skrbi itd., posebno kad je riječ o velikim događanjima ili ustanovama koji privlače publiku iz drugih regija ili zemalja. Za potporu sektoru ključni su nedvosmislene smjernice i jasnoća u pogledu vremenskog rasporeda mjera koje stupaju na snagu ili se ublažavaju.

d)   Strog nadzor i trajno praćenje

Na temelju događanja organiziranih u cijelom EU-u ispituju su zahtjevi povezani sa sudjelovanjem i praćenjem kontakata sudionika kako bi se utvrdilo mogu li se takva događanja organizirati na siguran način (15). Ta ispitivanja pokazuju da bi države članice trebale nastaviti razmatrati uvjete pod kojima će dopuštati ulazak na kulturna događanja, u kombinaciji s prethodno navedenom procjenom rizika. Strog nadzor i praćenje trebali bi se primjenjivati na sva masovna okupljanja kako ta događanja ne bi postala masovni izvori zaraze.

2.   Preporuke za zdravstvene protokole kulturnih ustanova

Osim procjena rizika ECDC-a i preporuka relevantnih zdravstvenih tijela, ponajprije Svjetske zdravstvene organizacije, preporuke navedene u nastavku trebale bi se koristiti kao smjernice za izradu i provedbu mjera i protokola u državama članicama kako bi se omogućio nastavak pružanja kulturnih usluga i održavanja događanja. Cilj im je poduprijeti koordinirani pristup u skladu s posebnim nacionalnim/regionalnim/lokalnim uvjetima te omogućiti sigurnije uvjete za publiku, kulturne djelatnike i radnike primjenom zdravstvenih protokola za CCSI.

Pri izradi mjera i protokola za kulturne ustanove države članice potiču se na sljedeće:

| — | blisku suradnju s dionicima i prilagođenost i razmjernost mjera u odnosu na veličinu i prirodu usluge. Države članice trebale bi razmotriti pružanje potpore za provedbu tih mjera, |
| --- | --- |

—

blisku suradnju s dionicima i prilagođenost i razmjernost mjera u odnosu na veličinu i prirodu usluge. Države članice trebale bi razmotriti pružanje potpore za provedbu tih mjera,

| — | provođenje redovite ponovne evaluacije i prilagodbe mjera radi zaštite publike i radnika uzimajući u obzir sva relevantna stručna znanja i razmatranja i trenutačnu razinu potreba javnog zdravlja, |
| --- | --- |

—

provođenje redovite ponovne evaluacije i prilagodbe mjera radi zaštite publike i radnika uzimajući u obzir sva relevantna stručna znanja i razmatranja i trenutačnu razinu potreba javnog zdravlja,

| — | usku međusektorsku koordinaciju lokalnih i/ili nacionalnih tijela nadležnih za javno zdravlje i kulturnih ustanova kako bi se osiguralo da su svi relevantni dionici na određenom zemljopisnom području upoznati s najnovijim propisima, da se ti propisi primjenjuju i da se njihova primjena prati, i |
| --- | --- |

—

usku međusektorsku koordinaciju lokalnih i/ili nacionalnih tijela nadležnih za javno zdravlje i kulturnih ustanova kako bi se osiguralo da su svi relevantni dionici na određenom zemljopisnom području upoznati s najnovijim propisima, da se ti propisi primjenjuju i da se njihova primjena prati, i

| — | jednaku primjenu predloženih mjera i protokola na kulturne ustanove bez obzira na to jesu li državne, privatne, samoupravne ili nekog drugog oblika. |
| --- | --- |

—

jednaku primjenu predloženih mjera i protokola na kulturne ustanove bez obzira na to jesu li državne, privatne, samoupravne ili nekog drugog oblika.

Preporučuju se sljedeće mjere (16):

| 1) | Države članice trebale bi i dalje primjenjivati strateški, postupan pristup, počevši od postupnog otvaranja i ograničenog broja sudionika. Taj se broj može povećavati ako se epidemiološka situacija ne pogorša (uključujući povećanu cirkulaciju varijanti koje izazivaju zabrinutost) i ako se procijepljenost dovoljno poveća. |
| --- | --- |

1)

Države članice trebale bi i dalje primjenjivati strateški, postupan pristup, počevši od postupnog otvaranja i ograničenog broja sudionika. Taj se broj može povećavati ako se epidemiološka situacija ne pogorša (uključujući povećanu cirkulaciju varijanti koje izazivaju zabrinutost) i ako se procijepljenost dovoljno poveća.

| 2) | Kulturne ustanove trebale bi imati plan pripravnosti kojim se utvrđuju mjere za sprečavanje prijenosa virusa SARS-CoV-2 tijekom događanja / u objektu. Svaki član osoblja u svakom trenutku treba imati pristup posebnom akcijskom planu u kojem se detaljno navode uloge i odgovornosti osoblja. Taj bi plan trebao uključivati protokole o mjerama u slučaju otkrivanja slučajeva bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

2)

Kulturne ustanove trebale bi imati plan pripravnosti kojim se utvrđuju mjere za sprečavanje prijenosa virusa SARS-CoV-2 tijekom događanja / u objektu. Svaki član osoblja u svakom trenutku treba imati pristup posebnom akcijskom planu u kojem se detaljno navode uloge i odgovornosti osoblja. Taj bi plan trebao uključivati protokole o mjerama u slučaju otkrivanja slučajeva bolesti COVID-19.

| 3) | Poslodavci u kulturnim ustanovama trebali bi osigurati da osoblje može slijediti što više preporuka za nefarmaceutske intervencije protiv bolesti COVID-19. To može uključivati odgovarajuće zaštitne mjere, smanjenje broja osoblja u objektu, smanjenje broja i trajanja fizičkih kontakata s drugima, omogućavanje rada na daljinu, stanke u različito vrijeme, maksimalnu upotrebu elektroničke komunikacije i osiguravanje odgovarajućeg osposobljavanja za sve zaposlenike (17). |
| --- | --- |

3)

Poslodavci u kulturnim ustanovama trebali bi osigurati da osoblje može slijediti što više preporuka za nefarmaceutske intervencije protiv bolesti COVID-19. To može uključivati odgovarajuće zaštitne mjere, smanjenje broja osoblja u objektu, smanjenje broja i trajanja fizičkih kontakata s drugima, omogućavanje rada na daljinu, stanke u različito vrijeme, maksimalnu upotrebu elektroničke komunikacije i osiguravanje odgovarajućeg osposobljavanja za sve zaposlenike (17).

| 4) | Poslodavci bi svojim zaposlenicima trebali olakšati pristup cijepljenju protiv bolesti COVID-19 u skladu s nacionalnim planovima i poticati ih na cijepljenje jer osoblje kulturnih ustanova dolazi u kontakt s javnošću i drugim osobljem. |
| --- | --- |

4)

Poslodavci bi svojim zaposlenicima trebali olakšati pristup cijepljenju protiv bolesti COVID-19 u skladu s nacionalnim planovima i poticati ih na cijepljenje jer osoblje kulturnih ustanova dolazi u kontakt s javnošću i drugim osobljem.

| 5) | Javnost bi prije dolaska i na licu mjesta trebala dobiti sve potrebne informacije na pristupačan način, među ostalim digitalnim sredstvima, o najnovijim smjernicama lokalnih tijela nadležnih za javno zdravlje i posebnim mjerama na mjestu održavanja događanja. |
| --- | --- |

5)

Javnost bi prije dolaska i na licu mjesta trebala dobiti sve potrebne informacije na pristupačan način, među ostalim digitalnim sredstvima, o najnovijim smjernicama lokalnih tijela nadležnih za javno zdravlje i posebnim mjerama na mjestu održavanja događanja.

| 6) | Pristup kulturnim ustanovama mogao bi se uvjetovati predočenjem potvrde o negativnom testu na COVID-19 (RT-PCR test ili brzi antigenski test) i/ili o cijepljenju i/ili preboljenju bolesti COVID-19 u određenom razdoblju, tj. slično kao digitalna potvrda EU-a o COVID-u. Ustanove također mogu razmotriti provođenje brzih antigenskih testova pri ulasku, ako je to izvedivo. Ovisno o lokalnoj epidemiološkoj situaciji (npr. cirkulacija varijanti otpornih na cjepivo), taj bi se zahtjev mogao proširiti i na potpuno cijepljene osobe. |
| --- | --- |

6)

Pristup kulturnim ustanovama mogao bi se uvjetovati predočenjem potvrde o negativnom testu na COVID-19 (RT-PCR test ili brzi antigenski test) i/ili o cijepljenju i/ili preboljenju bolesti COVID-19 u određenom razdoblju, tj. slično kao digitalna potvrda EU-a o COVID-u. Ustanove također mogu razmotriti provođenje brzih antigenskih testova pri ulasku, ako je to izvedivo. Ovisno o lokalnoj epidemiološkoj situaciji (npr. cirkulacija varijanti otpornih na cjepivo), taj bi se zahtjev mogao proširiti i na potpuno cijepljene osobe.

| 7) | Organizatori bi trebali od sudionika dobiti podatke za kontakt za potrebe praćenja kontakata. Mjere praćenja kontakata trebale bi biti strogo ograničene na potrebe borbe protiv bolesti COVID-19. Ustanove bi sudionicima trebale skrenuti pozornost na mogućnost upotrebe mobilnih aplikacija za praćenje kontakata jer su korisne za obavješćivanje o kontaktu s osobama koje se razbole nakon događanja. Mnoge države članice osigurale su takve aplikacije, koje funkcioniraju u skladu sa zajedničkim paketom instrumenata EU-ove mreže e-zdravstva o mobilnim aplikacijama za potporu praćenju kontakata u borbi protiv bolesti COVID-19, a neke ih i unaprjeđuju dodatnim funkcionalnostima, npr. digitalnim praćenjem kontakata radi obavješćivanja sudionika velikih događanja koja se pokažu masovnim izvorima zaraze. |
| --- | --- |

7)

Organizatori bi trebali od sudionika dobiti podatke za kontakt za potrebe praćenja kontakata. Mjere praćenja kontakata trebale bi biti strogo ograničene na potrebe borbe protiv bolesti COVID-19. Ustanove bi sudionicima trebale skrenuti pozornost na mogućnost upotrebe mobilnih aplikacija za praćenje kontakata jer su korisne za obavješćivanje o kontaktu s osobama koje se razbole nakon događanja. Mnoge države članice osigurale su takve aplikacije, koje funkcioniraju u skladu sa zajedničkim paketom instrumenata EU-ove mreže e-zdravstva o mobilnim aplikacijama za potporu praćenju kontakata u borbi protiv bolesti COVID-19, a neke ih i unaprjeđuju dodatnim funkcionalnostima, npr. digitalnim praćenjem kontakata radi obavješćivanja sudionika velikih događanja koja se pokažu masovnim izvorima zaraze.

| 8) | Trebalo bi pratiti sudionike velikih događanja te utvrditi i istražiti izbijanja bolesti kako bi se unaprijedio pristup organizaciji sigurnog ponovnog otvaranja kulturnih aktivnosti. |
| --- | --- |

8)

Trebalo bi pratiti sudionike velikih događanja te utvrditi i istražiti izbijanja bolesti kako bi se unaprijedio pristup organizaciji sigurnog ponovnog otvaranja kulturnih aktivnosti.

| 9) | Objekti bi trebali provoditi ciljane mjere kako bi se osiguralo ograničavanje socijalnih kontakata u zajedničkim prostorima u kojima će ljudi vjerojatno dulje boraviti (više od 15 minuta), primjerice ograničiti dopušteni broj gostiju u svakom zajedničkom prostoru (npr. restoranima, kafićima, barovima, predvorjima) ili osoba koje čekaju u redu unutar ili ispred objekta. Ako se ograničavanje socijalnih kontakata ne može u potpunosti poštovati, preporučuje se da sudionici nose maske za lice čak i ako je događanje organizirano na otvorenom. |
| --- | --- |

9)

Objekti bi trebali provoditi ciljane mjere kako bi se osiguralo ograničavanje socijalnih kontakata u zajedničkim prostorima u kojima će ljudi vjerojatno dulje boraviti (više od 15 minuta), primjerice ograničiti dopušteni broj gostiju u svakom zajedničkom prostoru (npr. restoranima, kafićima, barovima, predvorjima) ili osoba koje čekaju u redu unutar ili ispred objekta. Ako se ograničavanje socijalnih kontakata ne može u potpunosti poštovati, preporučuje se da sudionici nose maske za lice čak i ako je događanje organizirano na otvorenom.

| 10) | Osim ograničavanja socijalnih kontakata, trebalo bi provoditi posebne osobne zaštitne mjere (npr. higijenu ruku i dišnih putova) te postupke za čišćenje i dezinfekciju (18). |
| --- | --- |

10)

Osim ograničavanja socijalnih kontakata, trebalo bi provoditi posebne osobne zaštitne mjere (npr. higijenu ruku i dišnih putova) te postupke za čišćenje i dezinfekciju (18).

| 11) | Higijena ruku ključna je nefarmaceutska intervencija, čiju je važnost potrebno jasno priopćiti. Objekti bi trebali osigurati jednostavan pristup prostorima za pranje ruku opskrbljenima tekućim sapunom, jednokratnim papirnatim ručnicima ili automatskim sušilima za ruke te alkoholnim otopinama za dezinfekciju ruku. |
| --- | --- |

11)

Higijena ruku ključna je nefarmaceutska intervencija, čiju je važnost potrebno jasno priopćiti. Objekti bi trebali osigurati jednostavan pristup prostorima za pranje ruku opskrbljenima tekućim sapunom, jednokratnim papirnatim ručnicima ili automatskim sušilima za ruke te alkoholnim otopinama za dezinfekciju ruku.

| 12) | Maske za lice koje nose i posjetitelji i osoblje trebale bi se smatrati dopunskom mjerom (ako se ne može osigurati udaljenost od jednog do dva metra), a ne zamjenom za osnovne preventivne mjere. Organizatorima, osoblju i publici treba objasniti važnost i pravilnu upotrebu maski, posebno ako se ne može održavati dovoljna fizička udaljenost (19). |
| --- | --- |

12)

Maske za lice koje nose i posjetitelji i osoblje trebale bi se smatrati dopunskom mjerom (ako se ne može osigurati udaljenost od jednog do dva metra), a ne zamjenom za osnovne preventivne mjere. Organizatorima, osoblju i publici treba objasniti važnost i pravilnu upotrebu maski, posebno ako se ne može održavati dovoljna fizička udaljenost (19).

| 13) | Za zatvorene prostore preporučuje se učestalija izmjena zraka i što veći dovod vanjskog zraka, bilo prozračivanjem ili mehaničkom ventilacijom, ovisno o objektu (20). |
| --- | --- |

13)

Za zatvorene prostore preporučuje se učestalija izmjena zraka i što veći dovod vanjskog zraka, bilo prozračivanjem ili mehaničkom ventilacijom, ovisno o objektu (20).

| 14) | Od ključne je važnosti što češće čišćenje površina koje se često dodiruju (najmanje jednom dnevno, a po mogućnosti i češće) (21). |
| --- | --- |

14)

Od ključne je važnosti što češće čišćenje površina koje se često dodiruju (najmanje jednom dnevno, a po mogućnosti i češće) (21).

| 15) | Potrebno je temeljito pratiti i nadzirati jesu li svi zahtjevi ispunjeni. |
| --- | --- |

15)

Potrebno je temeljito pratiti i nadzirati jesu li svi zahtjevi ispunjeni.

III.   MJERE ZA POTPORU ODRŽIVOM OPORAVKU KULTURNIH SEKTORA

Ponovno otvaranje kulturnih objekata trebalo bi popratiti nizom mjera kako bi se osigurao održiv oporavak i otpornost cijelog sektora u skladu s nedavno ažuriranom industrijskom strategijom EU-a (22) i s pravilima o državnim potporama. Države članice mogle bi koristiti te mjere u bliskoj suradnji s kulturnim sektorima i podsektorima kako bi doprinijele njihovom oporavku i otpornosti.

a)   Alati EU-a za olakšavanje ponovnog otvaranja

Na zahtjev Komisije Europski odbor za normizaciju (CEN) predložio je zdravstvene i sigurnosne protokole kako bi se spriječilo širenje bolesti COVID-19 u turističkom ekosustavu; oni se posebno odnose na određene kulturne sektore. Ta inicijativa uključuje i posebnu oznaku, Europski pečat sigurnosti turizma u kontekstu COVID-a 19, koju države članice mogu staviti na raspolaganje. Države članice mogu pomoći kulturnim organizacijama koje zanima pečat sigurnosti da iskoriste razne mogućnosti financiranja koje EU nudi za turizam i kulturu kako bi pokrile moguće troškove povezane s njegovom provedbom (23).

Države članice potiče se da u okviru nacionalnih rješenja odluče primjenjivati digitalnu potvrdu EU-a o COVID-u (24) za siguran pristup kulturnim događanjima i sudjelovanje u kulturnim aktivnostima (25). Uz digitalnu potvrdu EU-a o COVID-u građani će lakše obavljati formalnosti povezane s putovanjem u druge države članice i sudjelovanjem u kulturnim događanjima.

Države članice trebale bi iskoristiti mogućnosti internetske platforme „Re-open EU” (26). Ta platforma sadržava ključne informacije, među ostalim o otvaranju kulturnih okruženja, na temelju kojih Europljani mogu pouzdano planirati svoja putovanja. Države članice trebale bi nastaviti za tu platformu pružati pravodobne i potvrđene informacije o kulturnim okruženjima.

Lokalne uprave potiču se na upotrebu aplikacije „Cultural gems” (27), otvorene platforme za mapiranje kulturnih i kreativnih mjesta u Europi, kako bi posjetiteljima pružale informacije o kulturi na različitim lokalitetima i podupirale kulturni turizam. Lokalna tijela mogla bi uključiti lokalno stanovništvo u proces mapiranja.

b)   Komunikacija s izgubljenom publikom kao put prema obnavljanju povjerenja

Države članice trebale bi pomoći u osmišljavanju i olakšati provedbu novih poslovnih modela i inovativnih programa koji bi kulturnim i kreativnim sektorima mogli olakšati izlazak iz krize.

Ti sektori isprobavaju nove oblike komunikacije s publikom putem digitalnih tehnologija, na primjer u audiovizualnom sektoru, u kojem kina surađuju s internetskim platformama, ili u području izvedbenih umjetnosti i glazbe. U više su sektora organizatori festivala osmislili inovativne internetske modele kako bi doprli do publike.

U okviru programa Kreativna Europa pokrenut je novi alat „Perform Europe” za potporu inovativnoj, uključivoj i održivoj distribuciji djela u sektoru izvedbene umjetnosti. Taj alat može koristiti i umjetnicima za organizaciju turneja (28). Inovativan program za potporu održivom oporavku europskog glazbenog sektora također će biti dostupan 2021 (29).

c)   Isprobavanje novih načina promicanja kulturnog sadržaja i prilagodba promjenama u ponašanju publike

Države članice trebale bi pomoći sektoru u prilagodbi novim društvenim potrebama nakon pandemije kombiniranjem mjera usmjerenih na digitalno i fizičko okruženje. Trebalo bi promicati mjere za olakšavanje razumijevanja i privlačenje digitalne publike.

U drugoj polovini 2021. Komisija će osnovati stručnu skupinu za razumijevanje digitalne publike, koja će se usredotočiti na analizu iskustva iz prakse povezane s bolešću COVID-19 i inovativne načine zadržavanja postojeće i privlačenja nove publike na internetu. Države članice potiču se na pružanje stručnog znanja toj skupini i na provedbu relevantne dobre prakse koja proistekne iz njezina rada.

d)   Prilagodba kulturne ponude posebnim ciljevima i različitim okruženjima te jačanje veze između kulture i dobrobiti

Države članice potiču se na jačanje povezanosti između kulture, obrazovanja i dobrobiti. Trebale bi podupirati taj sektor u nastojanjima da odgovori na potrebe skupina koje su posebno pogođene pandemijom te osigurati da ranjive skupine imaju pristup kulturi. Komisija je objavila poziv za potporu razvoju politika odozdo prema gore u području kulture i dobrobiti (30).

e)   Olakšavanje ulaganja u strategije kojima se promiču održivost i otpornost sektora

Bitno je da države članice u potpunosti iskoriste Mehanizam za oporavak i otpornost (31) kako bi se omogućio oporavak od negativnih posljedica pandemije i povećala otpornost CCSI-ja na buduće krize rješavanjem strukturnih problema s kojima se suočava.

Države članice trebale bi i blisko surađivati s regijama i lokalnim tijelima kako bi što bolje iskoristile mogućnosti za kulturu povezane s kohezijskom politikom za programsko razdoblje 2021.–2027 (32).

Države članice trebale bi i dalje istraživati mogućnosti dodatnog financiranja kulturne baštine. Zajedno s kulturnim institucijama trebale bi razmotriti na koji se način primjeri najbolje prakse, koje je Komisija nedavno utvrdila, mogu promicati i provoditi u cijelom EU-u (33).

Države članice trebale bi istražiti i mjere za upotrebu mješovitih izvora financiranja radi smanjenja dodatnog financijskog opterećenja povezanog s ponovnim otvaranjem (npr. troškovi primjene zdravstvenih protokola i provedbenih mjera kao što su osposobljavanje osoblja i komunikacija s publikom).

f)   Ulaganje u vještine, digitalno osposobljavanje i izgradnju digitalnih kapaciteta

Države članice i CCSI potiču se na promicanje novih modela osposobljavanja, uzajamnog učenja i usavršavanja kako bi se kulturnim djelatnicima pružile nove vještine potrebne za digitalni oporavak.

Na razini EU-a „pakt za vještine” (34) dionicima će olakšati pristup informacijama. Programom vještina za Europu (35) podupiru se digitalne vještine, uključujući ubrzane digitalne tečajeve za MSP-ove i program „digitalni volonteri” za usavršavanje postojeće radne snage MSP-ova u digitalnim područjima.

U okviru programa Kreativna Europa kulturni djelatnici i dalje će se poticati na stjecanje potrebnih vještina kako bi u potpunosti iskoristili mogućnosti digitalnih tehnologija za kreativne i poslovne svrhe. U okviru potprograma Kultura potpora razvoju digitalnih alata za poticanje transformacije i jačanje konkurentnosti 2021. utvrđena je kao mogući prioritet za sve sektore i dio izgradnje relevantnih kapaciteta, posebno za stručnjake u području glazbe i kulturne baštine. Aktivnostima za razvoj vještina i talenata u okviru potprograma MEDIA programa Kreativna Europa nastavit će se podupirati audiovizualni stručnjaci.

Novi program Digitalna Europa (36) bit će ključan resurs koji će državama članicama i CCSI-ju omogućiti stvaranje sinergija među digitalnim upraviteljima i bržu izgradnju digitalnih kapaciteta.

Države članice potiču se na praćenje razvoja i rezultata projekta CHARTER, aktualnog Saveza za sektorske vještine u okviru programa Erasmus+ u području kulturne baštine (37).

g)   Diseminacija podataka i daljnje aktivnosti povezane s pilot-događanjima

Države članice potiču se na prikupljanje i diseminaciju podataka o rezultatima i sigurnosti kulturnih pilot-događanja kako bi se podržala razmjena informacija u cijelom CCSI-ju i, prema potrebi, sa znanstvenom zajednicom.

h)   Povećana sredstva u okviru novih programa EU-a

Države članice trebale bi informirati CCSI o novim mogućnostima financiranja u okviru nove generacije različitih programâ EU-a (2021.–2027.). Tijela i organizacije u kulturnom sektoru trebalo bi poticati na korištenje mogućnosti programa kao što su Kreativna Europa i Obzor Europa, čija su proračunska sredstva namijenjena CCSI-ju znatno povećana. Kako bi se odgovorilo na najhitnije potrebe tog sektora, ubrzat će se potpora iz povećanih sredstava programa Kreativna Europa te će se 2021. i 2022. staviti na raspolaganje 728 milijuna EUR.

Na temelju interaktivnog internetskog alata razvijenog u proljeće 2021. za audiovizualni i medijski sektor Komisija će u jesen 2021. objaviti poseban internetski vodič o financiranju kulture u EU-u, s podacima o više od 15 fondova EU-a, a države članice i dionike potiče se na njegovo korištenje.

i)   Stope PDV-a i druge mjere

Države članice potiče se da uzimaju u obzir okolnosti u kojima djeluju kulturni radnici, posebno kad je riječ o umjetnicima i ostalima u tom sektoru čija su radna mjesta iznimno nesigurna. Radi poticanja prijelaza na digitalniji i održiviji kulturni ekosustav države članice mogu primjenjivati različite mjere, od ulaganja do subvencija, u skladu s pravilima o državnim potporama, kako bi se pomoglo u očuvanju radnih mjesta i prava radnika u CCSI-ju. Prije svega, države članice već imaju mogućnost primjene niže stope PDV-a za usluge u kulturnom sektoru, pa tako mogu odabrati najprikladnije stope PDV-a kao potporu tom sektoru.

Kad je riječ o državnim potporama, Privremeni okvir u svrhu podrške gospodarstvu u odgovoru na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 (38) obuhvaća sve sektore, uključujući CCSI. Većina prijavljenih programa obuhvatila je niz sektora pa nije moguće odrediti točan iznos bespovratnih sredstava dodijeljenih CCSI-ju na temelju tog okvira. Međutim, do kraja svibnja 2021. iznos prijavljenih posebnih programa državnih potpora za CCSI kretao se oko 268 milijuna EUR (39).

j)   Radni uvjeti umjetnika

Status i radni uvjeti umjetnika bit će važna tema kad je riječ o suradnji EU-a u području kulture. Komisija je u travnju 2021. organizirala događanje „Glasovi kulture” s 47 organizacija iz kulturnog i kreativnog sektora radi razmjene mišljenja (40), a nova skupina stručnjaka iz država članica započet će s radom u jesen 2021. Komisija će i dalje održavati sektorski socijalni dijalog s organizacijama u području izvedbenih umjetnosti u okviru Odbora za javne izvedbe (41). Komisija je pokrenula i studiju EU-a o zdravlju i dobrobiti autora glazbe (42).

IV.   DALJNJI KORACI

Komisija potiče države članice da se koriste smjernicama iz ove Komunikacije. Isto tako, olakšavat će pravodobnu razmjenu informacija o provedbi mjera za sigurno ponovno otvaranje kulturnih sektora u Europi između Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti i predstavnika država članica. Na razini EU-a organizirat će se usmjerena rasprava s CCSI-jem o primjeni ovih preporuka, o rezultatima ispitivanja te njihovoj važnosti za sigurno i održivo ponovno otvaranje predmetnih sektora. Ishodi tih rasprava trebali bi također poslužiti kao temelj za buduću suradnju EU-a u području kulture.

---

(1)  Na konferenciji održanoj 10. svibnja 2021. raspravljalo se o dimenziji mentalnog zdravlja u pandemiji bolesti COVID-19; https://ec.europa.eu/health/non_communicable_diseases/events/ev_20210510_en

(2)  Radni dokument službi Komisije „Godišnje izvješće o jedinstvenom tržištu za 2021.”, priložen Komunikaciji „Ažuriranje nove industrijske strategije 2020.: izgradnja snažnijeg jedinstvenog tržišta za oporavak Europe”, SWD(2021) 351; 5. svibnja 2021.

(3)  Rebuilding Europe – the cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Ponovna izgradnja Europe – kulturno i kreativno gospodarstvo prije i nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19), EY (siječanj 2021.).

(4)  Godišnje izvješće o jedinstvenom tržištu za 2021.

(5)  https://ec.europa.eu/culture/resources/coronavirus-response

https://ec.europa.eu/info/strategy/recovery-plan-europe_hr

(6)  Komisija je u proljeće 2020. pokrenula dvije nove platforme radi poticanja razmjene dobre prakse u sektorima i među državama članicama EU-a: Creatives Unite je platforma CCSI-ja namijenjena tim sektorima i platforma za države članice EU-a koja omogućuje razmjenu dobre prakse među predstavnicima ministarstava kulture.

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52021DC0129&qid=1623909708704&from=HR

(8)  ECDC, stranica s pregledom tjednih podataka o bolesti COVID-19 po zemljama: https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/country-overviews

(9)  Brza procjena rizika ECDC-a: Assessing SARS-CoV-2 circulation, variants of concern, non-pharmaceutical interventions and vaccine rollout in the EU/EEA (Procjena cirkulacije virusa SARS-CoV-2, varijanti koje izazivaju zabrinutost, nefarmaceutskih intervencija i uvođenje cjepiva u EU-u/EGP-u), 15. ažurirana verzija, 10. lipnja 2021., https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0035

(11)  Za organizatore masovnih okupljanja razvijen je alat za procjenu rizika: https://www.who.int/publications/i/item/10665-333185; Europski centar za prognozu bolesti COVID-19 također može pomoći u planiranju većih događanja davanjem prognoza o izbijanju bolesti.

(12)  Podaci o kontekstu epidemiološke situacije dostupni su na stranicama ECDC-a s pregledom tjednih podataka o bolesti COVID-19 po zemljama; podaci o procijepljenosti dostupni su u pregledniku stranice ECDC-a COVID-19 vaccine tracker, a informacije o cirkulaciji varijanti virusa u pregledniku stranice ECDC-a SARS-CoV-2 variants dashboard.

(13)  Ostale informacije i pokazatelji koji mogu pomoći u procjeni rizika uključuju: a) podatke o ishodima prijenosa virusa SARS-CoV-2 s kulturnih pilot-događanja; b) podatke o riziku prijenosa virusa SARS-CoV-2 za potpuno cijepljene pojedince koji sudjeluju u srednje velikim do velikim okupljanjima pojedinaca s miješanim ili nepoznatim statusom cijepljenja, uz potpuno poštovanje pravila EU-a o privatnosti i zaštiti podataka; i c) podatke o riziku od zaraze virusom SARS-CoV-2 za necijepljene i prethodno zaražene pojedince koji sudjeluju u srednje velikim do velikim okupljanjima pojedinaca s miješanim ili nepoznatim statusom cijepljenja, uz potpuno poštovanje pravila EU-a o privatnosti i zaštiti podataka.

(14)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/use-antibody-tests-sars-cov-2-context-digital-green-certificates

(15)  Rezultati studija, kao što je studija Tehničkog sveučilišta u Berlinu o zarazama aerosolnim česticama na kulturnim mjestima (GCF 2/2021 – službena poveznica: http://dx.doi.org/10.14279/depositonce-11401), služe kao znanstvena osnova za poticanje nastavka kulturnih aktivnosti. Rezultati istraživanja koje je u prosincu 2020. objavio Institut Pasteur pokazuju da su kulturna događanja imala minimalnu ulogu u širenju virusa: za samo 2,2 % slučajeva zaraze sumnja se (ali nije dokazano) da su proizišli iz sudjelovanja na kulturnom događanju. Vidjeti citat na stranici 7., predzadnji stavak tog dokumenta, dostupan samo na francuskom jeziku. Dva ključna primjera sigurnih kulturnih pilot-događanja: pilot-događanje u Barceloni 27. ožujka: https://www.thelancet.com/journals/laninf/article/PIIS1473-3099(21)00268-1/fulltext; koncert u Accor Areni u Parizu 29. svibnja (https://www.culturematin.com/publics/securite-accueil/live-le-concert-test-de-l-accor-hotel-arena-s-est-il-bien-passe.html?nl=103306&utm_source=email&utm_id=219248&utm_campaign=newsletter-2021-06-03).

Drugi primjeri dostupni su ovdje: https://creativesunite.eu.

(16)  S obzirom na epidemiološku situaciju, najnovija brza procjena rizika ECDC-a (od 10. lipnja 2021.): https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-circulation-variants-concern

(17)  https://osha.europa.eu/hr/themes/covid-19-resources-workplace

(18)  Guidelines for the implementation of non-pharmaceutical interventions against COVID-19 (Smjernice za provedbu nefarmaceutskih intervencija protiv bolesti COVID-19) https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-guidelines-non-pharmaceutical-interventions

(19)  Using face masks in the community:
  first update – Effectiveness in reducing transmission of COVID-19 (Korištenje maski za lice, prvo ažuriranje – Djelotvornost u smanjenju prijenosa bolesti COVID-19), ECDC: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/using-face-masks-community-reducing-covid-19-transmission

(20)  Heating, ventilation and air-conditioning systems in the context of COVID-19:
  first update (Sustavi grijanja, ventilacije i klimatizacije u kontekstu bolesti COVID-19, prvo ažuriranje), ECDC: https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/heating-ventilation-air-conditioning-systems-covid-19

(21)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/disinfection-environments-covid-19

(22)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/europe-fit-digital-age/european-industrial-strategy_hr. U industrijskoj strategiji EU-a taj je sektor prepoznat kao jedan od 14 industrijskih ekosustava za uključiv i održiv oporavak i dvostruku (zelenu i digitalnu) tranziciju gospodarstva EU-a.

(23)  https://ec.europa.eu/growth/content/new-european-tourism-covid-19-safety-seal-available_hr. Tim novim sporazumom radionice CEN-a za turističku industriju utvrđuju se i protokoli za muzeje, lokalitete baštine, noćne klubove, izvedbenu umjetnost i izložbe.

(24)  EU digital COVID certificate – Consilium (europa.eu)

(25)  To će se provesti utvrđivanjem pravne osnove za obradu osobnih podataka u nacionalnom pravu, koje mora biti u skladu sa zakonodavstvom Unije o zaštiti podataka.

(26)  Re-open EU (europa.eu)

(27)  https://culturalgems.jrc.ec.europa.eu

(28)  Perform Europe

(29)  2020 Preparatory action Music Moves Europe: Innovative support scheme for a sustainable music ecosystem (Pripremno djelovanje za 2020. – Glazba pokreće Europu: Inovativni program potpore za održiv glazbeni ekosustav).

(30)  Pripremno djelovanje – Razvoj politika odozdo prema gore u području kulture i dobrobiti u EU-u Kultura i kreativnost (europa.eu)

(31)  Mehanizam za oporavak i otpornost Europska komisija (europa.eu)

(32)  Kohezijska politika za razdoblje 2021.–2027. – Regionalna politika – Europska komisija (europa.eu)

(33)  Komisija je na radionici o dodatnom financiranju kulturne baštine održanoj u siječnju 2021. pomogla u utvrđivanju načina za povećanje financiranja za kulturu i kulturnu baštinu osim javnih subvencija. Utvrđeno je i objavljeno više od 100 primjera dobre prakse. Dodatne informacije dostupne su u okviru dva projekta koja financira EU: Kružni modeli za poticanje ulaganja u prilagodljivu ponovnu uporabu kulturne baštine (CLIC) – financiran u okviru programa Obzor 2020.; i Financiranje učinka vrednovanja kulturne baštine na regionalni razvoj (FINCH) – financiran u okviru programa Interreg. Više informacija na: https://ec.europa.eu/culture/cultural-heritage/funding-opportunities-cultural-heritage

(34)  Pakt za vještine – Zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje – Europska komisija (europa.eu)

(35)  EUR-Lex - 52016DC0381 - HR - EUR-Lex (europa.eu)

(36)  DIGITALEUROPE – glas europskog industrijskog sektora u digitalnoj transformaciji.

(37)  Početna stranica – CHARTER (charter-alliance.eu)

(38)  EUR-Lex - 52020XC0320(03) - EN - EUR-Lex (europa.eu)

(39)  Popis donesenih odluka na temelju Privremenog okvira dostupan je na: Tržišno natjecanje – Državne potpore – Pravila o državnim potporama i koronavirus – Europska komisija (europa.eu)

(40)  Status i radni uvjeti umjetnika i djelatnika u kulturnom i kreativnom sektoru – Glasovi kulture

(41)  Sektorski socijalni dijalog – Zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje – Europska komisija (europa.eu)

(42)  https://ec.europa.eu/culture/sectors/music/music-moves-europe

---

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/11

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 262/02)

Dana 29. lipnja 2021. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10289. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32021M10289. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/12

---

Tečajna lista eura (1)

2. srpnja 2021.

(2021/C 262/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1823 |
| JPY | japanski jen | 131,74 |
| DKK | danska kruna | 7,4360 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86003 |
| SEK | švedska kruna | 10,1583 |
| CHF | švicarski franak | 1,0945 |
| ISK | islandska kruna | 147,30 |
| NOK | norveška kruna | 10,2375 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,606 |
| HUF | mađarska forinta | 352,10 |
| PLN | poljski zlot | 4,5264 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9283 |
| TRY | turska lira | 10,2780 |
| AUD | australski dolar | 1,5836 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4677 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1838 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6988 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5969 |
| KRW | južnokorejski von | 1 343,49 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,0787 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,6594 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4887 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 191,94 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9225 |
| PHP | filipinski pezo | 58,423 |
| RUB | ruski rubalj | 87,1200 |
| THB | tajlandski baht | 38,052 |
| BRL | brazilski real | 5,9421 |
| MXN | meksički pezo | 23,5936 |
| INR | indijska rupija | 88,3055 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1823

JPY

japanski jen

131,74

DKK

danska kruna

7,4360

GBP

funta sterlinga

0,86003

SEK

švedska kruna

10,1583

CHF

švicarski franak

1,0945

ISK

islandska kruna

147,30

NOK

norveška kruna

10,2375

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,606

HUF

mađarska forinta

352,10

PLN

poljski zlot

4,5264

RON

rumunjski novi leu

4,9283

TRY

turska lira

10,2780

AUD

australski dolar

1,5836

CAD

kanadski dolar

1,4677

HKD

hongkonški dolar

9,1838

NZD

novozelandski dolar

1,6988

SGD

singapurski dolar

1,5969

KRW

južnokorejski von

1 343,49

ZAR

južnoafrički rand

17,0787

CNY

kineski renminbi-juan

7,6594

HRK

hrvatska kuna

7,4887

IDR

indonezijska rupija

17 191,94

MYR

malezijski ringit

4,9225

PHP

filipinski pezo

58,423

RUB

ruski rubalj

87,1200

THB

tajlandski baht

38,052

BRL

brazilski real

5,9421

MXN

meksički pezo

23,5936

INR

indijska rupija

88,3055

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Revizorski sud

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/13

---

Tematsko izvješće br. 14/2021

„Suradnja u okviru programa Interreg: potencijal prekograničnih regija Europske unije još se ne iskorištava u cijelosti”

(2021/C 262/04)

Europski revizorski sud obavještava vas da je upravo objavljeno tematsko izvješće br. 14/2021 „Suradnja u okviru programa Interreg: potencijal prekograničnih regija Europske unije još se ne iskorištava u cijelosti”.

Izvješće možete pregledati ili preuzeti na internetskim stranicama Europskog revizorskog suda: http://eca.europa.eu

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/14 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/14

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10342 —
  Leonard Green & Partners/Goldman Sachs Group/AEA Investors/Visual Comfort)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 262/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Leonard Green & Partners, L.P. („LGP”, SAD), |
| --- | --- |

—

Leonard Green & Partners, L.P. („LGP”, SAD),

| — | The Goldman Sachs Group, Inc. („GS”, SAD), |
| --- | --- |

—

The Goldman Sachs Group, Inc. („GS”, SAD),

| — | AEA Investors LP („AEA”, SAD), pod krajnjom zajedničkom kontrolom Johna Garcije i Briana Hoestereyja, |
| --- | --- |

—

AEA Investors LP („AEA”, SAD), pod krajnjom zajedničkom kontrolom Johna Garcije i Briana Hoestereyja,

| — | Visual Comfort & Co („Visual Comfort”, SAD), pod kontrolom poduzetnika AEA. |
| --- | --- |

—

Visual Comfort & Co („Visual Comfort”, SAD), pod kontrolom poduzetnika AEA.

Poduzetnici LGP, GS i AEA stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Visual Comfort.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | LGP: ulaganje u poduzeća koja pružaju usluge, uključujući potrošačke, poslovne i zdravstvene usluge, te koja posluju u maloprodaji, distribuciji i industriji, |
| --- | --- |

—

LGP: ulaganje u poduzeća koja pružaju usluge, uključujući potrošačke, poslovne i zdravstvene usluge, te koja posluju u maloprodaji, distribuciji i industriji,

| — | GS: investicijsko bankarstvo, vrijednosni papiri i upravljanje ulaganjima na svjetskoj razini, |
| --- | --- |

—

GS: investicijsko bankarstvo, vrijednosni papiri i upravljanje ulaganjima na svjetskoj razini,

| — | AEA: pronalaženje prilika za privatne fondove, strukturiranje ulagačkih transakcija putem subjekata za ulaganja i otuđenje takvih ulaganja radi generiranja povrata za ulagače u vlastitim privatnim fondovima, |
| --- | --- |

—

AEA: pronalaženje prilika za privatne fondove, strukturiranje ulagačkih transakcija putem subjekata za ulaganja i otuđenje takvih ulaganja radi generiranja povrata za ulagače u vlastitim privatnim fondovima,

| — | Visual Comfort: ponuda ukrasnih i funkcionalnih rasvjetnih tijela. Prodaja raznih vrsta ukrasnih svjetiljki (robne marke Visual Comfort, Tech Lighting, Generation Lighting), ukrasnih ventilatora (robna marka Monte Carlo) te proizvoda u kojima se kombiniraju ukrasne svjetiljke i ventilatori. |
| --- | --- |

—

Visual Comfort: ponuda ukrasnih i funkcionalnih rasvjetnih tijela. Prodaja raznih vrsta ukrasnih svjetiljki (robne marke Visual Comfort, Tech Lighting, Generation Lighting), ukrasnih ventilatora (robna marka Monte Carlo) te proizvoda u kojima se kombiniraju ukrasne svjetiljke i ventilatori.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10342 — Leonard Green & Partners/Goldman Sachs Group/AEA Investors/Visual Comfort

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Eadresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/16

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10373 —
  Primonial/Samsung/ Target)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 262/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Primonial Real Estate Investment Management, u vlasništvu poduzetnika Primonial Group („Primonial”, Francuska), |
| --- | --- |

—

Primonial Real Estate Investment Management, u vlasništvu poduzetnika Primonial Group („Primonial”, Francuska),

| — | Samsung SRA Asset Management, u vlasništvu poduzetnika Samsung Group, („Samsung”, Koreja), |
| --- | --- |

—

Samsung SRA Asset Management, u vlasništvu poduzetnika Samsung Group, („Samsung”, Koreja),

| — | SCI TS Influence („Target”, Francuska). |
| --- | --- |

—

SCI TS Influence („Target”, Francuska).

Poduzetnici Primonial i Samsung stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Target.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Primonial: grupa za ulaganja u nekretnine koja uglavnom posluje u Francuskoj, pod zajedničkom je kontrolom dviju neovisnih grupa za ulaganje privatnog kapitala, Bridgepoint Group (Ujedinjena Kraljevina) i Latour Capital Management SAS (Francuska), |
| --- | --- |

—

Primonial: grupa za ulaganja u nekretnine koja uglavnom posluje u Francuskoj, pod zajedničkom je kontrolom dviju neovisnih grupa za ulaganje privatnog kapitala, Bridgepoint Group (Ujedinjena Kraljevina) i Latour Capital Management SAS (Francuska),

| — | Samsung: konglomerat koji posluje na svjetskoj razini u brojnim sektorima, uključujući elektroniku, brodogradnju, inženjering i osiguranje, |
| --- | --- |

—

Samsung: konglomerat koji posluje na svjetskoj razini u brojnim sektorima, uključujući elektroniku, brodogradnju, inženjering i osiguranje,

| — | Target: društvo za poslovanje nekretninama koje je trenutačno pod kontrolom poduzetnika Tishman Speyer Group (SAD) i vlasnik je jedne zgrade („Influence”) smještene u Saint-Ouenu u Francuskoj. |
| --- | --- |

—

Target: društvo za poslovanje nekretninama koje je trenutačno pod kontrolom poduzetnika Tishman Speyer Group (SAD) i vlasnik je jedne zgrade („Influence”) smještene u Saint-Ouenu u Francuskoj.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10373 — Primonial/Samsung/Target

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-adresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/18

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10305 — CDPQ/DWS/Ermewa)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 262/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ”, Kanada), |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec („CDPQ”, Kanada),

| — | DWS Alternatives Global Limited („DWS”, Ujedinjena Kraljevina), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Deutsche Bank AG („DB”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

DWS Alternatives Global Limited („DWS”, Ujedinjena Kraljevina), pod krajnjom kontrolom poduzetnika Deutsche Bank AG („DB”, Njemačka),

| — | Ermewa Holding SAS („Ermewa”, Francuska), koji pripada grupi SNCF Group (Francuska). |
| --- | --- |

—

Ermewa Holding SAS („Ermewa”, Francuska), koji pripada grupi SNCF Group (Francuska).

Poduzetnici CDPQ i DWS stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom Ermewa.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | CDPQ: globalni dugoročni institucionalni ulagač koji upravlja fondovima prvenstveno za javne i polujavne mirovinske planove i planove osiguranja. Te fondove ulaže u glavna financijska tržišta, privatni kapital, fiksne prihode, infrastrukturu i nekretnine, |
| --- | --- |

—

CDPQ: globalni dugoročni institucionalni ulagač koji upravlja fondovima prvenstveno za javne i polujavne mirovinske planove i planove osiguranja. Te fondove ulaže u glavna financijska tržišta, privatni kapital, fiksne prihode, infrastrukturu i nekretnine,

| — | DWS: društvo za upravljanje imovinom sa širokim investicijskim portfeljem, uključujući ulaganja u infrastrukturnu imovinu u Europi, |
| --- | --- |

—

DWS: društvo za upravljanje imovinom sa širokim investicijskim portfeljem, uključujući ulaganja u infrastrukturnu imovinu u Europi,

| — | Ermewa: grupa za upravljanje imovinom u području prijevoza koja se bavi leasingom teretnih vagona u Europi i iznajmljivanjem kontejnerskih cisterni u svijetu, uključujući Europu. Ermewa je vlasnik pet radionica u Francuskoj i triju radionica u Njemačkoj koje pružaju usluge održavanja, konstrukcije i popravka teretnih vagona. Ermewa se bavi i održavanjem, popravkom i skladištenjem kontejnerskih cisterni i prikolica cisterni preko društva kćeri koje se nalazi u Nizozemskoj. |
| --- | --- |

—

Ermewa: grupa za upravljanje imovinom u području prijevoza koja se bavi leasingom teretnih vagona u Europi i iznajmljivanjem kontejnerskih cisterni u svijetu, uključujući Europu. Ermewa je vlasnik pet radionica u Francuskoj i triju radionica u Njemačkoj koje pružaju usluge održavanja, konstrukcije i popravka teretnih vagona. Ermewa se bavi i održavanjem, popravkom i skladištenjem kontejnerskih cisterni i prikolica cisterni preko društva kćeri koje se nalazi u Nizozemskoj.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10305 — CDPQ/DWS/Ermewa

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-adresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/20

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10232 — Brose/Sitech)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 262/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Brose Fahrzeugteile SE & Co. Kommanditgesellschaft (Njemačka), (zajedno s povezanim društvima pod nazivom „BROSE”), |
| --- | --- |

—

Brose Fahrzeugteile SE & Co. Kommanditgesellschaft (Njemačka), (zajedno s povezanim društvima pod nazivom „BROSE”),

| — | SITECH Sp. z o. o. (Poljska) (zajedno s povezanim društvima pod nazivom „SITECH”), koja pripadaju grupi Volkswagen AG („VW”, Njemačka). |
| --- | --- |

—

SITECH Sp. z o. o. (Poljska) (zajedno s povezanim društvima pod nazivom „SITECH”), koja pripadaju grupi Volkswagen AG („VW”, Njemačka).

Poduzetnik BROSE stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom SITECH.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | BROSE: proizvođač automobilskih dijelova i mehatronskih sustava za vrata vozila, konstrukcija sjedala (uključujući integrirane sastavne dijelove sjedala), električnih motora i elektronike, uključujući sustave za upravljanje, kočenje, mjenjače i hlađenje motora; |
| --- | --- |

—

BROSE: proizvođač automobilskih dijelova i mehatronskih sustava za vrata vozila, konstrukcija sjedala (uključujući integrirane sastavne dijelove sjedala), električnih motora i elektronike, uključujući sustave za upravljanje, kočenje, mjenjače i hlađenje motora;

| — | SITECH: proizvođač cijelih automobilskih sjedala, metalnih konstrukcija sjedala i sastavnih dijelova konstrukcije sjedala. |
| --- | --- |

—

SITECH: proizvođač cijelih automobilskih sjedala, metalnih konstrukcija sjedala i sastavnih dijelova konstrukcije sjedala.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10232 — Brose/Sitech

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-adresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/21

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10255 — Triton/Bergman Clinics)

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 262/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Grupa Triton („Triton”, Jersey), |
| --- | --- |

—

Grupa Triton („Triton”, Jersey),

| — | Bergman Healthcare Clinics B.V. („Bergman Clinics”, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Bergman Healthcare Clinics B.V. („Bergman Clinics”, Nizozemska),

Poduzetnik Triton stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Bergman Clinics.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Triton: fond privatnog vlasničkog kapitala koji uglavnom ulaže u srednja poduzeća sa sjedištem u srednjoj i sjevernoj Europi, osobito poduzeća u četiri temeljna sektora: poslovne usluge, industrijski sektor, potrošački sektor i zdravstveni sektor. Jedno od portfeljnih društava poduzetnika Triton, Aleris Group AB, bavi se pružanjem oftalmoloških usluga u Švedskoj i Norveškoj, |
| --- | --- |

—

Triton: fond privatnog vlasničkog kapitala koji uglavnom ulaže u srednja poduzeća sa sjedištem u srednjoj i sjevernoj Europi, osobito poduzeća u četiri temeljna sektora: poslovne usluge, industrijski sektor, potrošački sektor i zdravstveni sektor. Jedno od portfeljnih društava poduzetnika Triton, Aleris Group AB, bavi se pružanjem oftalmoloških usluga u Švedskoj i Norveškoj,

| — | Bergman Clinics: specijalizirane klinike u Nizozemskoj, Švedskoj, Danskoj, Norveškoj i Njemačkoj koje nude planiranu medicinsku skrb u području ortopedije, oftalmologije, ginekologije, estetske medicine, kardiologije, gastroenterologije, dermatologije i angiologije. Jedno od portfeljnih društava poduzetnika Bergman Clinics, Memira AB, bavi se pružanjem oftalmoloških usluga u nordijskim zemljama. |
| --- | --- |

—

Bergman Clinics: specijalizirane klinike u Nizozemskoj, Švedskoj, Danskoj, Norveškoj i Njemačkoj koje nude planiranu medicinsku skrb u području ortopedije, oftalmologije, ginekologije, estetske medicine, kardiologije, gastroenterologije, dermatologije i angiologije. Jedno od portfeljnih društava poduzetnika Bergman Clinics, Memira AB, bavi se pružanjem oftalmoloških usluga u nordijskim zemljama.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10255 — Triton/Bergman Clinics

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Eadresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/22

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10321 —
  DSV/Agility)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2021/C 262/10)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | DSV Panalpina A/S („DSV”, Danska), |
| --- | --- |

—

DSV Panalpina A/S („DSV”, Danska),

| — | Agility Logistics International B.V. (Nizozemska) i Agility International GIL Holdings I Limited (Ujedinjeni Arapski Emirati) (zajedno „GIL”), koji pripada poduzetniku Agility Public Warehousing Company K.S.C.P („Agility”, Kuvajt). |
| --- | --- |

—

Agility Logistics International B.V. (Nizozemska) i Agility International GIL Holdings I Limited (Ujedinjeni Arapski Emirati) (zajedno „GIL”), koji pripada poduzetniku Agility Public Warehousing Company K.S.C.P („Agility”, Kuvajt).

Poduzetnik DSV stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom GIL-om.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | DSV: pruža rješenja za opskrbne lance i upravljanje njima, uključujući špediciju i usluge ugovorne logistike. Portfelj usluga DSV-a podijeljen je u tri grane poslovanja: i. zračni i morski prijevoz, ii. cestovni prijevoz i iii. rješenja (logističke usluge, uključujući skladištenje). DSV posluje u Europi, Sjevernoj i Južnoj Americi, Aziji i Pacifiku, na Bliskom istoku i u Africi, |
| --- | --- |

—

DSV: pruža rješenja za opskrbne lance i upravljanje njima, uključujući špediciju i usluge ugovorne logistike. Portfelj usluga DSV-a podijeljen je u tri grane poslovanja: i. zračni i morski prijevoz, ii. cestovni prijevoz i iii. rješenja (logističke usluge, uključujući skladištenje). DSV posluje u Europi, Sjevernoj i Južnoj Americi, Aziji i Pacifiku, na Bliskom istoku i u Africi,

| — | GIL: nudi portfelj logističkih usluga, uključujući usluge zračnog, prekooceanskog i cestovnog prijevoza tereta i ugovorne logistike, s naglaskom na tržištima u nastajanju. GIL posluje u regiji APAC, Bliskom istoku i Africi, Europi i Sjevernoj i Južnoj Americi. |
| --- | --- |

—

GIL: nudi portfelj logističkih usluga, uključujući usluge zračnog, prekooceanskog i cestovnog prijevoza tereta i ugovorne logistike, s naglaskom na tržištima u nastajanju. GIL posluje u regiji APAC, Bliskom istoku i Africi, Europi i Sjevernoj i Južnoj Americi.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10321 — DSV/Agility

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Eadresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/24

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene
  specifikacije proizvoda za naziv u sektoru
  vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 262/11)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Bordeaux”

PDO-FR-A0821-AM06

Datum obavijesti: 7. svibnja 2021..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Upućivanje na Službeni zemljopisni šifrarnik

Popis općina ažuriran je na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2020.

Riječ je o isključivo uredničkoj izmjeni, a zemljopisno područje nije izmijenjeno.

Izmijenjene su točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Uvođenje sorte radi prilagodbe

U sorte vinove loze za proizvodnju crnih vina dodane su za potrebe prilagodbe sorte arinarnoa, castets, marselan i touriga nacional. Riječ je o kasnim sortama, što može biti prednost u okolnostima globalnog zagrijavanja. Osim toga, to su sorte niske osjetljivosti na trulež, pepelnicu i plamenjaču. Iz te 4 sorte mogu se proizvesti vina izražene boje, složena, punog tijela i strukturirana, što odgovara tipičnim svojstvima crnih vina s oznakom Bordeaux.

U sorte vinove loze za proizvodnju bijelih vina za potrebe prilagodbe dodane su sorte liliorila i alvarinho. Riječ je također o kasnijim sortama, koje su prilično otporne na trulež, s organoleptičkim svojstvima koja su u skladu s oznakom Bordeaux.

U sorte vinove loze za proizvodnju ružičastih vina za potrebe prilagodbe dodane su sorte arinarnoa, castets, marselan, touriga nacional, alvarinho i liliorila.

Udio tih sorti ograničen je na 5 % vinove loze na gospodarstvu i 10 % mješavine grožđa za predmetnu boju.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

3.   Izmjena praga intenziteta boje vina s oznakom „clairet”

Prilagođen je prag intenziteta boje za vina s oznakom „clairet” s najviše vrijednosti od 2,5 na najvišu vrijednost 3 (što odgovara zbroju mjera optičke gustoće vina na 420 nm, 520 nm i 620 nm) kako bi se bolje uzela u obzir stvarna svojstva vina obuhvaćenih oznakom Bordeaux.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

4.   Razgraničeno područje čestice

U Prilog u kojem su navedeni sastanci nadležnog nacionalnog odbora koji je odobrio razgraničene fragmentirane granice dodan je datum 11. veljače 2021.

Tom je izmjenom dodan datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Razgraničenje čestica provodi se utvrđivanjem čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

5.   Povezanost s podrijetlom

Zbog spajanja općina, izmijenjena je izvorna poveznica kako bi se ažurirao broj općina.

Mijenja se točka 8. jedinstvenog dokumenta.

6.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Revidiran je tekst upućivanja na nadzorno tijelo kako bi se uskladio s drugim specifikacijama oznaka. Riječ je samo o izmjeni teksta. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Bordeaux

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Mirna suha bijela vina

KRATAK OPIS

Mirna suha bijela vina imaju sljedeća svojstva:

| — | najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 10 % |
| --- | --- |

—

najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost od 10 %

| — | udio fermentabilnog šećera ≤ 3 g/l. Taj udio može iznositi i do 5 g/l ako je ukupni sadržaj kiselosti ≥ 2,7 g/l H2SO4. |
| --- | --- |

—

udio fermentabilnog šećera ≤ 3 g/l. Taj udio može iznositi i do 5 g/l ako je ukupni sadržaj kiselosti ≥ 2,7 g/l H2SO4.

Nakon pojačavanja ukupna volumna alkoholna jakost iznosi ≤ 13 %.

Prije pakiranja vina imaju:

| — | udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l

| — | ukupni udio SO2 ≤ 180 mg/l |
| --- | --- |

—

ukupni udio SO2 ≤ 180 mg/l

Ostale analitičke norme u skladu su s europskim propisima.

Suha bijela vina dobivena od sorte sauvignon B vrlo su aromatična, osvježavajuća i voćna, uz dodatak cvjetnih i citrusnih nota. Sorta sémillon B pruža punoću i bogat okus, a dodatak sorte muscadelle B daje cvjetne arome. Općenito dodatne sorte osiguravaju kiselost i citrusne note. Ta vina koja gase žeđ vrlo su prikladna za konzumaciju mlada (jedna do dvije godine).

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

200

Mirna bijela vina s neprevrelim šećerom

KRATAK OPIS

Mirna bijela vina s fermentabilnim šećerom imaju sljedeća svojstva:

| — | najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost 10,5 % |
| --- | --- |

—

najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost 10,5 %

| — | udio fermentabilnog šećera > 5 g/l i ≤ 60 g/l. |
| --- | --- |

—

udio fermentabilnog šećera > 5 g/l i ≤ 60 g/l.

Nakon pojačavanja ukupna volumna alkoholna jakost iznosi ≤ 13,5 %.

Prije pakiranja vina imaju:

| — | udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l

| — | ukupni udio SO2 ≤ 250 mg/l |
| --- | --- |

—

ukupni udio SO2 ≤ 250 mg/l

Ostale analitičke norme u skladu su s europskim propisima.

Glavna sorta od koje se proizvode bijela vina s fermentabilnim šećerom je sémillon B, koja daje zaokružena vina bogate palete aroma i zlatne boje, s aromama ušećerenog voća, uz mogući dodatak sorte sauvignon B, koja vinu daje svježinu. Prikladna su za višegodišnje dozrijevanje, ali mogu se konzumirati i mlada.

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 10 |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 250 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

10

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

250

Mirna ružičasta vina

KRATAK OPIS

Mirna ružičasta vina imaju sljedeća svojstva:

| — | najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost 10 % |
| --- | --- |

—

najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost 10 %

| — | udio fermentabilnog šećera ≤ 3 g/l. Ovaj udio može iznositi i do 5 g/l ako je ukupni sadržaj kiselosti ≥ 2,7 g/l H2SO4. |
| --- | --- |

—

udio fermentabilnog šećera ≤ 3 g/l. Ovaj udio može iznositi i do 5 g/l ako je ukupni sadržaj kiselosti ≥ 2,7 g/l H2SO4.

| — | modificirani intenzitet boje (DO420 + DO520 + DO620) ≤ 1,1. |
| --- | --- |

—

modificirani intenzitet boje (DO420 + DO520 + DO620) ≤ 1,1.

Nakon pojačavanja ukupna volumna alkoholna jakost iznosi ≤ 13 %.

Prije pakiranja

| — | udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l

| — | ukupni udio SO2 ≤ 180 mg/l |
| --- | --- |

—

ukupni udio SO2 ≤ 180 mg/l

Ostale analitičke norme u skladu su s europskim propisima.

Ružičasta vina su blijedoružičaste do tamnije ružičaste boje, ovisno o tehnici proizvodnje (izravno prešanje, lagana maceracija ili metoda „saignée”), a odlikuju se voćnim ili cvjetnim aromama naglašenima ravnotežom između punoće i živahnosti. Njihov se okus potpuno oslobađa u ustima. Ta vina vrlo su prikladna za konzumaciju mlada (jedna do dvije godine).

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

200

Mirna crna vina

KRATAK OPIS

Mirna crna vina imaju sljedeća svojstva:

| — | najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost 10,5 % |
| --- | --- |

—

najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost 10,5 %

| — | udio fermentabilnog šećera ≤ 3 g/l |
| --- | --- |

—

udio fermentabilnog šećera ≤ 3 g/l

| — | udio jabučne kiseline ≤ 0,3 g/l. |
| --- | --- |

—

udio jabučne kiseline ≤ 0,3 g/l.

Nakon pojačavanja ukupna volumna alkoholna jakost iznosi ≤ 13,5 %.

Prije pakiranja vina imaju:

| — | udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l

| — | ukupni udio SO2 ≤ 140 mg/l |
| --- | --- |

—

ukupni udio SO2 ≤ 140 mg/l

Ostale analitičke norme u skladu su s europskim propisima.

Crna vina, u kojima prevladava sorta merlot N, blaga su, voćnog okusa i slabe kiselosti; u godinama kada je grožđe izrazito zrelo mogu se osvježiti kiselošću sorti petit verdot N i cot N. Međutim, sorti merlot N prije svega se dodaje sorta cabernet-sauvignon N, a u manjoj mjeri sorta cabernet franc N, što vinima pruža aromatičnu složenost i visoki udjel tanina koji im omogućuje da sačuvaju i razviju svoju aromu.

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

150

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   
  Posebni enološki postupci

1.   Gustoća sadnje – razmaci

Postupak uzgoja

Za čestice zasađene nakon 1. kolovoza 2008. najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,85 metara. Ta gustoća može se smanjiti na 3 300 trsova po hektaru. U tom slučaju razmak između redova ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,85 metara.

2.   Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Dopuštene su samo rezidba na reznike (à cots) ili rezidba na duge štapove (à astes). Za sorte vinove loze merlot N, sémillon B i muscadelle B, broj pupova pri rezidbi ne smije biti veći od 45 000 po hektaru i 18 pupova po trsu. Za ostale sorte, među kojima su sorte cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B, sauvignon gris G, broj pupova pri rezidbi ne smije biti veći od 50 000 po hektaru i 20 pupova po trsu. Nakon orezivanja pupova, broj plodovitih grana po trsu ne smije biti veći od: za sorte merlot N, sémillon B i muscadelle B, 12 grana po trsu za vinograde u kojima je gustoća sadnje najmanje 4 000 trsova po hektaru i 15 grana po trsu za vinograde u kojima je gustoća sadnje manja od 4 000 trsova po hektaru; za ostale sorte, među kojima sorte cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B i sauvignon gris G, 14 grana po trsu za vinograde u kojima je gustoća sadnje najmanje 4 000 trsova po hektaru i 17 grana po trsu za vinograde u kojima je gustoća sadnje manja od 4 000 trsova po hektaru. Rezidba se obavlja najkasnije u fazi širenja lišća (9. faza Lorenzove skale za praćenje godišnjeg biološkog ciklusa). Pupovi se orezuju nakon zametanja.

3.   Poseban enološki postupak

Za proizvodnju ružičastih vina, osim onih koja bi mogla nositi oznaku „clairet”, dopuštena je upotreba ugljena za enološku uporabu za mošt, za najviše 20 % količine ružičastih vina koje proizvodi predmetni proizvođač vina, za određenu godinu berbe.

4.   Pojačavanje

Poseban enološki postupak

Pojačavanje djelomičnim koncentriranjem crnih vina dopušteno je do razine koncentracije od najviše 15 % tako pojačane količine. Ta vina nakon pojačavanja ne premašuju sljedeću ukupnu volumnu alkoholnu jakost: crna vina i bijela vina s fermentabilnim šećerom nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13,5 %. ružičasta vina i bijela suha vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.

5.2.   
  Najveći prinosi

Mirna bijela vina (suha i s fermentabilnim šećerom)

77 hektolitara po hektaru

Mirna ružičasta vina

72 hektolitra po hektaru

Mirna crna vina – Vinogradi s gustoćom sadnje ≥ 4 000 trsova po hektaru

68 hektolitra po hektaru

Mirna crna vina - Vinogradi s gustoćom sadnje < 4 000 trsova po hektaru

64 hektolitra po hektaru

6.   Određeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Gironde na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 26. veljače 2020.:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7.   Glavne sorte vinove loze

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N - Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Semillon B

8.   Opis povezanosti

Zemljopisno područje odlikuju povoljni i relativno ujednačeni klimatski uvjeti za proizvodnju vina: smješteno je u blizini velikih vodenih površina (Atlantski ocean, estuarij Gironde, doline rijeka Garonne i Dordogne) koje imaju važnu ulogu u reguliranju temperature. Međutim, oceanski utjecaj koji ublažava proljetni mraz smanjuje se kako se udaljavamo od mora i velikih dolina i približavamo šumskim masivima Landes, Saintonge i Double Périgourdine. Ove posebnosti objašnjavaju rijetke vinograde na krajnjim sjevernim i južno-jugozapadnim točkama zemljopisnog područja. Proteže se na 494 od 535 općina departmana Gironde i ne obuhvaća jugozapad departmana na kojem se ne uzgaja vinova loza već prevladava šumarstvo.

Još se u 17. i 18. stoljeću vinovu lozu, koja se uzgaja pod utjecajem oceanske klime, počelo podupirati kolcima, nakon čega se posvuda proširio sustav brajdi kako bi se zajamčila dobra raspodjela pri berbi grožđa i lisna površina dostatna za fotosintezu potrebnu za postizanje idealnog dozrijevanja. Različite vrste tla i različita izloženost dovele su do odabira i prilagodbe različitih sorti vinove loze ovisno o obilježjima okruženja. Razlikuju se četiri osnovne vrste tla:

| — | glinovito-vapnenačko zemljište i vapnenačka tla, vrlo rasprostranjena na padinama brežuljaka gdje vrlo dobro uspijeva merlot N; |
| --- | --- |

—

glinovito-vapnenačko zemljište i vapnenačka tla, vrlo rasprostranjena na padinama brežuljaka gdje vrlo dobro uspijeva merlot N;

| — | silikatna tla pomiješana s glinom i elementima vapnenca savršena za, na primjer, merlot N i sauvignon B; |
| --- | --- |

—

silikatna tla pomiješana s glinom i elementima vapnenca savršena za, na primjer, merlot N i sauvignon B;

| — | glinasto-pjeskovita tla sa sitnim silikatnim elementima koja su laganija i prikladna za proizvodnju bijelih vina; |
| --- | --- |

—

glinasto-pjeskovita tla sa sitnim silikatnim elementima koja su laganija i prikladna za proizvodnju bijelih vina;

| — | šljunčana tla koja čine šljunak, granulirani kvarc i pijesak različitih debljina zrnaca koji čine dobro drenirane i tople terase savršene za, na primjer, vinovu lozu i cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

šljunčana tla koja čine šljunak, granulirani kvarc i pijesak različitih debljina zrnaca koji čine dobro drenirane i tople terase savršene za, na primjer, vinovu lozu i cabernet sauvignon N.

Ujednačenost sorti, biofizikalna raznolikost okoliša te način uzgoja i sadnje i proizvodnja vina daju vina osobitog stila koja se odlikuju aromatskim bogatstvom. Zahvaljujući svojoj luci i bliskim povijesnim vezama s drugim narodima, koje su vrlo rano dovele do strukturirane i snažne trgovine, bordoški vinogradari oduvijek su bili okrenuti ostatku svijeta, te su se koristili tehničkim inovacijama ili su ih širili, poticali dinamičnost gospodarstva i omogućavali jačanje, razvoj i izvoz stručnih znanja, uvijek uz pridržavanje stoljetnih praksi.

Nakon vjenčanja Eleonore, vojvotkinje od Akvitanije, i Henrika Plantageneta, budućeg kralja Engleske 1152., s razvojem trgovine Englezi su počeli uvoziti vina iz Bordeauxa koja su, zbog njihove svijetle boje, nazvali „Claret”. Ta se tradicija nastavlja i danas, s vinima pod oznakama „clairet” i „claret”.

U 17. stoljeću, s pojavom novih potrošača rađa se novo doba trgovine. Izvoz je i dalje jedan od glavnih aduta distribucije bordoških vina. Trećina proizvedenih vina prodaje se u više od 150 zemalja. Proizvodnja vina s kontroliranom oznakom izvornosti, glavni resurs departmana Gironde, u velikoj je mjeri pridonijela oblikovanju ruralnih i gradskih krajobraza i lokalne arhitekture (vinogradarski posjedi „châteaux”, vinski podrumi).

Najvažniji gradovi departmana ujedno su i luke na rijekama koje su se razvile zahvaljujući trgovini vinima.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina koja mogu nositi kontroliranu oznaku izvornosti „Bordeaux”, dopunjenu ili ne izrazom „clairet” i „claret”, obuhvaća područja sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 26. veljače 2020.:






  — | Departman Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac, Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- | --- |

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina koja mogu nositi kontroliranu oznaku izvornosti „Bordeaux”, dopunjenu ili ne izrazom „clairet” i „claret”, obuhvaća područja sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 26. veljače 2020.:

—

Departman Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac, Villefranche-de-Lonchat.

| — | Departman Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Departman Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras.

Zemljopisni nazivi – Dodatni navodi

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
| --- | --- |

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Kontrolirana oznaka izvornosti „Bordeaux” može se nadopuniti oznakama „claret” za crna vina i „clairet” za tamnoružičasta vina, u skladu s odredbama utvrđenima za tu vrstu vina, osobito u pogledu analitičkih normi.

Kontroliranoj oznaci izvornosti „Bordeaux” može se dodati zemljopisni naziv „Haut-Benauge” za bijela vina, u skladu s odredbama utvrđenima za taj dodatni zemljopisni naziv, osobito u pogledu zemljopisnog područja, nasada vinove loze, prinosa i analitičkih normi.

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
| --- | --- |

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| | Zemljopisni naziv „Haut-Benauge” navodi se neposredno nakon kontrolirane oznake izvornosti „Bordeaux” slovima koja visinom i širinom nisu veća od slova kojima se navodi predmetna kontrolirana oznaka izvornosti. |
| --- | --- |

Zemljopisni naziv „Haut-Benauge” navodi se neposredno nakon kontrolirane oznake izvornosti „Bordeaux” slovima koja visinom i širinom nisu veća od slova kojima se navodi predmetna kontrolirana oznaka izvornosti.

Pravni okvir:

| | Zakonodavstvo EU-a |
| --- | --- |

Zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
| --- | --- |

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Bijela vina s udjelom fermentabilnog šećera iznad 5 grama po litri i do 60 grama po litri prodaju se s oznakom odgovarajućeg udjela u vinu, kako je utvrđeno propisima Zajednice.

Veća zemljopisna jedinica

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
| --- | --- |

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vin de Bordeaux”. Slova u nazivu veće zemljopisne jedinice ne smiju biti viša ni šira od dvije trećine slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-f63da9a1-2281-41d3-9e85-431aa741ffa5

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 5.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 262/33 |
| --- | --- | --- | --- |

5.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 262/33

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene
  specifikacije proizvoda za naziv u sektoru
  vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 262/12)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Bordeaux supérieur”

PDO-FR-A0306-AM05

Datum obavijesti: 7. svibnja 2021..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Upućivanje na Službeni zemljopisni šifrarnik

Popis općina ažuriran je na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2020.

Riječ je o isključivo uredničkoj izmjeni, a zemljopisno područje nije izmijenjeno.

Izmijenjene su točke 6. i 9. jedinstvenog dokumenta.

2.   Uvođenje sorte radi prilagodbe

U sorte vinove loze za proizvodnju crnih vina dodane su za potrebe prilagodbe sorte arinarnoa, castets, marselan i touriga nacional. Riječ je o kasnim sortama, što može biti prednost u okolnostima globalnog zagrijavanja. Osim toga, to su sorte niske osjetljivosti na trulež, pepelnicu i plamenjaču. Iz te četiri sorte mogu se proizvesti vina izražene boje, složena, punog tijela i strukturirana, što odgovara tipičnim svojstvima crnih vina s oznakom Bordeaux supérieur.

U sorte vinove loze za proizvodnju bijelih vina za potrebe prilagodbe dodana je sorta liliorila. Riječ je također o kasnijoj sorti, koja je prilično otporna na trulež, s organoleptičkim svojstvima koja su u skladu s oznakom Bordeaux supérieur.

Udio tih sorti ograničen je na 5 % vinove loze na gospodarstvu i 10 % mješavine grožđa za predmetnu boju vina.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

3.   Razgraničeno područje čestice

U Prilog u kojem su navedeni sastanci nadležnog nacionalnog odbora koji je odobrio razgraničene fragmentirane granice dodan je datum 11. veljače 2021.

Tom je izmjenom dodan datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Razgraničenje čestica provodi se utvrđivanjem čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

4.   Povezanost s podrijetlom

Zbog spajanja općina, izmijenjena je izvorna poveznica kako bi se ažurirao broj općina.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

5.   Upućivanje na nadzorno tijelo

Revidiran je tekst upućivanja na nadzorno tijelo kako bi se uskladio s drugim specifikacijama oznaka. Riječ je samo o izmjeni teksta. Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Bordeaux supérieur

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Mirna bijela vina s fermentabilnim šećerima

KRATAK OPIS

Mirna bijela vina imaju sljedeća svojstva:

| — | prirodna alkoholna jakost ≥ 12 % |
| --- | --- |

—

prirodna alkoholna jakost ≥ 12 %

| — | udio fermentabilnih šećera > 17 g/l |
| --- | --- |

—

udio fermentabilnih šećera > 17 g/l

Prije pakiranja vina imaju:

| — | udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l

| — | ukupni udio SO2 ≤ 1260 mg/l |
| --- | --- |

—

ukupni udio SO2 ≤ 1260 mg/l

Nakon pojačavanja ukupna volumna alkoholna jakost iznosi ≤ 15 %.

Glavna je sorta od koje se proizvode bijela vina s fermentabilnim šećerima sémillon B, koja daje zaokružena vina bogate palete aroma i zlatne boje, s aromama ušećerenog voća, uz mogući dodatak sorti sauvignon B i muscadelle B, koja vinu daju svježinu. Riječ o vinima koja dobro stare (4 do 8 godina) i često imaju arome cvijeća, meda i začina.

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 300 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

11

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

300

Mirna crna vina

KRATAK OPIS

Mirna crna vina imaju sljedeća svojstva:

| — | prirodna alkoholna jakost ≥ 11 % |
| --- | --- |

—

prirodna alkoholna jakost ≥ 11 %

| — | udio fermentabilnih šećera ≤ 3 g/l |
| --- | --- |

—

udio fermentabilnih šećera ≤ 3 g/l

| — | udio jabučne kiseline ≤ 0,3 g/L; |
| --- | --- |

—

udio jabučne kiseline ≤ 0,3 g/L;

Prije pakiranja vina imaju:

| — | udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

udio hlapljivih kiselina ≤ 13,26 meq/l

| — | ukupni udio SO2 ≤ 140 mg/l |
| --- | --- |

—

ukupni udio SO2 ≤ 140 mg/l

Nakon pojačavanja ukupna volumna alkoholna jakost iznosi ≤ 13,5 %.

Crna vina, uglavnom proizvedena od sorti merlot N i cabernet-sauvignon N te u manjoj mjeri od sorte cabernet franc N, zaokružena su i strukturirana vina bogate palete aroma. Mlada vina obično imaju arome svježeg crvenog voća i ušećerena voća, a dozrijevanjem često dobivaju začinske note i arome kuhanog voća.

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja ukupna kiselost: | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja ukupna kiselost:

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

150

5.   Enološki postupci

5.1.   
  Posebni enološki postupci

1.   Gustoća sadnje – razmaci

Postupak uzgoja

Za čestice zasađene nakon 1. kolovoza 2008. najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,20 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,85 metara.

Ova gustoća može se smanjiti na 3 300 trsova po hektaru. U tom slučaju razmak između redova ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 1 metara.

2.   Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Dopuštene su samo rezidba na reznike (à cots) ili rezidba na duge štapove (à astes). Za sorte vinove loze merlot N, sémillon B i muscadelle B, broj pupova pri rezidbi ne smije biti veći od 40 000 po hektaru i 17 po trsu. Za ostale sorte, među kojima su sorte cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B, sauvignon gris G, broj pupova pri rezidbi ne smije biti veći od 45 000 po hektaru i 19 pupova po trsu. Nakon orezivanja pupova, broj plodovitih grana po trsu ne smije biti veći od: za sorte merlot N, sémillon B i muscadelle B, 11 grana po trsu za vinograde u kojima je gustoća sadnje najmanje 4 500 trsova po hektaru i 14 grana po trsu za vinograde u kojima je gustoća sadnje manja od 4 500 trsova po hektaru; za ostale sorte, među kojima sorte cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B i sauvignon gris G, 13 grana po trsu za vinograde u kojima je gustoća sadnje najmanje 4 500 trsova po hektaru i 16 grana po trsu za vinograde u kojima je gustoća sadnje manja od 4 500 trsova po hektaru. Rezidba se obavlja najkasnije u fazi širenja lišća (9. faza Lorenzove skale za praćenje godišnjeg biološkog ciklusa).

Pupovi se orezuju nakon zametanja.

3.   Pojačavanje

Poseban enološki postupak

Crna vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13,5 %, a bijela vina nakon pojačavanja ne premašuju ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 15 %.

Pojačavanje djelomičnim koncentriranjem crnih vina dopušteno je do razine koncentracije od najviše 15 % tako pojačane količine.

5.2.   
  Najveći prinosi

Mirna bijela vina s fermentabilnim šećerima

60 hektolitara po hektaru

Mirna crna vina – Vinogradi s gustoćom sadnje ≥ 4 500 trsova po hektaru

66 hektolitara po hektaru

Mirna crna vina – Vinogradi s gustoćom sadnje ≥ 4 000 trsova po hektaru i < 4 500 trsova po hektaru

55 hektolitara po hektaru

Mirna crna vina – Vinogradi s gustoćom sadnje ≥ 3 300 trsova po hektaru i < 4 000 trsova po hektaru

50 hektolitara po hektaru

6.   Određeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Gironde na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 26. veljače 2020.: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7.   Glavne sorte vinove loze

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Semillon B

8.   Opis povezanosti

Još se u 17. i 18. stoljeću bordošku vinovu lozu, koja se uzgaja pod utjecajem oceanske klime, počelo podupirati kolcima, nakon čega se posvuda proširio sustav brajdi kako bi se zajamčila dobra raspodjela pri berbi grožđa i lisna površina dostatna za ispravnu sintezu klorofila potrebnu za postizanje idealnog dozrijevanja. Različite vrste tla i različita izloženost dovele su do odabira i prilagodbe različitih sorti vinove loze ovisno o obilježjima okruženja te objašnjavaju povijesnu usmjerenost na vina dobivena od mješavine grožđa. Tako se razlikuju četiri osnovne vrste tla:

| — | glinasto-vapnenačka tla i laporasta vapnenačka tla, vrlo rasprostranjena na padinama brežuljaka gdje vrlo dobro uspijeva merlot N; |
| --- | --- |

—

glinasto-vapnenačka tla i laporasta vapnenačka tla, vrlo rasprostranjena na padinama brežuljaka gdje vrlo dobro uspijeva merlot N;

| — | silikatna tla pomiješana s glinom i elementima vapnenca savršena za, na primjer, merlot N i sauvignon B; |
| --- | --- |

—

silikatna tla pomiješana s glinom i elementima vapnenca savršena za, na primjer, merlot N i sauvignon B;

| — | glinasto-pjeskovita tla sa sitnim silikatnim elementima koja su laganija i prikladna za proizvodnju bijelih vina; |
| --- | --- |

—

glinasto-pjeskovita tla sa sitnim silikatnim elementima koja su laganija i prikladna za proizvodnju bijelih vina;

| — | šljunčana tla koja čine šljunak, granulirani kvarc i pijesak različitih debljina zrnaca koji čine dobro drenirane i tople terase savršene za, na primjer, vinovu lozu i posebno cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

šljunčana tla koja čine šljunak, granulirani kvarc i pijesak različitih debljina zrnaca koji čine dobro drenirane i tople terase savršene za, na primjer, vinovu lozu i posebno cabernet sauvignon N.

Kontrolirana oznaka izvornosti „Bordeaux supérieur” ispunjava zahtjeve koje su proizvođači vremenom prihvatili u vezi s kontroliranom oznakom izvornosti „Bordeaux”, odnosno u pogledu gustoće sadnje u vinogradima (veći broj trsova), pravila o veličini (manji broj pupova), najvećem opterećenju na parceli (smanjeno). Ti uvjeti proizvodnje omogućuju dobivanje koncentriranijih vina kojima je najmanji sadržaj šećera, npr. najmanja prirodna volumna alkoholna jakost, veći od vrijednosti određenih za kontroliranu oznaku izvornosti „Bordeaux”. Crna i bijela vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Bordeaux supérieur” odlikuju se posebnim stilom. Odlikuje ih sklad, elegancija, dobra uravnoteženost i bogatstvo aroma, koje su rezultat, među ostalim, raznolikosti biofizičkog okruženja, sorti grožđa, ali i metoda upravljanja vinogradima i berbe, što ih čini vinima koja dobro stare. Zahvaljujući luci i bliskim povijesnim vezama s drugim narodima koje su vrlo rano dovele do strukturirane i snažne trgovine, bordoški vinogradari oduvijek su bili okrenuti ostatku svijeta, te su se koristili tehničkim inovacijama ili su ih širili, poticali dinamičnost gospodarstva i omogućavali jačanje, razvoj i izvoz stručnih znanja, uvijek uz pridržavanje stoljetnih praksi. Brakom sklopljenim 1152. između Aliénore, vojvotkinje od Akvitanije i Henrija Plantageneta, budućeg kralja Engleske, stvoreni su vrlo važni trgovački temelji. Englezi su izvozili hranu, tekstil i metale, a uvozili vina iz Bordeauxa. U 17. stoljeću, pojavom novih potrošača započinje novo trgovačko razdoblje. Izvoz je i dalje jedan od temelja distribucije vina pod oznakom „Bordeaux”, a isto tako se izvoze i vina pod kontroliranom oznakom izvornosti „Bordeaux supérieur”, koja širom svijeta jamči vinogradarsko znanje, iskustvo i ugled. Danas se dvije trećine proizvedenog vina puni u boce na mjestu proizvodnje. Složenije su strukture i mogu se čuvati dulje od vina pod kontroliranom oznakom izvornosti „Bordeaux”, koja se čuvaju do najviše 5 ili 6 godina.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Pakiranje na definiranom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Pakiranje na definiranom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja obuhvaća područja sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 26. veljače 2020.:






  — | Departman Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac, Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- | --- |

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja obuhvaća područja sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 26. veljače 2020.:

—

Departman Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac, Villefranche-de-Lonchat.

| — | Departman Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Departman Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras, Villeneuve-de-Duras.

Veća zemljopisna jedinica

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
| --- | --- |

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| | Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vin de Bordeaux” ili „Grand Vin de Bordeaux”. Slova u nazivu veće zemljopisne jedinice ne smiju biti viša ni šira od dvije trećine slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti. |
| --- | --- |

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vin de Bordeaux” ili „Grand Vin de Bordeaux”. Slova u nazivu veće zemljopisne jedinice ne smiju biti viša ni šira od dvije trećine slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-acf2cbea-d0b8-4acf-b65b-40814c3030e0

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---