# Eiropas Savienības C 268/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 268 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 6. jūlijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 268

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 6. jūlijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2021/C 268/01 | Padomes Nostāja pirmajā lasījumā (ES) Nr. 30/2021, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Iekšējās drošības fonda izveidiPadome pieņēmusi 2021. gada 14. jūnijā | 1 |
| 2021/C 268/02 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 30/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido iekšējās drošības fondu | 39 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2021/C 268/01

Padomes Nostāja pirmajā lasījumā (ES) Nr. 30/2021, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Iekšējās drošības fonda izveidiPadome pieņēmusi 2021. gada 14. jūnijā

1

2021/C 268/02

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 30/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido iekšējās drošības fondu

39

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 268/1

---

PADOMES NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ (ES) Nr. 30/2021,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Iekšējās drošības fonda izveidi

Padome pieņēmusi 2021. gada 14. jūnijā

2021/C 268/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 1. punktu, 84. pantu un 87. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komitejas,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Lai arī valsts drošība ir vienīgi dalībvalstu kompetencē, tās aizsardzībai ir nepieciešama sadarbība un koordinācija Savienības līmenī. Savienības mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu, būtu jāsasniedz, inter alia veicot pasākumus noziedzības novēršanai un apkarošanai, kā arī veicot pasākumus koordinācijai un sadarbībai starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un citām valsts iestādēm, tostarp koordinācijai un sadarbībai ar attiecīgajām Savienības aģentūrām un citām attiecīgajām Savienības struktūrām, un ar attiecīgām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kā arī ar privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības palīdzību. |
| --- | --- |

(1)

Lai arī valsts drošība ir vienīgi dalībvalstu kompetencē, tās aizsardzībai ir nepieciešama sadarbība un koordinācija Savienības līmenī. Savienības mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 3. punktu, būtu jāsasniedz, inter alia veicot pasākumus noziedzības novēršanai un apkarošanai, kā arī veicot pasākumus koordinācijai un sadarbībai starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un citām valsts iestādēm, tostarp koordinācijai un sadarbībai ar attiecīgajām Savienības aģentūrām un citām attiecīgajām Savienības struktūrām, un ar attiecīgām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kā arī ar privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības palīdzību.

| (2) | Laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam Komisija, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Parlaments noteica kopējās prioritātes, kā izklāstīts 2015. gada aprīļa Eiropas Drošības programmā, un Padome tās atkārtoti apstiprināja atjaunotajā 2015. gada jūnija Iekšējās drošības stratēģijā, bet Eiropas Parlaments – 2015. gada jūlija rezolūcijā; tās ir novērst un apkarot terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību. Minētās kopējās prioritātes tika atkārtoti apstiprinātas laikposmam no 2020. gada līdz 2025. gadam Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Drošības savienības stratēģija”. |
| --- | --- |

(2)

Laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam Komisija, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Parlaments noteica kopējās prioritātes, kā izklāstīts 2015. gada aprīļa Eiropas Drošības programmā, un Padome tās atkārtoti apstiprināja atjaunotajā 2015. gada jūnija Iekšējās drošības stratēģijā, bet Eiropas Parlaments – 2015. gada jūlija rezolūcijā; tās ir novērst un apkarot terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību. Minētās kopējās prioritātes tika atkārtoti apstiprinātas laikposmam no 2020. gada līdz 2025. gadam Komisijas 2020. gada 24. jūlija paziņojumā Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES Drošības savienības stratēģija”.

| (3) | Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. martā, 27 dalībvalstu vadītāji, Eiropadome, Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija apliecināja savas saistības strādāt, lai veidotu drošu Eiropu un izveidotu tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību. |
| --- | --- |

(3)

Romas deklarācijā, kas tika parakstīta 2017. gada 25. martā, 27 dalībvalstu vadītāji, Eiropadome, Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija apliecināja savas saistības strādāt, lai veidotu drošu Eiropu un izveidotu tādu Savienību, kurā visi iedzīvotāji jūtas droši un var brīvi pārvietoties, kurā ir drošas ārējās robežas, kurā ir efektīva, atbildīga un ilgtspējīga migrācijas politika, kas ievēro starptautiskās normas, kā arī tādu Eiropu, kura ir apņēmības pilna apkarot terorismu un organizēto noziedzību.

| (4) | Eiropadome 2016. gada 15. decembrī aicināja turpināt strādāt pie informācijas sistēmu un datubāzu sadarbspējas. Eiropadome 2017. gada 23. jūnijā uzsvēra vajadzību uzlabot datubāzu sadarbspēju, un Komisija 2017. gada 12. decembrī virzīja priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija). |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2016. gada 15. decembrī aicināja turpināt strādāt pie informācijas sistēmu un datubāzu sadarbspējas. Eiropadome 2017. gada 23. jūnijā uzsvēra vajadzību uzlabot datubāzu sadarbspēju, un Komisija 2017. gada 12. decembrī virzīja priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija).

| (5) | Lai saglabātu Šengenas acquis integritāti un palīdzētu nodrošināt augstu drošības līmeni Savienībā, dalībvalstīm kopš 2017. gada 6. aprīļa ir pienākums veikt sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs par Savienības pilsoņiem, kuri šķērso Savienības ārējās robežas. Turklāt Komisija nāca klajā ar ieteikumu dalībvalstīm labāk izmantot policijas pārbaudes un pārrobežu sadarbību. Galvenajiem principiem, kas vada Savienības un dalībvalstu rīcību, veidojot efektīvu un patiesu drošības savienību, vajadzētu būt dalībvalstu solidaritātei, skaidrībai par uzdevumu sadali, pamattiesību un pamatbrīvību un tiesiskuma respektēšanai, stingrai globālās perspektīvas ievērošanai un nepieciešamajai saskanībai ar drošības ārējo dimensiju. |
| --- | --- |

(5)

Lai saglabātu Šengenas acquis integritāti un palīdzētu nodrošināt augstu drošības līmeni Savienībā, dalībvalstīm kopš 2017. gada 6. aprīļa ir pienākums veikt sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs par Savienības pilsoņiem, kuri šķērso Savienības ārējās robežas. Turklāt Komisija nāca klajā ar ieteikumu dalībvalstīm labāk izmantot policijas pārbaudes un pārrobežu sadarbību. Galvenajiem principiem, kas vada Savienības un dalībvalstu rīcību, veidojot efektīvu un patiesu drošības savienību, vajadzētu būt dalībvalstu solidaritātei, skaidrībai par uzdevumu sadali, pamattiesību un pamatbrīvību un tiesiskuma respektēšanai, stingrai globālās perspektīvas ievērošanai un nepieciešamajai saskanībai ar drošības ārējo dimensiju.

| (6) | Lai sasniegtu šo mērķi, Savienības līmenī būtu jāveic rīcība, lai aizsargātu cilvēkus, sabiedriskas vietas un kritisko infrastruktūru no pieaugošajiem starptautiskiem apdraudējumiem un atbalstītu darbu, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes. Savienības iekšējo drošību turpina apdraudēt inter alia terorisms, smagā un organizētā noziedzība, ceļojoši noziedzīgie grupējumi, ieroču un narkotiku tirdzniecība, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, kibernoziegumi, seksuāla izmantošana, tostarp bērnu seksuāla izmantošana, hibrīddraudi, kā arī ķīmiski, bioloģiski, radioloģiski un kodoldraudi, un cilvēku tirdzniecība. Iekšējā drošība ir kopīgs pasākums, kas kopīgi jāveicina Savienības iestādēm, attiecīgajām Savienības aģentūrām un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Lai sasniegtu šo mērķi, Savienības līmenī būtu jāveic rīcība, lai aizsargātu cilvēkus, sabiedriskas vietas un kritisko infrastruktūru no pieaugošajiem starptautiskiem apdraudējumiem un atbalstītu darbu, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes. Savienības iekšējo drošību turpina apdraudēt inter alia terorisms, smagā un organizētā noziedzība, ceļojoši noziedzīgie grupējumi, ieroču un narkotiku tirdzniecība, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, kibernoziegumi, seksuāla izmantošana, tostarp bērnu seksuāla izmantošana, hibrīddraudi, kā arī ķīmiski, bioloģiski, radioloģiski un kodoldraudi, un cilvēku tirdzniecība. Iekšējā drošība ir kopīgs pasākums, kas kopīgi jāveicina Savienības iestādēm, attiecīgajām Savienības aģentūrām un dalībvalstīm.

| (7) | Lai sekmētu tādas efektīvas un patiesas drošības savienības izveidi un īstenošanu, kuras mērķis ir nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni visā Savienībā, būtu jāizveido un jāpārvalda Iekšējās drošības fonds (“Fonds”), lai nodrošinātu dalībvalstīm adekvātu Savienības finansiālo atbalstu. |
| --- | --- |

(7)

Lai sekmētu tādas efektīvas un patiesas drošības savienības izveidi un īstenošanu, kuras mērķis ir nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni visā Savienībā, būtu jāizveido un jāpārvalda Iekšējās drošības fonds (“Fonds”), lai nodrošinātu dalībvalstīm adekvātu Savienības finansiālo atbalstu.

| (8) | Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām, kurām Savienības intervence var nodrošināt lielāku pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Saskaņā ar LESD 84. pantu un 87. panta 2. punktu ar Fondu būtu jāatbalsta pasākumi, kas veicina un atbalsta dalībvalstu rīcību noziedzības novēršanas, personāla kopējas apmācības un policijas sadarbības, kā arī tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās jomā, iesaistot dalībvalstu kompetentās iestādes un Savienības aģentūras, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un atbalstu nepieciešamajiem centieniem stiprināt terorisma un smagās un organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas spējas. Ar Fondu būtu jāatbalsta arī attiecīgā personāla un ekspertu apmācīšana atbilstoši Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēmas (LETS) vispārīgajiem principiem. Ar Fondu nebūtu jāatbalsta pamatdarbības izmaksas un aktivitātes, kas saistītas ar dalībvalstu būtiskajām funkcijām attiecībā uz likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības un valsts drošības nodrošināšanu, kā minēts LESD 72. pantā. |
| --- | --- |

(8)

Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām, kurām Savienības intervence var nodrošināt lielāku pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Saskaņā ar LESD 84. pantu un 87. panta 2. punktu ar Fondu būtu jāatbalsta pasākumi, kas veicina un atbalsta dalībvalstu rīcību noziedzības novēršanas, personāla kopējas apmācības un policijas sadarbības, kā arī tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās jomā, iesaistot dalībvalstu kompetentās iestādes un Savienības aģentūras, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un atbalstu nepieciešamajiem centieniem stiprināt terorisma un smagās un organizētās noziedzības novēršanas un apkarošanas spējas. Ar Fondu būtu jāatbalsta arī attiecīgā personāla un ekspertu apmācīšana atbilstoši Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēmas (LETS) vispārīgajiem principiem. Ar Fondu nebūtu jāatbalsta pamatdarbības izmaksas un aktivitātes, kas saistītas ar dalībvalstu būtiskajām funkcijām attiecībā uz likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības un valsts drošības nodrošināšanu, kā minēts LESD 72. pantā.

| (9) | Fonds būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot vērtības, kas ir nostiprinātas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā, tiesības un principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), un Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz cilvēktiesībām. Jo īpaši Fonds būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot pamattiesības, piemēram, tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes vai sodīšanas aizliegumu, tiesības uz personas datu aizsardzību, bērna tiesības un tiesības uz efektīviem tiesībaizsardzības līdzekļiem, kā arī pilnībā ievērojot diskriminācijas aizlieguma principu. |
| --- | --- |

(9)

Fonds būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot vērtības, kas ir nostiprinātas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā, tiesības un principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Harta”), un Savienības starptautiskās saistības attiecībā uz cilvēktiesībām. Jo īpaši Fonds būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot pamattiesības, piemēram, tiesības uz cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes vai sodīšanas aizliegumu, tiesības uz personas datu aizsardzību, bērna tiesības un tiesības uz efektīviem tiesībaizsardzības līdzekļiem, kā arī pilnībā ievērojot diskriminācijas aizlieguma principu.

| (10) | Atbilstīgi LES 3. pantam, ar Fondu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas nodrošina, ka bērni tiek aizsargāti pret vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu un nolaidīgu izturēšanos pret viņiem. Ar Fondu būtu arī jānodrošina aizsardzības pasākumi un palīdzība bērniem lieciniekiem un cietušajiem, jo īpaši nepavadītiem bērniem vai bērniem, kam citādi vajadzīga aizbildnība. |
| --- | --- |

(10)

Atbilstīgi LES 3. pantam, ar Fondu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas nodrošina, ka bērni tiek aizsargāti pret vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu un nolaidīgu izturēšanos pret viņiem. Ar Fondu būtu arī jānodrošina aizsardzības pasākumi un palīdzība bērniem lieciniekiem un cietušajiem, jo īpaši nepavadītiem bērniem vai bērniem, kam citādi vajadzīga aizbildnība.

| (11) | Saskaņā ar Savienības līmenī noteiktajām kopīgajām prioritātēm ar mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību Savienībā ar Fondu būtu jāatbalsta darbības, kuru nolūks ir pievērsties galvenajiem drošības apdraudējumiem un jo īpaši novērst un apkarot terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību, kā arī atbalstīt un aizsargāt noziegumos cietušos. Ar Fondu būtu jānodrošina, ka Savienība un tās dalībvalstis ir arī labi aprīkotas, lai vērstos pret jauniem un potenciāliem apdraudējumiem, piemēram, nelikumīgu tirdzniecību, tostarp, izmantojot tiešsaistes kanālus, hibrīddraudiem un ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un kodoldraudiem, nolūkā izveidot patiesu drošības savienību. Tas būtu veicams ar finansiālu palīdzību, lai atbalstītu labāku informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un uzlabotu valstu un kolektīvās spējas. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Savienības līmenī noteiktajām kopīgajām prioritātēm ar mērķi nodrošināt augsta līmeņa drošību Savienībā ar Fondu būtu jāatbalsta darbības, kuru nolūks ir pievērsties galvenajiem drošības apdraudējumiem un jo īpaši novērst un apkarot terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību, kā arī atbalstīt un aizsargāt noziegumos cietušos. Ar Fondu būtu jānodrošina, ka Savienība un tās dalībvalstis ir arī labi aprīkotas, lai vērstos pret jauniem un potenciāliem apdraudējumiem, piemēram, nelikumīgu tirdzniecību, tostarp, izmantojot tiešsaistes kanālus, hibrīddraudiem un ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un kodoldraudiem, nolūkā izveidot patiesu drošības savienību. Tas būtu veicams ar finansiālu palīdzību, lai atbalstītu labāku informācijas apmaiņu, palielinātu operatīvo sadarbību un uzlabotu valstu un kolektīvās spējas.

| (12) | Ar Fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai jo īpaši būtu jāatbalsta informācijas apmaiņa, policijas sadarbība, tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās un prevencija šādās jomās: smagā un organizētā noziedzība, ieroču nelikumīga tirdzniecība, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, narkotiku tirdzniecība, noziegumi pret vidi, terorisms, cilvēku tirdzniecība, bēgļu un nelikumīgu migrantu izmantošana, smaga darbaspēka ekspluatācija, seksuālā izmantošana un vardarbība, tostarp bērnu un sieviešu seksuāla izmantošana un vardarbība pret viņiem, bērnu seksuālas izmantošanas attēlu izplatīšana un bērnu pornogrāfija, un kibernoziedzība. Tāpat ar Fondu būtu jāatbalsta cilvēku aizsardzība, sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzība pret incidentiem, kas saistīti ar drošību, un būtu jāatbalsta ar drošību saistītu risku un krīžu efektīva pārvaldība un gatavība tiem, tostarp, nodrošinot kopēju apmācību, izstrādājot kopēju politiku, piemēram, stratēģijas, politikas ciklus, programmas un rīcības plānus, kā arī tiesību aktus un praktisko sadarbību. |
| --- | --- |

(12)

Ar Fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai jo īpaši būtu jāatbalsta informācijas apmaiņa, policijas sadarbība, tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās un prevencija šādās jomās: smagā un organizētā noziedzība, ieroču nelikumīga tirdzniecība, korupcija, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, narkotiku tirdzniecība, noziegumi pret vidi, terorisms, cilvēku tirdzniecība, bēgļu un nelikumīgu migrantu izmantošana, smaga darbaspēka ekspluatācija, seksuālā izmantošana un vardarbība, tostarp bērnu un sieviešu seksuāla izmantošana un vardarbība pret viņiem, bērnu seksuālas izmantošanas attēlu izplatīšana un bērnu pornogrāfija, un kibernoziedzība. Tāpat ar Fondu būtu jāatbalsta cilvēku aizsardzība, sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzība pret incidentiem, kas saistīti ar drošību, un būtu jāatbalsta ar drošību saistītu risku un krīžu efektīva pārvaldība un gatavība tiem, tostarp, nodrošinot kopēju apmācību, izstrādājot kopēju politiku, piemēram, stratēģijas, politikas ciklus, programmas un rīcības plānus, kā arī tiesību aktus un praktisko sadarbību.

| (13) | Fondam būtu jāsniedz finansiāls atbalsts, lai risinātu jaunās problēmas, ko rada dažu ar interneta starpniecību veiktu noziedzības veidu apjoma būtiska palielināšanās pēdējos gados, piemēram, ar maksājumiem saistīta krāpšana, bērnu seksuāla izmantošana un ieroču tirdzniecība. |
| --- | --- |

(13)

Fondam būtu jāsniedz finansiāls atbalsts, lai risinātu jaunās problēmas, ko rada dažu ar interneta starpniecību veiktu noziedzības veidu apjoma būtiska palielināšanās pēdējos gados, piemēram, ar maksājumiem saistīta krāpšana, bērnu seksuāla izmantošana un ieroču tirdzniecība.

| (14) | Fondam būtu jābalstās uz šādiem tā priekšteču sasniegtajiem rezultātiem un veiktajām investīcijām: programma “Noziedzības profilakse un apkarošana” (ISEC), programma “Terora aktu un citu ar drošību saistītu risku profilakse, gatavība tiem un to seku pārvarēšana” (CIPS) 2007.–2013. gadam, kā arī instruments policijas sadarbībai noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadam un kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014 (3). Fonda darbības jomai būtu arī jāļauj ņemt vērā notikumu attīstību. |
| --- | --- |

(14)

Fondam būtu jābalstās uz šādiem tā priekšteču sasniegtajiem rezultātiem un veiktajām investīcijām: programma “Noziedzības profilakse un apkarošana” (ISEC), programma “Terora aktu un citu ar drošību saistītu risku profilakse, gatavība tiem un to seku pārvarēšana” (CIPS) 2007.–2013. gadam, kā arī instruments policijas sadarbībai noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda 2014.–2020. gadam un kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2014 (3). Fonda darbības jomai būtu arī jāļauj ņemt vērā notikumu attīstību.

| (15) | Savienības finansējuma ietekme ir maksimāli jāpalielina, mobilizējot, apvienojot un piesaistot publiskos un privātos finanšu resursus. Ar Fondu būtu jāatbalsta un jāveicina pilsoniskās sabiedrības, tostarp nevalstisko organizāciju, kā arī Eiropas rūpniecības sektora aktīva un jēgpilna iesaiste drošības politikas izstrādē un īstenošanā, vajadzības gadījumā iesaistot citas ieinteresētās personas, Savienības struktūras, Savienības aģentūras un starptautiskās organizācijas, kam ir saistība ar Fonda mērķi. Tomēr būtu jānodrošina, ka atbalstu no Fonda neizmanto, lai privātā sektora dalībniekiem uzticētu likumā paredzētus vai sabiedrības nozīmes uzdevumus. |
| --- | --- |

(15)

Savienības finansējuma ietekme ir maksimāli jāpalielina, mobilizējot, apvienojot un piesaistot publiskos un privātos finanšu resursus. Ar Fondu būtu jāatbalsta un jāveicina pilsoniskās sabiedrības, tostarp nevalstisko organizāciju, kā arī Eiropas rūpniecības sektora aktīva un jēgpilna iesaiste drošības politikas izstrādē un īstenošanā, vajadzības gadījumā iesaistot citas ieinteresētās personas, Savienības struktūras, Savienības aģentūras un starptautiskās organizācijas, kam ir saistība ar Fonda mērķi. Tomēr būtu jānodrošina, ka atbalstu no Fonda neizmanto, lai privātā sektora dalībniekiem uzticētu likumā paredzētus vai sabiedrības nozīmes uzdevumus.

| (16) | Terorisma un smagās un organizētās noziedzības pārrobežu rakstura dēļ ir nepieciešama koordinēta reakcija un sadarbība dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar kompetentajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām. Visu dalībvalstu kompetento iestāžu, tostarp specializēto tiesībaizsardzības dienestu, rīcībā var būt informācija, kas ir vērtīga, lai efektīvi apkarotu terorismu un smago un organizēto noziedzību. Lai paātrinātu informācijas apmaiņu un uzlabotu nodotās informācijas kvalitāti, ir ļoti būtiski veidot savstarpēju uzticēšanos. Būtu jāizpēta un jāpārbauda jaunas pieejas sadarbībai un informācijas apmaiņai, tostarp saistībā ar draudu analīzi, ņemot vērā esošās sistēmas Savienības satvarā un ārpus tā, piemēram, ES Izlūkošanas un situāciju centru (INTCEN), Eiropola Eiropas Terorisma apkarošanas centru (ETAC), Eiropas terorisma apkarošanas koordinatoru un terorisma apkarošanas grupu. Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par LESD 87. pantā minēto noziedzīgo nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, ciktāl uz to aktivitātēm attiecas Fonda darbības joma. Visās finansētajās aktivitātēs būtu pilnībā jāievēro dažādo kompetento iestāžu un Eiropas struktūru juridiskais statuss un nepieciešamie informācijas piederības principi. |
| --- | --- |

(16)

Terorisma un smagās un organizētās noziedzības pārrobežu rakstura dēļ ir nepieciešama koordinēta reakcija un sadarbība dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar kompetentajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām. Visu dalībvalstu kompetento iestāžu, tostarp specializēto tiesībaizsardzības dienestu, rīcībā var būt informācija, kas ir vērtīga, lai efektīvi apkarotu terorismu un smago un organizēto noziedzību. Lai paātrinātu informācijas apmaiņu un uzlabotu nodotās informācijas kvalitāti, ir ļoti būtiski veidot savstarpēju uzticēšanos. Būtu jāizpēta un jāpārbauda jaunas pieejas sadarbībai un informācijas apmaiņai, tostarp saistībā ar draudu analīzi, ņemot vērā esošās sistēmas Savienības satvarā un ārpus tā, piemēram, ES Izlūkošanas un situāciju centru (INTCEN), Eiropola Eiropas Terorisma apkarošanas centru (ETAC), Eiropas terorisma apkarošanas koordinatoru un terorisma apkarošanas grupu. Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par LESD 87. pantā minēto noziedzīgo nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, ciktāl uz to aktivitātēm attiecas Fonda darbības joma. Visās finansētajās aktivitātēs būtu pilnībā jāievēro dažādo kompetento iestāžu un Eiropas struktūru juridiskais statuss un nepieciešamie informācijas piederības principi.

| (17) | Lai izmantotu to decentralizēto aģentūru zināšanas un pieredzi, kuru kompetencē ir tiesībaizsardzības sadarbība un apmācība, narkotiku un narkomānijas uzraudzība, pamattiesības, tieslietu jautājumi un lielapjoma IT sistēmas, Komisijai attiecīgās decentralizētās aģentūras būtu jāiesaista ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (4) (1) izveidotās Iekšlietu fondu komitejas darbā, jo īpaši plānošanas perioda sākumā un vidusposmā. Attiecīgā gadījumā Komisijai būtu jāspēj iesaistīt attiecīgās decentralizētās aģentūras arī uzraudzībā un izvērtēšanā, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Fondu atbalstītās darbības atbilst attiecīgajam Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. |
| --- | --- |

(17)

Lai izmantotu to decentralizēto aģentūru zināšanas un pieredzi, kuru kompetencē ir tiesībaizsardzības sadarbība un apmācība, narkotiku un narkomānijas uzraudzība, pamattiesības, tieslietu jautājumi un lielapjoma IT sistēmas, Komisijai attiecīgās decentralizētās aģentūras būtu jāiesaista ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (4) (1) izveidotās Iekšlietu fondu komitejas darbā, jo īpaši plānošanas perioda sākumā un vidusposmā. Attiecīgā gadījumā Komisijai būtu jāspēj iesaistīt attiecīgās decentralizētās aģentūras arī uzraudzībā un izvērtēšanā, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Fondu atbalstītās darbības atbilst attiecīgajam Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm.

| (18) | Saistībā ar Savienības stratēģijas narkotiku jomā visaptverošo satvaru, ar ko tiek atbalstīta līdzsvarota pieeja, kuras pamatā ir vienlaicīga piedāvājuma un pieprasījuma samazināšana, ar Fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta darbības, kuru mērķis ir novērst un apkarot narkotiku kontrabandu, samazinot piedāvājumu un pieprasījumu, jo īpaši pasākumi, ar kuriem vēršas pret nelikumīgu narkotisko vielu ražošanu, izgatavošanu, iegūšanu, tirdzniecību, transportēšanu, importu vai eksportu, kā arī narkotiku glabāšanu un iegādi nolūkā iesaistīties narkotiku tirdzniecībā. Fondam būtu jāaptver arī politikas narkotiku jomā prevencijas aspekti. Lai panāktu turpmākas sinerģijas un saskaņotību narkotiku jomā, Fondā būtu jāiekļauj tie ar narkotikām saistīto mērķu elementi, uz kuriem 2014.–2020. gada laikposmā attiecās programma “Tiesiskums”. |
| --- | --- |

(18)

Saistībā ar Savienības stratēģijas narkotiku jomā visaptverošo satvaru, ar ko tiek atbalstīta līdzsvarota pieeja, kuras pamatā ir vienlaicīga piedāvājuma un pieprasījuma samazināšana, ar Fondu sniegtajai finansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta darbības, kuru mērķis ir novērst un apkarot narkotiku kontrabandu, samazinot piedāvājumu un pieprasījumu, jo īpaši pasākumi, ar kuriem vēršas pret nelikumīgu narkotisko vielu ražošanu, izgatavošanu, iegūšanu, tirdzniecību, transportēšanu, importu vai eksportu, kā arī narkotiku glabāšanu un iegādi nolūkā iesaistīties narkotiku tirdzniecībā. Fondam būtu jāaptver arī politikas narkotiku jomā prevencijas aspekti. Lai panāktu turpmākas sinerģijas un saskaņotību narkotiku jomā, Fondā būtu jāiekļauj tie ar narkotikām saistīto mērķu elementi, uz kuriem 2014.–2020. gada laikposmā attiecās programma “Tiesiskums”.

| (19) | Lai nodrošinātu, ka Fonds dod efektīvu ieguldījumu augstāka līmeņa iekšējā drošībā visā Savienībā un tādējādi dod ieguldījumu patiesas drošības savienības izveidē, Fonds būtu jāizmanto tā, lai dalībvalstu rīcībai nodrošinātu vislielāko Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu, ka Fonds dod efektīvu ieguldījumu augstāka līmeņa iekšējā drošībā visā Savienībā un tādējādi dod ieguldījumu patiesas drošības savienības izveidē, Fonds būtu jāizmanto tā, lai dalībvalstu rīcībai nodrošinātu vislielāko Savienības pievienoto vērtību.

| (20) | Ar Fondu būtu jāatbalsta investīcijas aprīkojumā, transportlīdzekļos un iekārtās tikai tad, ja šādām investīcijām ir skaidra Savienības pievienotā vērtība un tikai tiktāl, ciktāl minētās investīcijas ir nepieciešamas Fonda mērķu sasniegšanai. Piemēram, šādas investīcijas varētu ietvert investīcijas aprīkojumā, kas nepieciešams kriminālistikai, slepenā novērošanā, sprāgstvielu un narkotiku atklāšanā, kā arī jebkuros citos specializētos ar Fonda mērķiem saistītos nolūkos. Fondam nebūtu jāfinansē investīcijas, kas attiecas tikai uz valstīm, vai investīcijas, kas būtu vajadzīgas kompetento iestāžu ikdienas darbam, piemēram, formastērpi, automašīnas, autobusi, motorolleri, policijas iecirkņi, nespecializēti mācību centri un biroja aprīkojums. |
| --- | --- |

(20)

Ar Fondu būtu jāatbalsta investīcijas aprīkojumā, transportlīdzekļos un iekārtās tikai tad, ja šādām investīcijām ir skaidra Savienības pievienotā vērtība un tikai tiktāl, ciktāl minētās investīcijas ir nepieciešamas Fonda mērķu sasniegšanai. Piemēram, šādas investīcijas varētu ietvert investīcijas aprīkojumā, kas nepieciešams kriminālistikai, slepenā novērošanā, sprāgstvielu un narkotiku atklāšanā, kā arī jebkuros citos specializētos ar Fonda mērķiem saistītos nolūkos. Fondam nebūtu jāfinansē investīcijas, kas attiecas tikai uz valstīm, vai investīcijas, kas būtu vajadzīgas kompetento iestāžu ikdienas darbam, piemēram, formastērpi, automašīnas, autobusi, motorolleri, policijas iecirkņi, nespecializēti mācību centri un biroja aprīkojums.

| (21) | Solidaritātes interesēs Savienības iekšienē un kopīgas atbildības garā par drošību Savienībā, ja tiek atklāti trūkumi vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma, attiecīgajai dalībvalstij būtu pienācīgi jārisina minētie trūkumi, izmantojot savas programmas resursus, lai īstenotu ieteikumus, kas pieņemti, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (5). |
| --- | --- |

(21)

Solidaritātes interesēs Savienības iekšienē un kopīgas atbildības garā par drošību Savienībā, ja tiek atklāti trūkumi vai riski, jo īpaši pēc Šengenas izvērtējuma, attiecīgajai dalībvalstij būtu pienācīgi jārisina minētie trūkumi, izmantojot savas programmas resursus, lai īstenotu ieteikumus, kas pieņemti, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 (5).

| (22) | Lai palīdzētu sasniegt Fonda politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmu prioritātes ir vērstas uz visu Fonda konkrēto mērķu īstenošanu, ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka resursu sadalījums starp mērķiem ir samērīgs ar problēmām un vajadzībām un nodrošina politikas mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

(22)

Lai palīdzētu sasniegt Fonda politikas mērķi, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmu prioritātes ir vērstas uz visu Fonda konkrēto mērķu īstenošanu, ka izvēlētās prioritātes ir saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem īstenošanas pasākumiem un ka resursu sadalījums starp mērķiem ir samērīgs ar problēmām un vajadzībām un nodrošina politikas mērķa sasniegšanu.

| (23) | Ievērojot efektivitātes principu, būtu jātiecas panākt sinerģijas un konsekvenci ar citiem Savienības fondiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām. |
| --- | --- |

(23)

Ievērojot efektivitātes principu, būtu jātiecas panākt sinerģijas un konsekvenci ar citiem Savienības fondiem un jāizvairās no pārklāšanās starp darbībām.

| (24) | Lai maksimāli palielinātu politikas mērķu sasniegšanas efektivitāti, izmantotu apjomradītus ietaupījumus un izvairītos no darbību pārklāšanās, Fondam būtu jāatbilst citām Savienības finanšu programmām drošības jomā un jāpapildina tās. Jo īpaši būtu jānodrošina sinerģijas ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un Integrētās robežu pārvaldības fondu, kas sastāv no finansiālā atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2021/... (2), un finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (6) (3), kā arī ar pārējiem kohēzijas politikas fondiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (7) (4), ar programmas “Apvārsnis Eiropa” drošības pētniecības daļu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (8), ar programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/692 (9), ar programmu “Tiesiskums”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/693 (10), ar programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (11), un ar programmu InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (12). Sinerģijas būtu jātiecas panākt jo īpaši attiecībā uz infrastruktūras un publiskās telpas drošību, kiberdrošību, cietušo aizsardzību un radikalizācijas novēršanu. |
| --- | --- |

(24)

Lai maksimāli palielinātu politikas mērķu sasniegšanas efektivitāti, izmantotu apjomradītus ietaupījumus un izvairītos no darbību pārklāšanās, Fondam būtu jāatbilst citām Savienības finanšu programmām drošības jomā un jāpapildina tās. Jo īpaši būtu jānodrošina sinerģijas ar Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu un Integrētās robežu pārvaldības fondu, kas sastāv no finansiālā atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš izveidots ar Regulu (ES) 2021/... (2), un finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (6) (3), kā arī ar pārējiem kohēzijas politikas fondiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (7) (4), ar programmas “Apvārsnis Eiropa” drošības pētniecības daļu, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (8), ar programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/692 (9), ar programmu “Tiesiskums”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/693 (10), ar programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (11), un ar programmu InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (12). Sinerģijas būtu jātiecas panākt jo īpaši attiecībā uz infrastruktūras un publiskās telpas drošību, kiberdrošību, cietušo aizsardzību un radikalizācijas novēršanu.

| (25) | Lai stiprinātu papildināmību starp Fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, būtu jāspēj izmantot daudzfunkcionālu aprīkojumu un IKT sistēmas, kuru primārais pielietojums atbilst šai regulai, lai sasniegtu Finansiāla atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzu politikai mērķus. |
| --- | --- |

(25)

Lai stiprinātu papildināmību starp Fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, būtu jāspēj izmantot daudzfunkcionālu aprīkojumu un IKT sistēmas, kuru primārais pielietojums atbilst šai regulai, lai sasniegtu Finansiāla atbalsta instrumenta robežu pārvaldībai un vīzu politikai mērķus.

| (26) | Ar Fondu atbalstītie pasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām būtu jāīsteno sinerģijā un saskaņotībā, un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta, izmantojot Savienības instrumentus. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu saskaņotību ar Savienības ārējās darbības, tās ārpolitikas un tās attīstības palīdzības politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu. Attiecībā uz Fonda ārējo dimensiju ar Fondu būtu jāsekmē sadarbība ar trešām valstīm tādās jomās, kas ir nozīmīgas Savienības iekšējai drošībai. Šajā sakarā būtu jāizmanto finansējums no tematiska mehānisma, lai Fonda mērķiem atbalstītu darbības trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm, jo īpaši, lai palīdzētu apkarot un novērst noziedzību, tostarp narkotiku tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību, un palīdzētu apkarot pārrobežu noziedzīgos kontrabandas tīklus. |
| --- | --- |

(26)

Ar Fondu atbalstītie pasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām būtu jāīsteno sinerģijā un saskaņotībā, un papildināmībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta, izmantojot Savienības instrumentus. Īstenojot šādas darbības, jo īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu saskaņotību ar Savienības ārējās darbības, tās ārpolitikas un tās attīstības palīdzības politikas principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar attiecīgo valsti vai reģionu. Attiecībā uz Fonda ārējo dimensiju ar Fondu būtu jāsekmē sadarbība ar trešām valstīm tādās jomās, kas ir nozīmīgas Savienības iekšējai drošībai. Šajā sakarā būtu jāizmanto finansējums no tematiska mehānisma, lai Fonda mērķiem atbalstītu darbības trešās valstīs vai saistībā ar trešām valstīm, jo īpaši, lai palīdzētu apkarot un novērst noziedzību, tostarp narkotiku tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību, un palīdzētu apkarot pārrobežu noziedzīgos kontrabandas tīklus.

| (27) | Īstenojot tematisko mehānismu, Komisijai būtu jānodrošina, ka ar finansējumu reaģē uz problēmām un vajadzībām, kas saistītas ar Fonda mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(27)

Īstenojot tematisko mehānismu, Komisijai būtu jānodrošina, ka ar finansējumu reaģē uz problēmām un vajadzībām, kas saistītas ar Fonda mērķu sasniegšanu.

| (28) | Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām, attiecībā uz kurām Savienības intervence var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Drošībai pēc būtības ir pārrobežu raksturs, un tādēļ ir nepieciešama spēcīga un koordinēta Savienības reakcija. Saskaņā ar šo regulu sniegtajam finansiālajam atbalstam jo īpaši būtu jāveicina valstu un Savienības spēju nostiprināšanu drošības jomā. |
| --- | --- |

(28)

Savienības budžeta finansējums būtu jākoncentrē uz darbībām, attiecībā uz kurām Savienības intervence var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar dalībvalstu atsevišķo rīcību. Drošībai pēc būtības ir pārrobežu raksturs, un tādēļ ir nepieciešama spēcīga un koordinēta Savienības reakcija. Saskaņā ar šo regulu sniegtajam finansiālajam atbalstam jo īpaši būtu jāveicina valstu un Savienības spēju nostiprināšanu drošības jomā.

| (29) | Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis attiecībā uz darbības atbalsta izmantošanu saskaņā ar Fondu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem drošības jomā, ja ir nepārprotams risks, ka minētā dalībvalsts, īstenojot acquis drošības jomā, varētu nopietni pārkāpt Savienības vērtības, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1053/2013 paredzēto Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

(29)

Var uzskatīt, ka dalībvalsts neatbilst attiecīgajam Savienības acquis attiecībā uz darbības atbalsta izmantošanu saskaņā ar Fondu, ja tā nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Līgumiem drošības jomā, ja ir nepārprotams risks, ka minētā dalībvalsts, īstenojot acquis drošības jomā, varētu nopietni pārkāpt Savienības vērtības, vai ja izvērtējuma ziņojumā saskaņā ar Regulā (ES) Nr. 1053/2013 paredzēto Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu ir konstatētas nepilnības attiecīgajā jomā.

| (30) | Fondam būtu jārisina nepieciešamība nodrošināt lielāku elastību un vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot prasības saistībā ar paredzamību un jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Īstenojot Fondu, būtu jāņem vērā efektivitātes, lietderības, atbilstības, saskaņotības, Savienības pievienotās vērtības un līdzekļu izlietošanas kvalitātes principi. Turklāt Fonda īstenošanai būtu jānotiek iespējami lietotājiem draudzīgākā veidā. |
| --- | --- |

(30)

Fondam būtu jārisina nepieciešamība nodrošināt lielāku elastību un vienkāršošanu, vienlaikus ievērojot prasības saistībā ar paredzamību un jānodrošina taisnīga un pārredzama resursu sadale, lai sasniegtu šajā regulā izklāstītos mērķus. Īstenojot Fondu, būtu jāņem vērā efektivitātes, lietderības, atbilstības, saskaņotības, Savienības pievienotās vērtības un līdzekļu izlietošanas kvalitātes principi. Turklāt Fonda īstenošanai būtu jānotiek iespējami lietotājiem draudzīgākā veidā.

| (31) | Lai optimizētu tādu investīciju pievienoto vērtību, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas veidot sinerģijas, jo īpaši starp Fondu un citām Savienības programmām, tostarp tām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība. Lai minētās sinerģijas maksimāli palielinātu, būtu jānodrošina būtiski veicinoši mehānismi, tostarp kumulatīvais darbības finansējums no Fonda un no citas Savienības programmas. Šādam kumulatīvajam finansējumam nebūtu jāpārsniedz minētās darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Tālab šajā regulā būtu jāparedz piemēroti noteikumi, jo īpaši par iespēju deklarēt tādas pašas izmaksas vai izdevumus proporcionāli gan Fondam, gan citai Savienības programmai. |
| --- | --- |

(31)

Lai optimizētu tādu investīciju pievienoto vērtību, kuras pilnībā vai daļēji finansē no Savienības budžeta, būtu jācenšas veidot sinerģijas, jo īpaši starp Fondu un citām Savienības programmām, tostarp tām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība. Lai minētās sinerģijas maksimāli palielinātu, būtu jānodrošina būtiski veicinoši mehānismi, tostarp kumulatīvais darbības finansējums no Fonda un no citas Savienības programmas. Šādam kumulatīvajam finansējumam nebūtu jāpārsniedz minētās darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Tālab šajā regulā būtu jāparedz piemēroti noteikumi, jo īpaši par iespēju deklarēt tādas pašas izmaksas vai izdevumus proporcionāli gan Fondam, gan citai Savienības programmai.

| (32) | Veicinot ar Fondu atbalstītās darbības, Savienības finansējuma saņēmējiem būtu jāsniedz informācija mērķauditorijas valodā vai valodās. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, attiecīgā finansējuma saņēmējiem, īstenojot saziņu par darbībām, būtu jānorāda tā izcelsme. Šajā nolūkā saņēmējiem būtu jānodrošina, ka visos medijiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos ir norādīta Savienības emblēma un īpaši minēts Savienības finansiālais atbalsts. |
| --- | --- |

(32)

Veicinot ar Fondu atbalstītās darbības, Savienības finansējuma saņēmējiem būtu jāsniedz informācija mērķauditorijas valodā vai valodās. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, attiecīgā finansējuma saņēmējiem, īstenojot saziņu par darbībām, būtu jānorāda tā izcelsme. Šajā nolūkā saņēmējiem būtu jānodrošina, ka visos medijiem un sabiedrībai paredzētajos komunikācijas materiālos ir norādīta Savienības emblēma un īpaši minēts Savienības finansiālais atbalsts.

| (33) | Komisijai vajadzētu būt iespējai izmantot finanšu līdzekļus saskaņā ar Fondu, lai veicinātu paraugpraksi un apmainītos ar informāciju par Fonda īstenošanu. |
| --- | --- |

(33)

Komisijai vajadzētu būt iespējai izmantot finanšu līdzekļus saskaņā ar Fondu, lai veicinātu paraugpraksi un apmainītos ar informāciju par Fonda īstenošanu.

| (34) | Komisijai būtu savlaicīgi jāpublicē informācija par atbalstu, kas sniegts no tematiskā mehānisma, uz ko attiecas tiešā vai netiešā pārvaldība, un attiecīgā gadījumā būtu jāatjaunina šāda informācija. Būtu jānodrošina iespēja sagrupēt datus pēc konkrētā mērķa, saņēmēja nosaukuma, likumīgi piešķirtās līdzekļu summas un pasākuma būtības un mērķa. |
| --- | --- |

(34)

Komisijai būtu savlaicīgi jāpublicē informācija par atbalstu, kas sniegts no tematiskā mehānisma, uz ko attiecas tiešā vai netiešā pārvaldība, un attiecīgā gadījumā būtu jāatjaunina šāda informācija. Būtu jānodrošina iespēja sagrupēt datus pēc konkrētā mērķa, saņēmēja nosaukuma, likumīgi piešķirtās līdzekļu summas un pasākuma būtības un mērķa.

| (35) | Ar šo regulu būtu jānosaka dalībvalstu programmām piešķiramās sākotnējās summas, kuras aprēķina, pamatojoties uz I pielikumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(35)

Ar šo regulu būtu jānosaka dalībvalstu programmām piešķiramās sākotnējās summas, kuras aprēķina, pamatojoties uz I pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

| (36) | Dalībvalstu programmām piešķiramām sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa investīcijām drošībā. Lai ņemtu vērā iekšējās un ārējās drošības apdraudējumu izmaiņas vai izmaiņas sākotnējā situācijā, plānošanas perioda vidusposmā dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu summa, kuras pamatā vajadzētu būt statistikas datiem, saskaņā ar I pielikumu, ņemot vērā to programmu īstenošanas statusu. |
| --- | --- |

(36)

Dalībvalstu programmām piešķiramām sākotnējām summām būtu jāveido pamats dalībvalstu ilgtermiņa investīcijām drošībā. Lai ņemtu vērā iekšējās un ārējās drošības apdraudējumu izmaiņas vai izmaiņas sākotnējā situācijā, plānošanas perioda vidusposmā dalībvalstīm būtu jāpiešķir papildu summa, kuras pamatā vajadzētu būt statistikas datiem, saskaņā ar I pielikumu, ņemot vērā to programmu īstenošanas statusu.

| (37) | Tā kā problēmas drošības jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams finansējuma piešķiršanu pielāgot iekšējās un ārējās drošības apdraudējumu izmaiņām un virzīt finansējumu tām prioritātēm, kuras sniedz vislielāko Savienības pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēs un virzītu finansējumu darbībām ar augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību būtu periodiski jāpiešķir konkrētām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai. |
| --- | --- |

(37)

Tā kā problēmas drošības jomā pastāvīgi mainās, ir nepieciešams finansējuma piešķiršanu pielāgot iekšējās un ārējās drošības apdraudējumu izmaiņām un virzīt finansējumu tām prioritātēm, kuras sniedz vislielāko Savienības pievienoto vērtību. Lai reaģētu uz steidzamām vajadzībām un izmaiņām politikā un Savienības prioritātēs un virzītu finansējumu darbībām ar augstu Savienības pievienoto vērtību, daļa finansējuma ar tematiskā mehānisma starpniecību būtu periodiski jāpiešķir konkrētām darbībām, Savienības darbībām un ārkārtas palīdzībai.

| (38) | Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no to programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu, galvenokārt tāpēc, ka šīm darbībām ir ievērojama Savienības pievienotā vērtība vai tās Savienībai ir ārkārtīgi svarīgas. |
| --- | --- |

(38)

Dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu no to programmām piešķirtajiem līdzekļiem, lai finansētu IV pielikumā minētās darbības, saņemot lielāku Savienības ieguldījumu, galvenokārt tāpēc, ka šīm darbībām ir ievērojama Savienības pievienotā vērtība vai tās Savienībai ir ārkārtīgi svarīgas.

| (39) | Daļa no Fonda pieejamajiem resursiem varētu tikt piešķirta dalībvalstu programmām tādu konkrētu darbību īstenošanai, kam nepieciešama sadarbība starp dalībvalstīm vai konkrētu darbību īstenošanai situācijās, kad jaunas norises Savienībā prasa darīt pieejamu papildu finansējumu vienai vai vairākām dalībvalstīm. Komisijai minētās konkrētās darbības būtu jāizklāsta savās darba programmās. |
| --- | --- |

(39)

Daļa no Fonda pieejamajiem resursiem varētu tikt piešķirta dalībvalstu programmām tādu konkrētu darbību īstenošanai, kam nepieciešama sadarbība starp dalībvalstīm vai konkrētu darbību īstenošanai situācijās, kad jaunas norises Savienībā prasa darīt pieejamu papildu finansējumu vienai vai vairākām dalībvalstīm. Komisijai minētās konkrētās darbības būtu jāizklāsta savās darba programmās.

| (40) | Fondam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kas saistītas ar iekšējo drošību, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju uzturēt spējas, kuras ir būtiskas Savienībai kopumā. Šādam atbalstam būtu jāizpaužas kā pilnīgai ar Fonda mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšanai, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai. |
| --- | --- |

(40)

Fondam būtu jāpalīdz segt darbības izmaksas, kas saistītas ar iekšējo drošību, lai nodrošinātu dalībvalstīm iespēju uzturēt spējas, kuras ir būtiskas Savienībai kopumā. Šādam atbalstam būtu jāizpaužas kā pilnīgai ar Fonda mērķiem saistītu konkrēto izmaksu atlīdzināšanai, un tam vajadzētu būt neatņemamai dalībvalstu programmu sastāvdaļai.

| (41) | Lai papildinātu Fonda politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, ar Fondu būtu jāatbalsta arī darbības Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz vispārēji stratēģiski mērķi Fonda intervences jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām transnacionālā līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā vai atsevišķās dalībvalstīs. Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni, tostarp vietējā līmenī, apmainīties ar paraugpraksi un veicināt kopēju apmācību, tostarp palielināt tiesībaizsardzības darbinieku informētību par jautājumiem saistībā ar radikalizāciju un visu veidu diskrimināciju, kas var novest pie vardarbības, piemēram, antisemītismu, antičigānismu un citiem rasisma veidiem. Šajā nolūkā varētu finansēt specializētas apmaiņas programmas zemāka līmeņa tiesībaizsardzības darbiniekiem. |
| --- | --- |

(41)

Lai papildinātu Fonda politikas mērķa sasniegšanu valstu līmenī, izmantojot dalībvalstu programmas, ar Fondu būtu jāatbalsta arī darbības Savienības līmenī. Ar šādām darbībām būtu jāsasniedz vispārēji stratēģiski mērķi Fonda intervences jomā saistībā ar politikas analīzi un inovāciju, savstarpēju mācīšanos un partnerībām transnacionālā līmenī, kā arī jaunu iniciatīvu un darbību izmēģināšanu visā Savienībā vai atsevišķās dalībvalstīs. Ar Fondu būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni, tostarp vietējā līmenī, apmainīties ar paraugpraksi un veicināt kopēju apmācību, tostarp palielināt tiesībaizsardzības darbinieku informētību par jautājumiem saistībā ar radikalizāciju un visu veidu diskrimināciju, kas var novest pie vardarbības, piemēram, antisemītismu, antičigānismu un citiem rasisma veidiem. Šajā nolūkā varētu finansēt specializētas apmaiņas programmas zemāka līmeņa tiesībaizsardzības darbiniekiem.

| (42) | Lai stiprinātu Savienības spējas tūlītēji reaģēt uz incidentiem, kas saistīti ar drošību, vai jauniem apdraudējumiem Savienībai, vajadzētu būt iespējamam sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar šajā regulā izklāstīto satvaru. Šāda palīdzība nebūtu jāsniedz, lai atbalstītu izteikti neparedzētus vai ilgtermiņa pasākumus vai risinātu situācijas, kurās ir steidzami jārīkojas nepietiekamas kompetento iestāžu plānošanas un reaģēšanas dēļ. |
| --- | --- |

(42)

Lai stiprinātu Savienības spējas tūlītēji reaģēt uz incidentiem, kas saistīti ar drošību, vai jauniem apdraudējumiem Savienībai, vajadzētu būt iespējamam sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar šajā regulā izklāstīto satvaru. Šāda palīdzība nebūtu jāsniedz, lai atbalstītu izteikti neparedzētus vai ilgtermiņa pasākumus vai risinātu situācijas, kurās ir steidzami jārīkojas nepietiekamas kompetento iestāžu plānošanas un reaģēšanas dēļ.

| (43) | Lai nodrošinātu vajadzīgo elastību un reaģētu uz jaunām vajadzībām, vajadzētu būt iespējai nodrošināt decentralizētās aģentūras ar attiecīgiem papildu finanšu līdzekļiem, lai tās veiktu konkrētus ārkārtas uzdevumus. Gadījumā, ja veicamais uzdevums ir tik steidzams, ka decentralizēto aģentūru budžeta korekcijas nevar laikus veikt, tām vajadzētu būt tiesīgām kļūt par ārkārtas palīdzības saņēmējām, tostarp dotāciju veidā, atbilstīgi Savienības prioritātēm un iniciatīvām, kuras Savienības līmenī noteikušas Savienības iestādes. |
| --- | --- |

(43)

Lai nodrošinātu vajadzīgo elastību un reaģētu uz jaunām vajadzībām, vajadzētu būt iespējai nodrošināt decentralizētās aģentūras ar attiecīgiem papildu finanšu līdzekļiem, lai tās veiktu konkrētus ārkārtas uzdevumus. Gadījumā, ja veicamais uzdevums ir tik steidzams, ka decentralizēto aģentūru budžeta korekcijas nevar laikus veikt, tām vajadzētu būt tiesīgām kļūt par ārkārtas palīdzības saņēmējām, tostarp dotāciju veidā, atbilstīgi Savienības prioritātēm un iniciatīvām, kuras Savienības līmenī noteikušas Savienības iestādes.

| (44) | Ņemot vērā Savienības darbību transnacionālo raksturu un lai veicinātu koordinētu rīcību tāda mērķa īstenošanai, kas paredz augstākā Savienības drošības līmeņa garantēšanu, decentralizētajām aģentūrām izņēmuma kārtā vajadzētu būt tiesīgām saņemt atbalstu no Savienības darbībām, tostarp dotāciju veidā, ja tās palīdz īstenot Savienības darbības, kas ir attiecīgo decentralizēto aģentūru kompetencē, un ja minētās darbības netiek segtas ar Savienības ieguldījumu minēto decentralizēto aģentūru budžetā, izmantojot gada budžetu. Lai nodrošinātu Savienības pievienoto vērtību, šādam atbalstam būtu jāatbilst prioritātēm un iniciatīvām, ko Savienības līmenī noteikušas Savienības iestādes. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā Savienības darbību transnacionālo raksturu un lai veicinātu koordinētu rīcību tāda mērķa īstenošanai, kas paredz augstākā Savienības drošības līmeņa garantēšanu, decentralizētajām aģentūrām izņēmuma kārtā vajadzētu būt tiesīgām saņemt atbalstu no Savienības darbībām, tostarp dotāciju veidā, ja tās palīdz īstenot Savienības darbības, kas ir attiecīgo decentralizēto aģentūru kompetencē, un ja minētās darbības netiek segtas ar Savienības ieguldījumu minēto decentralizēto aģentūru budžetā, izmantojot gada budžetu. Lai nodrošinātu Savienības pievienoto vērtību, šādam atbalstam būtu jāatbilst prioritātēm un iniciatīvām, ko Savienības līmenī noteikušas Savienības iestādes.

| (45) | Fonda politikas mērķi būtu jācenšas sasniegt arī finanšu instrumentos un budžeta garantijās saskaņā ar programmas InvestEU, kas izveidota ar Regulu (ES) 2021/523, politikas logiem. Šāds finansiāls atbalsts būtu jāizmanto tam, lai samērīgā veidā novērstu tirgus nepilnības vai neoptimālas investīciju situācijas., ar to nevajadzētu dublēt vai izspiest privātu finansējumu vai kropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

(45)

Fonda politikas mērķi būtu jācenšas sasniegt arī finanšu instrumentos un budžeta garantijās saskaņā ar programmas InvestEU, kas izveidota ar Regulu (ES) 2021/523, politikas logiem. Šāds finansiāls atbalsts būtu jāizmanto tam, lai samērīgā veidā novērstu tirgus nepilnības vai neoptimālas investīciju situācijas., ar to nevajadzētu dublēt vai izspiest privātu finansējumu vai kropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu Savienības pievienoto vērtību.

| (46) | Finansējuma apvienošanas darbības ir brīvprātīgas, un tās ir no Savienības budžeta atbalstītas darbības, kuras apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājama atbalsta veidus, atmaksājama atbalsta veidus vai abus ar atmaksājama atbalsta veidiem no veicināšanas, attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī atbalstu no komerciālām finanšu iestādēm un investoriem. |
| --- | --- |

(46)

Finansējuma apvienošanas darbības ir brīvprātīgas, un tās ir no Savienības budžeta atbalstītas darbības, kuras apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājama atbalsta veidus, atmaksājama atbalsta veidus vai abus ar atmaksājama atbalsta veidiem no veicināšanas, attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī atbalstu no komerciālām finanšu iestādēm un investoriem.

| (47) | Ar šo regulu paredz finansējumu Fondam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (13) 18. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(47)

Ar šo regulu paredz finansējumu Fondam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (13) 18. punkta nozīmē.

| (48) | Fondam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (14) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir paredzēti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

(48)

Fondam piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (14) (“Finanšu regula”). Finanšu regulā ir paredzēti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu, netiešo pārvaldību, finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību un ārējo ekspertu izdevumu atlīdzināšanu.

| (49) | Lai darbības īstenotu dalītā pārvaldībā, Fondam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) 2021/... (5). |
| --- | --- |

(49)

Lai darbības īstenotu dalītā pārvaldībā, Fondam būtu jāietilpst saskaņotā satvarā, kuru veido šī regula, Finanšu regula un Regula (ES) 2021/... (5).

| (50) | Ar Regulu (ES) 2021/... (5) izveido satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu plus, Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kas ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda, un ar to nosaka jo īpaši noteikumus attiecībā uz to Savienības fondu plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, kurus īsteno dalītā pārvaldībā. Vēl šajā regulā ir jāprecizē Fonda mērķi, kā arī jānosaka īpaši noteikumi attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt no šā Fonda. |
| --- | --- |

(50)

Ar Regulu (ES) 2021/... (5) izveido satvaru rīcībai ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu plus, Kohēzijas fondu, Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kas ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda, un ar to nosaka jo īpaši noteikumus attiecībā uz to Savienības fondu plānošanu, uzraudzību un izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli, kurus īsteno dalītā pārvaldībā. Vēl šajā regulā ir jāprecizē Fonda mērķi, kā arī jānosaka īpaši noteikumi attiecībā uz darbībām, kuras var finansēt no šā Fonda.

| (51) | Fonda priekšfinansējuma shēma ir izklāstīta Regulā (ES) 2021/... (5), un konkrēta priekšfinansējuma likme ir noteikta šajā regulā. Turklāt, lai nodrošinātu, ka ārkārtas situācijās ir iespējams reaģēt ātri, ir lietderīgi noteikt konkrētu priekšfinansējuma likmi ārkārtas palīdzībai. Priekšfinansējuma shēmai būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no brīža, kad tās sāk īstenot savas programmas. |
| --- | --- |

(51)

Fonda priekšfinansējuma shēma ir izklāstīta Regulā (ES) 2021/... (5), un konkrēta priekšfinansējuma likme ir noteikta šajā regulā. Turklāt, lai nodrošinātu, ka ārkārtas situācijās ir iespējams reaģēt ātri, ir lietderīgi noteikt konkrētu priekšfinansējuma likmi ārkārtas palīdzībai. Priekšfinansējuma shēmai būtu jānodrošina, ka dalībvalstīm ir līdzekļi atbalsta sniegšanai saņēmējiem no brīža, kad tās sāk īstenot savas programmas.

| (52) | Šajā regulā minētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespēju ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši, ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Veicot minēto izvēli, būtu jāapsver iespēja izmantot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(52)

Šajā regulā minētie finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespēju ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši, ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un neatbilstības risku. Veicot minēto izvēli, būtu jāapsver iespēja izmantot fiksētas summas maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

| (53) | Lai maksimāli izmantotu vienotās revīzijas principu, ir lietderīgi paredzēt konkrētus noteikumus par tādu projektu kontroli un revīziju, kuros atbalsta saņēmējas ir starptautiskas organizācijas, kuru iekšējās kontroles sistēmas Komisija ir novērtējusi pozitīvi. Attiecībā uz šādiem projektiem vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai ierobežot savas pārvaldības verifikācijas, ja saņēmējs laikus sniedz visus vajadzīgos datus un informāciju par projekta virzību un pakārtoto izdevumu attiecināmību. Turklāt, ja šādas starptautiskas organizācijas īstenots projekts ir daļa no revīzijas izlases, revīzijas iestādei vajadzētu būt iespējai veikt savu darbu saskaņā ar principiem, kas noteikti Saistīto pakalpojumu starptautiskajā standartā (ISRS) 4400 “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”. |
| --- | --- |

(53)

Lai maksimāli izmantotu vienotās revīzijas principu, ir lietderīgi paredzēt konkrētus noteikumus par tādu projektu kontroli un revīziju, kuros atbalsta saņēmējas ir starptautiskas organizācijas, kuru iekšējās kontroles sistēmas Komisija ir novērtējusi pozitīvi. Attiecībā uz šādiem projektiem vadošajām iestādēm vajadzētu būt iespējai ierobežot savas pārvaldības verifikācijas, ja saņēmējs laikus sniedz visus vajadzīgos datus un informāciju par projekta virzību un pakārtoto izdevumu attiecināmību. Turklāt, ja šādas starptautiskas organizācijas īstenots projekts ir daļa no revīzijas izlases, revīzijas iestādei vajadzētu būt iespējai veikt savu darbu saskaņā ar principiem, kas noteikti Saistīto pakalpojumu starptautiskajā standartā (ISRS) 4400 “Vienošanās veikt iepriekš saskaņotas procedūras attiecībā uz finanšu informāciju”.

| (54) | Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai uz ierobežotu laikposmu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas sākumā izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, no 2021. gada 1. janvāra uzskatīt par tādam, kas tiesīgas saņemt Savienības finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar Finanšu regulas 193. panta 2. punktu dotāciju var piešķirt par jau uzsāktu darbību ar noteikumu, ka pieteikuma iesniedzējs var pierādīt, ka darbību nepieciešams uzsākt pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas. Tomēr izmaksas, kas radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu, izņemot pienācīgi pamatotus izņēmuma gadījumus. Lai izvairītos no jebkādiem Savienības atbalsta traucējumiem, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, vajadzētu būt iespējai uz ierobežotu laikposmu 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas sākumā izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar šo regulu tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, no 2021. gada 1. janvāra uzskatīt par tādam, kas tiesīgas saņemt Savienības finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas.

| (55) | Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (16), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un (ES) 2017/1939 (18) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (“EPPO”) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (19).
  Saskaņā ar Finanšu regulu ikvienai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939 – EPPO, nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām Savienības finanšu interešu aizsardzībai. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar Finanšu regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (15) un Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (16), (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17) un (ES) 2017/1939 (18) Savienības finanšu intereses jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz pārkāpumu, arī krāpšanas, novēršanu, atklāšanu, labošanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu, un – attiecīgā gadījumā – administratīvu sodu uzlikšanu. Saskaņā jo īpaši ar Regulām (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (ES, Euratom) Nr. 883/2013 Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir pilnvaras veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 Eiropas Prokuratūra (“EPPO”) ir pilnvarota veikt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/1371 (19).

Saskaņā ar Finanšu regulu ikvienai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā jāsadarbojas Savienības finanšu interešu aizsardzībā, jāpiešķir Komisijai, OLAF, Revīzijas palātai un – attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas īsteno ciešāku sadarbību, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939 – EPPO, nepieciešamās tiesības un piekļuve un jānodrošina, ka līdzvērtīgas tiesības piešķir Savienības līdzekļu apgūšanā iesaistītās trešās personas. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāsadarbojas un jāsniedz visa vajadzīgā palīdzība Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām Savienības finanšu interešu aizsardzībai.

| (56) | Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(56)

Uz šo regulu attiecas horizontālie finanšu noteikumi, ko, pamatojoties uz LESD 322. pantu, pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome. Minētie noteikumi ir izklāstīti Finanšu regulā un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei ar dotācijām, iepirkumu, godalgām un netiešo izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (57) | Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (20), personas un subjekti, kas iedibināti aizjūras zemēs vai teritorijās, ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. |
| --- | --- |

(57)

Ievērojot Padomes Lēmumu 2013/755/ES (20), personas un subjekti, kas iedibināti aizjūras zemēs vai teritorijās, ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Fonda noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstij, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta.

| (58) | Ievērojot LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas pievēršas konkrētajām problēmām, ar kurām saskaras tālākie reģioni. Fondam būtu jāatbalsta minētās dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu tālākajiem reģioniem. |
| --- | --- |

(58)

Ievērojot LESD 349. pantu un saskaņā ar Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīļa secinājumos, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to programmas pievēršas konkrētajām problēmām, ar kurām saskaras tālākie reģioni. Fondam būtu jāatbalsta minētās dalībvalstis ar pietiekamiem resursiem, lai pēc vajadzības palīdzētu tālākajiem reģioniem.

| (59) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (21) 22. un 23. punktu, Fonds būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu Fonda ietekmi uz vietas. Lai izmērītu Fonda sasniegumus, saistībā ar katru Fonda konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķrādītāji. Minētajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji. |
| --- | --- |

(59)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (21) 22. un 23. punktu, Fonds būtu jānovērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu Fonda ietekmi uz vietas. Lai izmērītu Fonda sasniegumus, saistībā ar katru Fonda konkrēto mērķi būtu jānosaka rādītāji un attiecīgie mērķrādītāji. Minētajos rādītājos būtu jāiekļauj kvalitatīvi un kvantitatīvi rādītāji.

| (60) | Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/... (6) un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga Fonda īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus. Sākot ar 2023. gadu, dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumi par pēdējo grāmatvedības gadu. Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par progresu, kas panākts dalībvalstu programmu īstenošanā. Dalībvalstīm būtu arī jāiesniedz Komisijai minēto ziņojumu kopsavilkumi. Komisijai minētie kopsavilkumi būtu jātulko visās Savienības oficiālajās valodās un jādara tie publiski pieejami savā tīmekļa vietnē kopā ar saitēm uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulā (ES) 2021/... (6). |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (ES) 2021/... (6) un šīs regulas noteikumiem Komisijai un dalībvalstīm būtu jāuzrauga Fonda īstenošana, izmantojot rādītājus un finanšu pārskatus. Sākot ar 2023. gadu, dalībvalstīm būtu jāiesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumi par pēdējo grāmatvedības gadu. Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija par progresu, kas panākts dalībvalstu programmu īstenošanā. Dalībvalstīm būtu arī jāiesniedz Komisijai minēto ziņojumu kopsavilkumi. Komisijai minētie kopsavilkumi būtu jātulko visās Savienības oficiālajās valodās un jādara tie publiski pieejami savā tīmekļa vietnē kopā ar saitēm uz dalībvalstu tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulā (ES) 2021/... (6).

| (61) | Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar saistībām, ko Savienība uzņēmusies, lai īstenotu Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (22), un sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem daudzgadu finanšu shēmas izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pastāvošo pārklāšanos. Ar Fondu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 2020/852 (23) 17. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(61)

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar saistībām, ko Savienība uzņēmusies, lai īstenotu Parīzes nolīgumu, kas pieņemts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros (22), un sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šajā regulā paredzētajām darbībām būtu jāpalīdz panākt to, lai 30 % no visiem daudzgadu finanšu shēmas izdevumiem tiktu izmantoti klimata mērķu integrēšanai, un panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % un 2026. un 2027. gadā 10 % no budžeta izdevumiem atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķi pastāvošo pārklāšanos. Ar Fondu būtu jāatbalsta aktivitātes, kas atbilst Savienības klimata un vides standartiem un prioritātēm un neradītu būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 2020/852 (23) 17. panta nozīmē.

| (62) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (24) un jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un projektiem, ko 2014.–2020. gada plānošanas periodā atbalsta no finansiāla atbalsta instrumenta policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kurš ir daļa no Iekšējā drošības fonda. Tā kā Regulas (ES) Nr. 514/2014 īstenošanas periods pārklājas ar plānošanas periodu, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto projektu īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka projektu pakāpeniskas īstenošanas noteikumi. Katrs atsevišķais projekta posms būtu jāīsteno atbilstīgi tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu. |
| --- | --- |

(62)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 514/2014 (24) un jebkuru tiesību aktu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, būtu jāturpina piemērot programmām un projektiem, ko 2014.–2020. gada plānošanas periodā atbalsta no finansiāla atbalsta instrumenta policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, kurš ir daļa no Iekšējā drošības fonda. Tā kā Regulas (ES) Nr. 514/2014 īstenošanas periods pārklājas ar plānošanas periodu, uz ko attiecas šī regula, un lai nodrošinātu dažu ar minēto regulu apstiprināto projektu īstenošanas nepārtrauktību, būtu jānosaka projektu pakāpeniskas īstenošanas noteikumi. Katrs atsevišķais projekta posms būtu jāīsteno atbilstīgi tā plānošanas perioda noteikumiem, kurā tas saņem finansējumu.

| (63) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(63)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (64) | Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz IV pielikumā izklāstīto sarakstu ar darbībām, kuras tiesīgas saņemt augstāku līdzfinansējuma likmi, darbības atbalstu saskaņā ar VII pielikumu un uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(64)

Lai papildinātu un grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz IV pielikumā izklāstīto sarakstu ar darbībām, kuras tiesīgas saņemt augstāku līdzfinansējuma likmi, darbības atbalstu saskaņā ar VII pielikumu un uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas turpmāku izstrādi. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (65) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (25). Lai pieņemtu īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, lai pieņemtu īstenošanas aktus, kas attiecas uz sīki izstrādātu kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. Saistībā ar lēmumu pieņemšanu par šajā regulā paredzētas ārkārtas palīdzības piešķiršanu Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar šādas palīdzības raksturu un mērķi, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(65)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (25). Lai pieņemtu īstenošanas aktus, ar kuriem dalībvalstīm nosaka kopīgus pienākumus, jo īpaši pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu Komisijai, būtu jāpiemēro pārbaudes procedūra, bet, lai pieņemtu īstenošanas aktus, kas attiecas uz sīki izstrādātu kārtību informācijas sniegšanai Komisijai plānošanas un ziņošanas ietvaros, būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra, jo minētajiem aktiem ir tikai tehniska nozīme. Saistībā ar lēmumu pieņemšanu par šajā regulā paredzētas ārkārtas palīdzības piešķiršanu Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar šādas palīdzības raksturu un mērķi, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ.

| (66) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (67) | Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Īrija ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, Īrija ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.

| (68) | Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (26) piemērošanas laikposmu. |
| --- | --- |

(68)

Ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas laikposmu saskaņot ar Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (26) piemērošanas laikposmu.

| (69) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(69)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību atbalsta sniegšanā attiecīgajā politikas jomā un lai īstenošanu varētu sākt no 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas darbības sākuma, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu izveido Iekšējās drošības fondu (“Fonds”) uz daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam darbības laiku.

2.   Šajā regulā nosaka:

| a) | Fonda politikas mērķi; |
| --- | --- |

a)

Fonda politikas mērķi;

| b) | Fonda konkrētos mērķus un pasākumus, ar kuriem minētos konkrētos mērķus īsteno; |
| --- | --- |

b)

Fonda konkrētos mērķus un pasākumus, ar kuriem minētos konkrētos mērķus īsteno;

| c) | budžetu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

c)

budžetu laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim;

| d) | Savienības finansējuma veidus un šāda finansējuma sniegšanas noteikumus. |
| --- | --- |

d)

Savienības finansējuma veidus un šāda finansējuma sniegšanas noteikumus.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “finansējuma apvienošanas darbība” ir Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp finansējuma apvienošanas mehānisma Finanšu regulas 2. panta 6. punkta nozīmē ietvaros, kura apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta veidus un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta veidiem no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investoriem; |
| --- | --- |

1)

“finansējuma apvienošanas darbība” ir Savienības budžeta atbalstīta darbība, tostarp finansējuma apvienošanas mehānisma Finanšu regulas 2. panta 6. punkta nozīmē ietvaros, kura apvieno no Savienības budžeta finansēta neatmaksājamā atbalsta veidus un/vai finanšu instrumentus ar atmaksājama atbalsta veidiem no attīstības vai citām publisko finanšu iestādēm, kā arī komerciālām finanšu iestādēm un investoriem;

| 2) | “kompetentās iestādes” ir dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par LESD 87. panta 1. punktā minēto noziedzīgo nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, tostarp policija, muita un citi specializēti tiesībaizsardzības dienesti; |
| --- | --- |

2)

“kompetentās iestādes” ir dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par LESD 87. panta 1. punktā minēto noziedzīgo nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, tostarp policija, muita un citi specializēti tiesībaizsardzības dienesti;

| 3) | “novēršana” attiecībā uz noziedzību ir visi pasākumi, kuru mērķis ir samazināt vai citādi sekmēt to, ka mazinās noziedzība un iedzīvotāju nedrošības sajūta, kā minēts Padomes Lēmuma 2009/902/TI (27) 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

3)

“novēršana” attiecībā uz noziedzību ir visi pasākumi, kuru mērķis ir samazināt vai citādi sekmēt to, ka mazinās noziedzība un iedzīvotāju nedrošības sajūta, kā minēts Padomes Lēmuma 2009/902/TI (27) 2. panta 2. punktā;

| 4) | “kritiskā infrastruktūra” ir objekts, tīkls, sistēma vai to daļas, kuras ir būtiskas, lai nodrošinātu svarīgu sabiedrības funkciju darbību, cilvēku veselības aizsardzību, drošumu, drošību, cilvēku ekonomisko vai sociālo labjutību, un kuru darbības traucējumi, pārkāpumi vai iznīcināšana būtiski ietekmētu kādu dalībvalsti vai Savienību, jo tās nespētu turpmāk nodrošināt minēto funkciju īstenošanu; |
| --- | --- |

4)

“kritiskā infrastruktūra” ir objekts, tīkls, sistēma vai to daļas, kuras ir būtiskas, lai nodrošinātu svarīgu sabiedrības funkciju darbību, cilvēku veselības aizsardzību, drošumu, drošību, cilvēku ekonomisko vai sociālo labjutību, un kuru darbības traucējumi, pārkāpumi vai iznīcināšana būtiski ietekmētu kādu dalībvalsti vai Savienību, jo tās nespētu turpmāk nodrošināt minēto funkciju īstenošanu;

| 5) | “kibernoziedzība” ir vai nu noziegumi, kuru pastrādāšanā noteikti iesaistītas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju sistēmas (IKT sistēmas), vai nu kā nozieguma pastrādāšanas rīki vai kā nozieguma primārie mērķi (noziegumi, kuru pastrādāšana ir atkarīga no kibervides), vai arī tradicionāli noziegumi, kuru mērogu vai tvērumu var palielināt, izmantojot datorus, datoru tīklus vai citas IKT sistēmas (noziegumi, kurus ļauj pastrādāt kibervide); |
| --- | --- |

5)

“kibernoziedzība” ir vai nu noziegumi, kuru pastrādāšanā noteikti iesaistītas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju sistēmas (IKT sistēmas), vai nu kā nozieguma pastrādāšanas rīki vai kā nozieguma primārie mērķi (noziegumi, kuru pastrādāšana ir atkarīga no kibervides), vai arī tradicionāli noziegumi, kuru mērogu vai tvērumu var palielināt, izmantojot datorus, datoru tīklus vai citas IKT sistēmas (noziegumi, kurus ļauj pastrādāt kibervide);

| 6) | “operatīvā ES politikas cikla/EMPACT darbība” ir darbība, ko veic saistībā ar ES politikas ciklu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības jomā, izmantojot Eiropas daudznozaru platformu pret noziedzības draudiem (EMPACT), kuras mērķis ir apkarot svarīgākos smagās un organizētās noziedzības draudus Savienībai, veicinot sadarbību starp dalībvalstīm, Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un attiecīgā gadījumā trešām valstīm un starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

6)

“operatīvā ES politikas cikla/EMPACT darbība” ir darbība, ko veic saistībā ar ES politikas ciklu organizētas un smagas starptautiskas noziedzības jomā, izmantojot Eiropas daudznozaru platformu pret noziedzības draudiem (EMPACT), kuras mērķis ir apkarot svarīgākos smagās un organizētās noziedzības draudus Savienībai, veicinot sadarbību starp dalībvalstīm, Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un attiecīgā gadījumā trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;

| 7) | “informācijas apmaiņa” ir tādas informācijas droša vākšana, glabāšana, apstrāde, analīze un nodošana, kā arī piekļuve tai, kas ir svarīga LESD 87. pantā minētajām iestādēm, kā arī Eiropolam un citām attiecīgajām Savienības aģentūrām saistībā ar noziedzīgu nodarījumu, jo īpaši pārrobežu, smagās un organizētās noziedzības un terorisma, novēršanu, atklāšanu, izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem; |
| --- | --- |

7)

“informācijas apmaiņa” ir tādas informācijas droša vākšana, glabāšana, apstrāde, analīze un nodošana, kā arī piekļuve tai, kas ir svarīga LESD 87. pantā minētajām iestādēm, kā arī Eiropolam un citām attiecīgajām Savienības aģentūrām saistībā ar noziedzīgu nodarījumu, jo īpaši pārrobežu, smagās un organizētās noziedzības un terorisma, novēršanu, atklāšanu, izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem;

| 8) | “organizētā noziedzība” ir sodāma rīcība, kas saistīta ar līdzdalību noziedzīgā organizācijā, kā noteikts Padomes Pamatlēmuma 2008/841/TI (28) 1. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

8)

“organizētā noziedzība” ir sodāma rīcība, kas saistīta ar līdzdalību noziedzīgā organizācijā, kā noteikts Padomes Pamatlēmuma 2008/841/TI (28) 1. panta 1. punktā;

| 9) | “gatavība” ir jebkura darbība, kas ir īpaši vērsta uz to, lai novērstu vai samazinātu riskus saistībā ar iespējamiem teroristu uzbrukumiem vai citiem ar drošību saistītiem incidentiem šīs regulas darbības jomā; |
| --- | --- |

9)

“gatavība” ir jebkura darbība, kas ir īpaši vērsta uz to, lai novērstu vai samazinātu riskus saistībā ar iespējamiem teroristu uzbrukumiem vai citiem ar drošību saistītiem incidentiem šīs regulas darbības jomā;

| 10) | “Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms” ir izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms, kas paredzēts Regulā (ES) Nr. 1053/2013; |
| --- | --- |

10)

“Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms” ir izvērtēšanas un uzraudzības mehānisms, kas paredzēts Regulā (ES) Nr. 1053/2013;

| 11) | “terorisms” ir jebkādas tīšas darbības un nodarījumi, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541 (29); |
| --- | --- |

11)

“terorisms” ir jebkādas tīšas darbības un nodarījumi, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541 (29);

| 12) | “ārkārtas situācija” ir jebkurš ar drošību saistīts incidents, jauns apdraudējums vai nesen konstatēta ievainojamība šīs regulas darbības jomas ietvaros, kam ir vai var būt būtiska nelabvēlīga ietekme uz cilvēku, sabiedrisko vietu vai kritiskās infrastruktūras drošību vienā vai vairākās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

12)

“ārkārtas situācija” ir jebkurš ar drošību saistīts incidents, jauns apdraudējums vai nesen konstatēta ievainojamība šīs regulas darbības jomas ietvaros, kam ir vai var būt būtiska nelabvēlīga ietekme uz cilvēku, sabiedrisko vietu vai kritiskās infrastruktūras drošību vienā vai vairākās dalībvalstīs;

| 13) | “parādīšanas nauda” ir īsta nauda, kas kriminālizmeklēšanas laikā kā likviditātes un maksātspējas pierādījums tiek parādīta aizdomās turētajiem vai jebkurām citām personām, kurām ir informācija par konkrētu preču pieejamību vai piegādāšanu vai kuras darbojas kā starpnieki, lai imitētu pirkumu nolūkā arestēt aizdomās turētos, atklāt nelikumīgas ražotnes vai citādā veidā sagraut kādu organizētās noziedzības grupējumu; |
| --- | --- |

13)

“parādīšanas nauda” ir īsta nauda, kas kriminālizmeklēšanas laikā kā likviditātes un maksātspējas pierādījums tiek parādīta aizdomās turētajiem vai jebkurām citām personām, kurām ir informācija par konkrētu preču pieejamību vai piegādāšanu vai kuras darbojas kā starpnieki, lai imitētu pirkumu nolūkā arestēt aizdomās turētos, atklāt nelikumīgas ražotnes vai citādā veidā sagraut kādu organizētās noziedzības grupējumu;

| 14) | “radikalizācija” ir pakāpenisks un sarežģīts process, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma un terorisma un kurā indivīds vai indivīdu grupa pārņem radikālu ideoloģiju vai pārliecību, kas pieņem, izmanto vai pieļauj vardarbību, tostarp terora aktus, lai sasniegtu konkrētu politisku, reliģisku vai ideoloģisku mērķi; |
| --- | --- |

14)

“radikalizācija” ir pakāpenisks un sarežģīts process, kas noved pie vardarbīga ekstrēmisma un terorisma un kurā indivīds vai indivīdu grupa pārņem radikālu ideoloģiju vai pārliecību, kas pieņem, izmanto vai pieļauj vardarbību, tostarp terora aktus, lai sasniegtu konkrētu politisku, reliģisku vai ideoloģisku mērķi;

| 15) | “konkrētas darbības” ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri sniedz Savienības pievienoto vērtību saskaņā ar Fonda mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis var saņemt papildu piešķīrumu savām programmām; |
| --- | --- |

15)

“konkrētas darbības” ir transnacionāli vai valsts mēroga projekti, kuri sniedz Savienības pievienoto vērtību saskaņā ar Fonda mērķiem un attiecībā uz kuriem viena, vairākas vai visas dalībvalstis var saņemt papildu piešķīrumu savām programmām;

| 16) | “darbības atbalsts” ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai, ciktāl tie sekmē augsta drošības līmeņa nodrošināšanu Savienībā; |
| --- | --- |

16)

“darbības atbalsts” ir daļa no dalībvalsts piešķīruma, ko var izmantot kā atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai, ciktāl tie sekmē augsta drošības līmeņa nodrošināšanu Savienībā;

| 17) | “Savienības darbības” ir transnacionāli projekti vai projekti, kas ir īpaši nozīmīgi Savienībai, ko īsteno saskaņā ar Fonda mērķiem. |
| --- | --- |

17)

“Savienības darbības” ir transnacionāli projekti vai projekti, kas ir īpaši nozīmīgi Savienībai, ko īsteno saskaņā ar Fonda mērķiem.

3. pants

Fonda mērķi

1.   Fonda politikas mērķis ir veicināt augsta līmeņa drošību Savienībā, jo īpaši, novēršot un apkarojot terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību, atbalstot un aizsargājot noziegumā cietušos, kā arī gatavojoties ar drošību saistītiem incidentiem, riskiem un krīzēm, aizsargājot pret tiem un tos efektīvi pārvaldot šīs regulas darbības jomas ietvaros.

2.   Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar Fondu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā:

| a) | uzlabot un sekmēt informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un to iekšienē un attiecīgā gadījumā ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

a)

uzlabot un sekmēt informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām un to iekšienē un attiecīgā gadījumā ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;

| b) | uzlabot un pastiprināt pārrobežu sadarbību, tostarp kopīgas operācijas, ko starp kompetentajām iestādēm veic saistībā ar terorismu un smago un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; un |
| --- | --- |

b)

uzlabot un pastiprināt pārrobežu sadarbību, tostarp kopīgas operācijas, ko starp kompetentajām iestādēm veic saistībā ar terorismu un smago un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; un

| c) | atbalstīt dalībvalstu spēju stiprināšanu saistībā ar noziedzības, terorisma un radikalizācijas novēršanu un apkarošanu, kā arī ar drošību saistītu incidentu, risku un krīžu pārvaldību, tostarp, pastiprinot sadarbību starp publiskajām iestādēm, attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, pilsonisko sabiedrību un privātajiem partneriem dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

c)

atbalstīt dalībvalstu spēju stiprināšanu saistībā ar noziedzības, terorisma un radikalizācijas novēršanu un apkarošanu, kā arī ar drošību saistītu incidentu, risku un krīžu pārvaldību, tostarp, pastiprinot sadarbību starp publiskajām iestādēm, attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, pilsonisko sabiedrību un privātajiem partneriem dažādās dalībvalstīs.

3.   Ievērojot 2. punktā noteiktos konkrētos mērķus, Fondu īsteno ar II pielikumā uzskaitītajiem īstenošanas pasākumiem.

4. pants

Pamattiesību ievērošana

Saskaņā ar Fondu finansētās darbības īsteno, pilnībā ievērojot pamattiesības un cilvēka cieņas neaizskaramību. Jo īpaši šādas darbības atbilst Hartai, Savienības datu aizsardzības tiesību aktiem un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECTK). Dalībvalstis, īstenojot darbības saskaņā ar Fondu, iespēju robežās pievērš pastiprinātu uzmanību neaizsargātu personu, sevišķi bērnu un nepavadītu nepilngadīgo, atbalstam un aizsardzībai.

5. pants

Atbalsta tvērums

1.   Ievērojot tā mērķus, un saskaņā ar īstenošanas pasākumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, ar Fondu jo īpaši atbalsta tādas darbības kā tās, kas uzskaitītas III pielikumā.

2.   Lai sasniegtu tā mērķus, ar Fondu, atbilstoši Savienības prioritātēm un ievērojot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, var atbalstīt III pielikumā minētās darbības trešās valstīs un saistībā ar tām– attiecīgā gadījumā saskaņā ar 19. pantu.

3.   Attiecībā uz darbībām trešās valstīs un saistībā ar tām Komisija un dalībvalstis kopā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu saskaņā ar to attiecīgajiem pienākumiem nodrošina koordināciju ar attiecīgajām Savienības politikas jomām, stratēģijām un instrumentiem. Tās jo īpaši nodrošina to, ka darbības trešās valstīs un saistībā ar tām:

| a) | veic sinerģijā un saskaņotībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no citiem Savienības instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

veic sinerģijā un saskaņotībā ar citām darbībām ārpus Savienības, kuras atbalsta no citiem Savienības instrumentiem;

| b) | ir saskaņotas ar Savienības ārējo politiku, ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem; |
| --- | --- |

b)

ir saskaņotas ar Savienības ārējo politiku, ievēro principu par politikas saskaņotību attīstībai un atbilst attiecīgā reģiona vai valsts stratēģiskajiem plānošanas dokumentiem;

| c) | ir vērstas uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību; un |
| --- | --- |

c)

ir vērstas uz pasākumiem, kas nav orientēti uz attīstību; un

| d) | kalpo Savienības iekšpolitikas interesēm un atbilst aktivitātēm, kuras īsteno Savienībā. |
| --- | --- |

d)

kalpo Savienības iekšpolitikas interesēm un atbilst aktivitātēm, kuras īsteno Savienībā.

4.   Aprīkojumu un IKT sistēmas, ko finansē no Fonda, var izmantot papildu jomā, uz kuru attiecas Regula (ES) 2021/... (7). Šāds aprīkojums un IKT sistēmas arī turpmāk ir pieejamas un izmantojamas Fonda mērķu sasniegšanai.

Aprīkojuma izmantošana pirmajā daļā minētajā papildu jomā nepārsniedz 30 % no minētā aprīkojuma kopējā izmantošanas laika.

IKT sistēmas, ko izmanto pirmajā daļā minētajā papildu jomā, sniedz datus un pakalpojumus noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai un izmeklēšanai.

Dalībvalstis savos gada snieguma ziņojumos informē Komisiju par jebkādu šādu papildu izmantošanu un aprīkojuma un IKT sistēmu pielietošanas vietu.

5.   Atbalsttiesīgas nav:

| a) | darbības, kas paredzētas vienīgi sabiedriskās kārtības uzturēšanai valsts līmenī; |
| --- | --- |

a)

darbības, kas paredzētas vienīgi sabiedriskās kārtības uzturēšanai valsts līmenī;

| b) | darbības militāros vai aizsardzības nolūkos; |
| --- | --- |

b)

darbības militāros vai aizsardzības nolūkos;

| c) | aprīkojums, kura primārais mērķis ir muitas kontrole; |
| --- | --- |

c)

aprīkojums, kura primārais mērķis ir muitas kontrole;

| d) | piespiedu līdzekļi, tostarp ieroči, munīcija, sprāgstvielas un steki, izņemot tad, ja tie paredzēti apmācībai; |
| --- | --- |

d)

piespiedu līdzekļi, tostarp ieroči, munīcija, sprāgstvielas un steki, izņemot tad, ja tie paredzēti apmācībai;

| e) | informatoru atalgojumi un parādīšanas nauda ārpus operatīvas ES politikas cikla/EMPACT darbības. |
| --- | --- |

e)

informatoru atalgojumi un parādīšanas nauda ārpus operatīvas ES politikas cikla/EMPACT darbības.

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja rodas ārkārtas situācija, pirmās daļas a) apakšpunktā minētās darbības, var uzskatīt par atbalsttiesīgām.

II NODAĻA

II NODAĻA

FINANŠU UN ĪSTENOŠANAS SISTĒMA

1. IEDAĻA

1. IEDAĻA

KOPĪGIE NOTEIKUMI

KOPĪGIE NOTEIKUMI

6. pants

Vispārējie principi

1.   Atbalsts, ko sniedz saskaņā ar Fondu, papildina valsts, reģionālo un vietējo intervenci un koncentrējas uz Savienības pievienotās vērtības radīšanu Fonda mērķu sasniegšanā.

2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, ko sniedz saskaņā ar Fondu un ko sniedz dalībvalstis, atbilst attiecīgajām Savienības darbībām, politikas virzieniem un prioritātēm un papildina atbalstu, ko sniedz citi Savienības instrumenti.

3.   Fondu īsteno dalītā, tiešā vai netiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktu.

7. pants

Budžets

1.   Fonda īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 1 931 000 000 EUR faktiskajās cenās.

2.   Finansējumu izmanto šādi:

| a) | 1 352 000 000 EUR piešķir dalībvalstu programmām; |
| --- | --- |

a)

1 352 000 000 EUR piešķir dalībvalstu programmām;

| b) | 579 000 000 EUR piešķir tematiskajam mehānismam, kas minēts 8. pantā. |
| --- | --- |

b)

579 000 000 EUR piešķir tematiskajam mehānismam, kas minēts 8. pantā.

3.   Pēc Komisijas iniciatīvas līdz 0,84 % no finansējuma piešķir tehniskajai palīdzībai, kā minēts Regulas (ES) 2021/... (8) 35. pantā, kas paredzēta Fonda īstenošanai.

4.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (8) 26. pantu summu līdz 5 % no sākotnējiem piešķīrumiem dalībvalstij no jebkuriem minētās regulas fondiem saskaņā ar dalītu pārvaldību var pēc minētās dalībvalsts pieprasījuma pārvietot uz Fondu tiešā vai netiešā pārvaldībā. Komisija minētos resursus īsteno tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu vai netieši saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu. Minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

8. pants

Vispārējie noteikumi par tematiskā mehānisma īstenošanu

1.   Šīs regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu elastīgi piešķir ar tematiskā mehānisma starpniecību, izmantojot dalīto, tiešo vai netiešo pārvaldību, kā izklāstīts darba programmās.

Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto tā komponentiem, kas ir šādi:

| a) | konkrētas darbības; |
| --- | --- |

a)

konkrētas darbības;

| b) | Savienības darbības; un |
| --- | --- |

b)

Savienības darbības; un

| c) | ārkārtas palīdzība, kā minēts 25. pantā. |
| --- | --- |

c)

ārkārtas palīdzība, kā minēts 25. pantā.

No šīs regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās summas atbalstu saņem arī tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas, kā minēts Regulas (ES) 2021/... (8) 35. pantā.

2.   Ar finansējumu no tematiskā mehānisma pievēršas prioritātēm, kurām ir augsta Savienības pievienotā vērtība, vai tas jāizmanto, lai reaģētu uz neatliekamām vajadzībām atbilstīgi saskaņotajām Savienības prioritātēm, kā atspoguļots II pielikumā. Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto, lai Fonda mērķu ietvaros atbalstītu darbības trešās valstīs vai saistībā ar tām, jo īpaši, lai palīdzētu apkarot un novērst noziedzību, tostarp narkotiku tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību, un apkarot pārrobežu noziedzīgos kontrabandas tīklus.

Tematiskā mehānisma resursu sadalījums starp dažādām prioritātēm, ciktāl iespējams, ir samērīgs ar problēmām un vajadzībām tā, lai nodrošinātu Fonda mērķu sasniegšanu.

3.   Komisija sadarbojas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un attiecīgajiem tīkliem, jo īpaši, lai sagatavotu un izvērtētu darba programmas Savienības darbībām, ko finansē no Fonda.

4.   Ja finansējums no tematiskā mehānisma dalībvalstīm ir piešķirts, izmantojot tiešo vai netiešo pārvaldību, Komisija nodrošina, ka netiek atlasīti tie projekti, uz kuriem attiecas Komisijas sniegts argumentēts atzinums par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kura apšauba izdevumu likumību un pareizību vai minēto projektu sniegumu.

5.   Regulas (ES) 2021/... (9) 23. panta un 24. panta 2. punkta nolūkos, ja finansējumu no tematiskā mehānisma īsteno dalītā pārvaldībā, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka – un Komisija novērtē, vai – paredzētās darbības neietekmē Komisijas sniegts argumentēts atzinums par pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu, kura apšauba izdevumu likumību un pareizību vai darbību sniegumu.

6.   Komisija nosaka kopējo summu, kas saskaņā ar ikgadējām Savienības budžeta apropriācijām jādara pieejama tematiskajam mehānismam.

7.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem Finanšu regulas 110. pantā minētos finansēšanas lēmumus attiecībā uz tematisko mehānismu, norādot atbalstāmos mērķus un darbības un precizējot summas, kas atvēlētas katram šā panta 1. punktā otrajā daļā minētajam komponentam. Šādos finansēšanas lēmumos attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas paredzēta finansējuma apvienošanas darbībām. Finansēšanas lēmumi var būt gada vai daudzgadu un var attiekties uz vienu vai vairākiem šā panta 1. punkta otrajā daļā minētajiem tematiskā mehānisma komponentiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 33. panta 3. punktā.

8.   Pēc 7. punktā minētā finansēšanas lēmuma pieņemšanas Komisija var attiecīgi grozīt dalībvalstu programmas.

2. IEDAĻA

2. IEDAĻA

ATBALSTS UN ĪSTENOŠANA DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ

ATBALSTS UN ĪSTENOŠANA DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ

9. pants

Darbības joma

1.   Šo iedaļu piemēro tai summai, kas minēta 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā, un papildu resursiem, kuri īstenojami dalītā pārvaldībā saskaņā ar 8. pantā minēto finansēšanas lēmumu attiecībā uz tematisko mehānismu.

2.   Atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno dalītā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulas 63. pantu un Regulu (ES) 2021/... (9).

10. pants

Budžeta resursi

1.   Šīs regulas 7. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto summu indikatīvi piešķir dalībvalstu programmām šādi:

| a) | 1 127 000 000 EUR saskaņā ar I pielikumu; |
| --- | --- |

a)

1 127 000 000 EUR saskaņā ar I pielikumu;

| b) | 225 000 000 EUR, lai veiktu dalībvalstu programmu piešķīrumu korekcijas, kas minētas 14. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

225 000 000 EUR, lai veiktu dalībvalstu programmu piešķīrumu korekcijas, kas minētas 14. panta 1. punktā.

2.   Ja šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta pilnībā, atlikušo summu var pieskaitīt 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajai summai.

11. pants

Priekšfinansējums

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (9) 90. panta 4. punktu, ja ir pieejami līdzekļi, priekšfinansējumu attiecībā uz Fondu katru gadu pirms 1. jūlija izmaksā kā gada maksājumus šādi:

| a) | 2021. gadā: 4 %; |
| --- | --- |

a)

2021. gadā: 4 %;

| b) | 2022. gadā: 3 %; |
| --- | --- |

b)

2022. gadā: 3 %;

| c) | 2023. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

c)

2023. gadā: 5 %;

| d) | 2024. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

d)

2024. gadā: 5 %;

| e) | 2025. gadā: 5 %; |
| --- | --- |

e)

2025. gadā: 5 %;

| f) | 2026. gadā: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026. gadā: 5 %.

2.   Ja dalībvalsts programma pieņemta pēc 2021. gada 1. jūlija, agrākos maksājumus izmaksā tās pieņemšanas gadā.

12. pants

Līdzfinansējuma likmes

1.   Ieguldījums no Savienības budžeta nepārsniedz 75 % no projekta kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.

2.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no konkrētu darbību ietvaros īstenoto projektu kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.

3.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 90 % no IV pielikumā uzskaitīto darbību kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.

4.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no darbības atbalsta kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.

5.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no ārkārtas palīdzības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, kā minēts 25. pantā.

6.   Ieguldījumu no Savienības budžeta var palielināt līdz 100 % no kopējiem attiecināmiem izdevumiem tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas, ievērojot Regulas (ES) 2021/... (10) 36. panta 5. punkta b) apakšpunkta vi) punktā noteiktos ierobežojumus.

7.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina dalībvalsts programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi un maksimālo atbalsta summu, kura no Fonda piešķirama tiem darbību veidiem, uz kuriem attiecas 1.–6. punktā minētais ieguldījums.

8.   Komisijas lēmumā, ar ko apstiprina dalībvalsts programmu, attiecībā uz katru darbības veidu nosaka, vai līdzfinansējuma likmi piemēro attiecībā uz:

| a) | kopējo ieguldījumu, tostarp publisko un privāto ieguldījumu vai |
| --- | --- |

a)

kopējo ieguldījumu, tostarp publisko un privāto ieguldījumu vai

| b) | tikai publisko ieguldījumu. |
| --- | --- |

b)

tikai publisko ieguldījumu.

13. pants

Dalībvalstu programmas

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās programmās ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un ar tām reaģē uz problēmām drošības jomā un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. Nosakot savu programmu prioritātes, dalībvalstis nodrošina, ka to programmās ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā uzskaitītie īstenošanas pasākumi.

Komisija dalībvalstu programmas novērtē saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (10) 23. pantu.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkos un neskarot šā panta 3. punktu, katra dalībvalsts piešķir:

| a) | vismaz 10 % no līdzekļiem, kas saskaņā ar 10. panta 1. punktu piešķirti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim; un |
| --- | --- |

a)

vismaz 10 % no līdzekļiem, kas saskaņā ar 10. panta 1. punktu piešķirti 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim; un

| b) | vismaz 10 % no līdzekļiem, kas saskaņā ar 10. panta 1. punktu piešķirti 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim. |
| --- | --- |

b)

vismaz 10 % no līdzekļiem, kas saskaņā ar 10. panta 1. punktu piešķirti 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim.

3.   Dalībvalsts var piešķirt mazāk nekā 2. punktā minēto minimālo procentuālo apmēru tikai tad, ja tā savā programmā sniedz detalizētu paskaidrojumu par to, kāpēc līdzekļu piešķīrums, kas ir mazāks par minēto apmēru, neapdraudētu attiecīgā mērķa sasniegšanu.

4.   Komisija nodrošina, ka dalībvalstu programmu izstrādē jau agrīnā posmā un savlaicīgi tiek ņemtas vērā attiecīgo decentralizēto aģentūru zināšanas un lietpratība.

5.   Lai izvairītos no pārklāšanās, dalībvalstis apspriežas ar attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām par savu darbību izstrādi – jo īpaši, kad īsteno ES politikas cikla/EMPACT operatīvās darbības vai darbības, ko koordinē Kopīgā kibernoziedzības rīcības uzdevumgrupa (J-CAT), – un par mācību aktivitāšu izstrādi.

6.   Komisija vajadzības gadījumā 5. iedaļā noteiktajos uzraudzības un novērtēšanas uzdevumos var iesaistīt attiecīgās decentralizētās aģentūras, jo īpaši nolūkā nodrošināt, ka ar Fonda atbalstu īstenotās darbības atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm.

7.   Maksimums 35 % no dalībvalsts programmai paredzētā piešķīruma var izmantot aprīkojuma un transportlīdzekļu iegādei vai ar drošību saistītu iekārtu būvniecībai. Šo robežvērtību var pārsniegt tikai pienācīgi pamatotos gadījumos.

8.   Savās programmās dalībvalstis prioritāti piešķir:

| a) | saskaņotajām Savienības prioritātēm un acquis drošības jomā, jo īpaši efektīvai apmaiņai ar svarīgu un precīzu informāciju un ES informācijas sistēmu sadarbspējas satvara komponenšu īstenošanai; |
| --- | --- |

a)

saskaņotajām Savienības prioritātēm un acquis drošības jomā, jo īpaši efektīvai apmaiņai ar svarīgu un precīzu informāciju un ES informācijas sistēmu sadarbspējas satvara komponenšu īstenošanai;

| b) | tiem ieteikumiem ar finansiālu ietekmi, kuri pieņemti saistībā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013 un kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā; |
| --- | --- |

b)

tiem ieteikumiem ar finansiālu ietekmi, kuri pieņemti saistībā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013 un kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā;

| c) | tiem attiecīgās valsts konkrētajiem trūkumiem ar finansiālu ietekmi, kuri apzināti vajadzību izvērtējumos, piemēram, Eiropas pusgada ietvaros sniegtajos ieteikumos korupcijas apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

c)

tiem attiecīgās valsts konkrētajiem trūkumiem ar finansiālu ietekmi, kuri apzināti vajadzību izvērtējumos, piemēram, Eiropas pusgada ietvaros sniegtajos ieteikumos korupcijas apkarošanas jomā.

9.   Vajadzības gadījumā attiecīgo dalībvalsts programmu groza saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (11) 24. pantu, lai ņemtu vērā šīs regulas 8. punkta b) apakšpunktā minētos ieteikumus.

10.   Dalībvalstis savās programmās jo īpaši cenšas iekļaut IV pielikumā uzskaitītās darbības. Lai risinātu neparedzētus vai jaunus apstākļus un lai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai grozītu IV pielikumu.

11.   Ja dalībvalsts nolemj īstenot no Fonda atbalstītu projektu trešā valstī vai saistībā ar to, attiecīgā dalībvalsts pirms projekta apstiprināšanas apspriežas ar Komisiju.

12.   Regulas (ES) 2021/... (11) 22. panta 5. punktā minētā plānošana balstās uz šīs regulas VI pielikuma 2. tabulā noteiktajiem intervences veidiem un ietver plānoto resursu provizorisku sadalījumu pēc intervences veida katrā konkrētajā mērķī, kas noteikts šīs regulas 3. panta 2. punktā.

14. pants

Vidusposma pārskatīšana

1.   Saskaņā ar I pielikuma 2. punktā minētajiem kritērijiem Komisija 2024. gadā piešķir attiecīgo dalībvalstu programmām 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu summu. Finansējums ir spēkā no 2025. gada 1. janvāra.

2.   Ja vismaz 10 % no šīs regulas 10. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā sākotnējā programmas piešķīruma nesedz maksājuma pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (12) 91. pantu, attiecīgā dalībvalsts nav tiesīga saņemt šīs regulas 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto papildu piešķīrumu tās programmai.

3.   Piešķirot līdzekļus no 8. pantā minētā tematiskā mehānisma no 2025. gada 1. janvāra, Komisija ņem vērā progresu, ko dalībvalsts panākusi Regulas (ES) 2021/... (12) 16. pantā minētā snieguma satvara starpposma rādītāju sasniegšanā, kā arī konstatētos trūkumus īstenošanā.

15. pants

Konkrētas darbības

1.   Papildus piešķīrumam saskaņā ar 10. panta 1. punktu dalībvalsts var saņemt finansējumu konkrētām darbībām, ar noteikumu, ka minētais finansējums pēc tam kā tāds ir paredzēts tās programmā un tiek izmantots tam, lai sekmētu Fonda mērķu īstenošanu, tostarp reaģētu uz jauniem apdraudējumiem.

2.   Finansējumu konkrētām darbībām neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos un pēc tam, kad Komisija, grozot dalībvalsts programmu, to ir apstiprinājusi.

16. pants

Darbības atbalsts

1.   Dalībvalsts var izmantot līdz 20 % no summas, kas saskaņā ar Fondu piešķirta tās programmai, lai finansētu darbības atbalstu publiskajām iestādēm, kuras atbild par tādu uzdevumu veikšanu un pakalpojumu sniegšanu, kas vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai.

2.   Izmantojot darbības atbalstu, dalībvalsts ievēro Savienības acquis drošības jomā.

3.   Dalībvalsts tās programmā un gada snieguma ziņojumos, kas minēti 30. pantā, paskaidro, kā darbības atbalsta izmantošana sekmēs šīs regulas mērķu sasniegšanu. Pirms dalībvalsts programmas apstiprināšanas Komisija novērtē sākotnējo situāciju dalībvalstīs, kuras paudušas nodomu izmantot darbības atbalstu, ņemot vērā minēto dalībvalstu sniegto informāciju, kā arī attiecīgā gadījumā jebkādus ieteikumus, kas sniegti kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismu, piemēram, Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānisma vai citu kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismu, ietvaros.

4.   Darbības atbalstu koncentrē darbībām, uz kurām attiecas izdevumi, kā noteikts VII pielikumā.

5.   Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu nolūkā grozīt VII pielikumu attiecībā uz izdevumiem, kas ir tiesīgi saņemt darbības atbalstu.

17. pants

Starptautisko organizāciju veikto projektu pārvaldības pārbaudes un revīzijas

1.   Šis pants attiecas uz starptautiskām organizācijām vai to aģentūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta ii) punktā un kuru sistēmas, noteikumus un procedūras Komisija ir pozitīvi novērtējusi, ievērojot minētās regulas 154. panta 4. un 7. punktu, lai netieši īstenotu no Savienības budžeta finansētas dotācijas (“starptautiskās organizācijas”).

2.   Neskarot Regulas (ES) 2021/... (13) 83. panta pirmās daļas a) punktu un Finanšu regulas 129. pantu, ja starptautiskā organizācija ir saņēmējs, kā definēts Regulas (ES) 2021/... (13) 2. panta 9. punktā, vadošajai iestādei netiek pieprasīts veikt pārvaldības pārbaudes, kas minētas Regulas (ES) 2021/... (13) 74. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka starptautiskā organizācija iesniedz vadošajai iestādei Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā minētos dokumentus.

3.   Neskarot Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka projekts atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un projekta atbalsta nosacījumiem.

4.   Turklāt, ja izmaksas ir atlīdzināmas, ievērojot Regulas (ES) 2021/... (13) 53. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka:

| a) | ir pārbaudīti saņēmēja rēķini un pierādījumi par to samaksu; |
| --- | --- |

a)

ir pārbaudīti saņēmēja rēķini un pierādījumi par to samaksu;

| b) | ir pārbaudīta grāmatvedības uzskaite vai grāmatvedības kodi, ko saņēmējs uztur attiecībā uz darījumiem, kuri saistīti ar vadošajai iestādei deklarētajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

b)

ir pārbaudīta grāmatvedības uzskaite vai grāmatvedības kodi, ko saņēmējs uztur attiecībā uz darījumiem, kuri saistīti ar vadošajai iestādei deklarētajiem izdevumiem.

5.   Ja izmaksas ir atlīdzināmas, ievērojot Regulas (ES) 2021/... (13) 53. panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktu, pārvaldības deklarācijā, kas starptautiskajai organizācijai jāiesniedz, apstiprina, ka ir izpildīti izdevumu atlīdzināšanas nosacījumi.

6.   Finanšu regulas 155. panta 1. punkta pirmās daļas a) un c) apakšpunktā minētos dokumentus iesniedz vadošajai iestādei kopā ar katru saņēmēja iesniegto maksājuma pieprasījumu.

7.   Saņēmējs katru gadu līdz 15. oktobrim iesniedz vadošajai iestādei pārskatus. Pārskatiem pievieno neatkarīgas revīzijas struktūras atzinumu, kas sagatavots saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem. Minētajā atzinumā konstatē, vai ieviestās kontroles sistēmas darbojas pienācīgi un ir izmaksu ziņā lietderīgas un vai pamatā esošie darījumi ir likumīgi un pareizi. Minētajā atzinumā arī norāda, vai revīzijas rezultātā ir radušās šaubas par apgalvojumiem, kas pausti pārvaldības deklarācijās, ko iesniegusi starptautiskā organizācija, tostarp informāciju par aizdomām par krāpšanu. Minētajā atzinumā sniedz apliecinājumu par to, ka izdevumi, kas iekļauti maksājumu pieprasījumos, kurus starptautiskā organizācija iesniegusi vadošajai iestādei, ir likumīgi un pareizi.

8.   Neskarot esošās iespējas veikt Finanšu regulas 127. pantā minētās papildu revīzijas, vadošā iestāde, sagatavo Regulas (ES) 2021/... (13) 74. panta 1. punkta pirmās daļas f) apakšpunktā minēto pārvaldības deklarāciju. Vadošā iestāde to dara, paļaujoties uz starptautiskās organizācijas sniegtajiem dokumentiem, ievērojot šā panta 2. līdz 5. un 7. punktu, nevis paļaujoties uz minētās regulas 74. panta 1. punktā minētajām pārvaldības pārbaudēm.

9.   Dokumentā, kurā izklāstīti Regulas (ES) 2021/... (13) 73. panta 3. punktā minētie atbalsta saņemšanas nosacījumi, ietver šajā pantā izklāstītās prasības.

10.   Šā panta 2. punktu nepiemēro un tāpēc vadošajai iestādei pieprasa veikt pārvaldības pārbaudes, ja:

| a) | minētā vadošā iestāde konstatē konkrētu pārkāpumu risku vai norādes uz krāpšanu attiecībā uz starptautiskās organizācijas ierosinātu vai īstenotu projektu; |
| --- | --- |

a)

minētā vadošā iestāde konstatē konkrētu pārkāpumu risku vai norādes uz krāpšanu attiecībā uz starptautiskās organizācijas ierosinātu vai īstenotu projektu;

| b) | starptautiskā organizācija neiesniedz minētajai vadošajai iestādei 2.–5. un 7. punktā minētos dokumentus; vai |
| --- | --- |

b)

starptautiskā organizācija neiesniedz minētajai vadošajai iestādei 2.–5. un 7. punktā minētos dokumentus; vai

| c) | starptautiskās organizācijas iesniegtie 2.–5. un 7. punktā minētie dokumenti ir nepilnīgi. |
| --- | --- |

c)

starptautiskās organizācijas iesniegtie 2.–5. un 7. punktā minētie dokumenti ir nepilnīgi.

11.   Ja projekts, kurā starptautiskā organizācija ir saņēmējs, kā definēts Regulas (ES) 2021/... (14) 2. panta 9) punktā, ietilpst minētās regulas 79. pantā minētajā izlasē, revīzijas iestāde var veikt savu darbu, pamatojoties uz tādu darījumu apakšizlasi, kuri ir saistīti ar minēto projektu. Ja apakšizlasē tiek konstatētas kļūdas, revīzijas iestāde attiecīgā gadījumā var pieprasīt starptautiskās organizācijas revidentam novērtēt minētā projekta kļūdu pilno tvērumu un kopējo apjomu.

3. IEDAĻA

3. IEDAĻA

ATBALSTS UN ĪSTENOŠANA TIEŠĀ VAI NETIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ

ATBALSTS UN ĪSTENOŠANA TIEŠĀ VAI NETIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ

18. pants

Darbības joma

Komisija atbalstu saskaņā ar šo iedaļu īsteno vai nu tieši saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu, vai netieši saskaņā ar minētās daļas c) apakšpunktu.

19. pants

Atbalsttiesīgi subjekti

1.   Šādi subjekti ir tiesīgi saņemt Savienības finansējumu:

| a) | tiesību subjekti, kas iedibināti:






  i) | dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā, |
| --- | --- | --- |

a)

tiesību subjekti, kas iedibināti:

i)

dalībvalstī vai ar to saistītā aizjūras zemē vai teritorijā,

| ii) | trešā valstī, kas ir uzskaitīta darba programmā, saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

ii)

trešā valstī, kas ir uzskaitīta darba programmā, saskaņā ar 3. punktā paredzētajiem nosacījumiem;

| b) | tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija, kas ir būtiska Fonda vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

tiesību subjekti, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, vai jebkura starptautiska organizācija, kas ir būtiska Fonda vajadzībām.

2.   Fiziskas personas nav tiesīgas saņemt Savienības finansējumu.

3.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētie subjekti piedalās konsorcijā, ko veido vismaz divi neatkarīgi subjekti, no kuriem vismaz viens ir iedibināts dalībvalstī.

Subjekti, kas piedalās šā punkta pirmajā daļā minētajā konsorcijā, nodrošina to, ka darbības, kurās tie piedalās, atbilst Hartā noteiktajiem principiem un veicina Fonda mērķu sasniegšanu.

20. pants

Savienības darbības

1.   Pēc Komisijas iniciatīvas Fondu var izmantot, lai finansētu Savienības darbības, kuras saistītas ar Fonda mērķiem.

2.   Savienības darbības var nodrošināt finansējumu jebkurā Finanšu regulā noteiktajā veidā, jo īpaši dotāciju, godalgu un iepirkuma veidā. Tajās var būt paredzēts arī finansējums finanšu instrumentu veidā finansējuma apvienošanas darbību ietvaros.

3.   Izņēmuma kārtā decentralizētās aģentūras arī var būt tiesīgas saņemt finansējumu Savienības darbību ietvaros, ja tās palīdz īstenot Savienības darbības, kas ir minēto decentralizēto aģentūru kompetencē, un ja minētās darbības netiek segtas ar Savienības ieguldījumu minēto decentralizēto aģentūru budžetā, izmantojot gada budžetu.

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

5.   Izvērtēšanas komitejas locekļi, kas novērtē priekšlikumus, kas minēti Finanšu regulas 150. pantā, var būt ārējie eksperti.

6.   Risku, kas saistīts ar līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, var segt ar iemaksām savstarpējās apdrošināšanas mehānismā, un tās uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. Piemēro Regulas (ES) 2021/695 37. panta 7. punktu.

21. pants

Finansējuma apvienošanas darbības

Finansējuma apvienošanas darbības saskaņā ar Fondu veic atbilstīgi Regulai (ES) 2021/523 un Finanšu regulas X sadaļai.

22. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (15) 35. pantu Fonds var atbalstīt tehnisko palīdzību, ko īsteno pēc Komisijas iniciatīvas vai tās vārdā, ar finansējuma likmi 100 % apmērā.

23. pants

Revīzijas

Ievērojot Finanšu regulas 127. pantu, vispārēja ticamības apliecinājuma pamatā ir personu vai subjektu, tostarp tādu, kas nav Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru pilnvarotās personas vai subjekti, veiktas revīzijas par Savienības ieguldījuma izmantošanu.

24. pants

Informācija, komunikācija un publicitāte

1.   Savienības finansējuma saņēmēji atzīst minētā finansējuma izcelsmi un nodrošina tā pamanāmību – jo īpaši darbību un to rezultātu popularizēšanā –, sniedzot dažādām auditorijām, tostarp plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrībai, mērķorientētu informāciju, kas ir konsekventa, lietderīga, jēgpilna un samērīga. Savienības finansējuma pamanāmība ir jānodrošina un šāda informācija ir jāsniedz, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, kad šāda informācijas publiskošana nav iespējama vai lietderīga vai kad šādas informācijas atklāšanu ierobežo tiesību akti, jo īpaši drošības, sabiedriskās kārtības, kriminālizmeklēšanas vai persondatu aizsardzības apsvērumu dēļ. Lai nodrošinātu Savienības finansējuma pamanāmību, Savienības finansējuma saņēmēji, īstenojot publisku saziņu par attiecīgo darbību, norāda minētā finansējuma izcelsmi un iekļauj ES emblēmu.

2.   Lai sasniegtu iespējami plašāku auditoriju, Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus saistībā ar Fondu, saistībā ar darbībām, ko veic saskaņā ar Fondu, un saistībā ar iegūtajiem rezultātiem.

Fondam piešķirtie finanšu resursi veicina arī korporatīvo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar Fonda mērķiem.

3.   Komisija publicē 8. pantā minētās tematiskā mehānisma darba programmas. Attiecībā uz atbalstu, ko sniedz tiešā vai netiešā pārvaldībā, Komisija Finanšu regulas 38. panta 2. punktā minēto informāciju publicē publiski pieejamā tīmekļa vietnē un minēto informāciju regulāri atjaunina. Minēto informāciju publicē atvērtā mašīnlasāmā formātā; tas ļauj datus šķirot, meklēt, izgūt un salīdzināt.

4. IEDAĻA

4. IEDAĻA

ATBALSTS UN ĪSTENOŠANA DALĪTĀ, TIEŠĀ VAI NETIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ

ATBALSTS UN ĪSTENOŠANA DALĪTĀ, TIEŠĀ VAI NETIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ

25. pants

Ārkārtas palīdzība

1.   Fonds sniedz finansiālu palīdzību, lai reaģētu uz steidzamām un konkrētām vajadzībām pienācīgi pamatotās ārkārtas situācijās.

Reaģējot uz šādām pienācīgi pamatotām ārkārtas situācijām, Komisija var sniegt ārkārtas palīdzību pieejamo resursu robežās.

2.   Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko decentralizētajām aģentūrām piešķir tieši.

3.   Ārkārtas palīdzību var piešķirt dalībvalstu programmām papildus piešķīrumam saskaņā ar 10. panta 1. punktu, ar noteikumu, ka šī ārkārtas palīdzība pēc tam kā tāda ir paredzēta dalībvalsts programmā. Minēto finansējumu neizmanto citām dalībvalsts programmas darbībām, izņemot pietiekami pamatotos apstākļos, un pēc tam, kad Komisija ar dalībvalsts programmas grozīšanu to ir apstiprinājusi. Ja līdzekļi ir pieejami, priekšfinansējums ārkārtas palīdzībai var sasniegt 95 % no Savienības ieguldījuma.

4.   Tiešā pārvaldībā īstenotās dotācijas piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas VIII sadaļu.

5.   Ja tas vajadzīgs darbības īstenošanai, ar ārkārtas palīdzību var segt izdevumus, kas radušies pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma minētajai darbībai iesniegšanas dienas, ar noteikumu, ka minētie izdevumi nav radušies pirms 2021. gada 1. janvāra.

6.   Ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ un lai nodrošinātu, ka ārkārtas palīdzībai resursi ir pieejami savlaicīgi, Komisija var atsevišķi pieņemt Finanšu regulas 110. pantā minēto finansēšanas lēmumu attiecībā uz ārkārtas palīdzību, izmantojot nekavējoties piemērojamu īstenošanas aktu saskaņā ar 33. panta 4. punktā minēto procedūru. Šāds akts paliek spēkā uz laikposmu, kas nepārsniedz 18 mēnešus.

26. pants

Kumulatīvais un alternatīvais finansējums

1.   Darbība, kura saskaņā ar Fondu ir saņēmusi finansējumu, var saņemt finansējumu arī no citas Savienības programmas, tostarp no dalītas pārvaldības Fondiem, ar noteikumu, ka finansējums nesedz vienas un tās pašas izmaksas. Ieguldījumam, ko darbībai piešķir no kādas Savienības programmas, piemēro attiecīgās Savienības programmas noteikumus. Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas. Atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (16) 73. panta 4. punktu Eiropas Reģionālās attīstības fonds vai Eiropas Sociālais fonds Plus var atbalstīt darbības, kurām piešķirta izcilības zīmoga zīme, kā definēts minētās regulas 2. panta 45) punktā. Lai darbībām varētu piešķirt izcilības zīmoga zīmi, tām jāatbilst šādiem kumulatīviem nosacījumiem:

| a) | tās ir izvērtētas Fonda uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

tās ir izvērtētas Fonda uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus;

| b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; un |
| --- | --- |

b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; un

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar tikt finansētas saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar tikt finansētas saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.

5. IEDAĻA

5. IEDAĻA

UZRAUDZĪBA, ZIŅOŠANA UN IZVĒRTĒŠANA

UZRAUDZĪBA, ZIŅOŠANA UN IZVĒRTĒŠANA

1. apakšiedaļa

1. apakšiedaļa

Kopīgie noteikumi

Kopīgie noteikumi

27. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Saskaņā ar ziņošanas prasībām, kas Komisijai noteiktas, ievērojot Finanšu regulas 41. panta 3. punkta pirmās daļas h) apakšpunkta iii) punktu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz informāciju par sniegumu, izmantojot šīs regulas V pielikumā uzskaitītos galvenos snieguma rādītājus.

2.   Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu V pielikumu nolūkā veikt vajadzīgos pielāgojumus minētajā pielikumā uzskaitītajos galvenajos snieguma rādītājos.

3.   VIII pielikumā ir izklāstīti rādītāji, uz kuru pamata jāziņo par Fonda virzību uz 3. panta 2. punktā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanu. Iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma rādītāji un 2029. gadam noteiktie mērķrādītāji ir kumulatīvi.

4.   Sistēma ziņošanai par sniegumu nodrošina, ka programmas īstenošanas un rezultātu uzraudzībai vajadzīgie dati tiek vākti efektīvi, lietderīgi un savlaicīgi. Šajā nolūkā Savienības līdzekļu saņēmējiem un attiecīgā gadījumā dalībvalstīm uzliek samērīgas ziņošanas prasības.

5.   Lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi novērtēta Fonda virzība uz tā mērķu sasniegšanu, Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu VIII pielikumu nolūkā pārskatīt vai papildināt rādītājus, ja to uzskata par nepieciešamu, un papildināt šo regulu ar noteikumiem par uzraudzības un izvērtēšanas sistēmas izveidi, tostarp par projekta informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm. Jebkuru grozījumu VIII pielikumā piemēro tikai tiem projektiem, kuri atlasīti pēc minētā grozījuma stāšanās spēkā.

28. pants

Ziņošana par tematisko mehānismu

Komisija ziņo par 8. pantā minētā tematiskā mehānisma izmantošanu un sadalījumu starp tā komponentiem, tostarp par atbalstu, kas sniegts darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām saskaņā ar Savienības darbībām. Ja Eiropas Parlaments, pamatojoties uz tam sniegto informāciju, sniedz ieteikumus darbībām, kas jāatbalsta saskaņā ar tematisko mehānismu, Komisija cenšas šādus ieteikumus ņemt vērā.

29. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim veic šīs regulas vidusposma izvērtēšanu. Papildus Regulas (ES) 2021/... (17) 45. panta 1. punktā paredzētajam vidusposma izvērtēšanā novērtē:

| a) | Fonda efektivitāti, tostarp progresu, kas panākts virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ņemot vērā visu attiecīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 30. pantā minētos gada snieguma ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākuma un rezultātu rādītājus; |
| --- | --- |

a)

Fonda efektivitāti, tostarp progresu, kas panākts virzībā uz tā mērķu sasniegšanu, ņemot vērā visu attiecīgo jau pieejamo informāciju, jo īpaši 30. pantā minētos gada snieguma ziņojumus un VIII pielikumā noteiktos iznākuma un rezultātu rādītājus;

| b) | Fondam piešķirto resursu izmantošanas efektivitāti un tā īstenošanai ieviesto pārvaldības un kontroles pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

Fondam piešķirto resursu izmantošanas efektivitāti un tā īstenošanai ieviesto pārvaldības un kontroles pasākumu efektivitāti;

| c) | II pielikumā uzskaitīto īstenošanas pasākumu turpmāko nozīmību un piemērotību; |
| --- | --- |

c)

II pielikumā uzskaitīto īstenošanas pasākumu turpmāko nozīmību un piemērotību;

| d) | koordināciju, saskaņotību un papildināmību starp Fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi; |
| --- | --- |

d)

koordināciju, saskaņotību un papildināmību starp Fonda atbalstītajām darbībām un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi;

| e) | saskaņā ar Fondu īstenoto darbību Savienības pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar Fondu īstenoto darbību Savienības pievienoto vērtību.

Minētajā vidusposma izvērtēšanā ņem vērā retrospektīvas izvērtēšanas rezultātus par Iekšējās drošības fonda ietekmi laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam.

2.   Papildus Regulas (ES) 2021/... (18) 45. panta 2. punktā paredzētajam retrospektīvajā izvērtēšanā iekļauj šā panta 1. punktā uzskaitītos elementus. Turklāt izvērtē Fonda ietekmi.

3.   Vidusposma izvērtēšanu un retrospektīvo izvērtēšanu veic savlaicīgi, lai to rezultātus varētu ņemt vērā lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp attiecīgā gadījumā šīs regulas pārskatīšanā.

4.   Komisija nodrošina, ka izvērtējumos neiekļauj tādu informāciju, kuras izplatīšana var apdraudēt drošības operācijas.

5.   Vidusposma izvērtēšanā un retrospektīvajā izvērtēšanā Komisija pievērš īpašu uzmanību to darbību izvērtēšanai, kuras veic kopā ar trešām valstīm vai kuras tiek veiktas trešās valstīs vai saistībā ar tām saskaņā ar 13. panta 11. punktu un 19. pantu.

2. apakšiedaļa

2. apakšiedaļa

Noteikumi par dalīto pārvaldību

Noteikumi par dalīto pārvaldību

30. pants

Gada snieguma ziņojumi

1.   Līdz 2023. gada 15. februārim un līdz katra nākamā gada 15. februārim, turpinot līdz 2031. gadam un to ieskaitot, dalībvalstis iesniedz Komisijai gada snieguma ziņojumu, kas minēts Regulas (ES) 2021/... (18) 41. panta 7. punktā.

Ziņošanas laikposms aptver Regulas (ES) 2021/... (18) 2. panta 29) punktā definēto grāmatvedības gadu, kas ir pēdējais pirms ziņojuma iesniegšanas gada. Ziņojums, kas ir iesniegts līdz 2023. gada 15. februārim, aptver laikposmu no 2021. gada 1. janvāra.

2.   Gada snieguma ziņojumos jo īpaši izklāsta informāciju par:

| a) | dalībvalsts programmas īstenošanā un tajā izklāstīto starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā gūto progresu, kurā ir ņemti vērā jaunākie dati, kā prasīts Regulas (ES) 2021/... (18) 42. pantā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts programmas īstenošanā un tajā izklāstīto starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā gūto progresu, kurā ir ņemti vērā jaunākie dati, kā prasīts Regulas (ES) 2021/... (18) 42. pantā;

| b) | jebkādiem jautājumiem, kas ietekmē dalībvalsts programmas sniegumu, un par pasākumiem, kas veikti to risināšanai, tostarp sniedz informāciju par jebkādiem argumentētiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par tādu pārkāpumu procedūrām saskaņā ar LESD 258. pantu, kuras ir saistītas Fonda īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

jebkādiem jautājumiem, kas ietekmē dalībvalsts programmas sniegumu, un par pasākumiem, kas veikti to risināšanai, tostarp sniedz informāciju par jebkādiem argumentētiem atzinumiem, ko Komisija sniegusi par tādu pārkāpumu procedūrām saskaņā ar LESD 258. pantu, kuras ir saistītas Fonda īstenošanu;

| c) | papildināmību starp darbībām, ko atbalsta no Fonda, un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām; |
| --- | --- |

c)

papildināmību starp darbībām, ko atbalsta no Fonda, un atbalstu, ko snieguši citi Savienības fondi, jo īpaši attiecībā uz darbībām trešās valstīs vai saistībā ar tām;

| d) | dalībvalsts programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā; |
| --- | --- |

d)

dalībvalsts programmas ieguldījumu attiecīgo Savienības acquis un rīcības plānu īstenošanā;

| e) | komunikācijas un pamanāmības darbību īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

komunikācijas un pamanāmības darbību īstenošanu;

| f) | piemērojamo veicinošo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā, jo īpaši pamattiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

f)

piemērojamo veicinošo nosacījumu izpildi un šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā, jo īpaši pamattiesību ievērošanu;

| g) | projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to. |
| --- | --- |

g)

projektu īstenošanu trešā valstī vai saistībā ar to.

Gada snieguma ziņojumā tiek iekļauts visu šā punkta pirmajā daļā izklāstīto jautājumu kopsavilkums. Komisija nodrošina, lai dalībvalstu sniegtie kopsavilkumi tiktu pārtulkoti visās Savienības oficiālajās valodās un tiktu darīti publiski pieejami.

3.   Komisija divu mēnešu laikā pēc gada snieguma ziņojumu saņemšanas dienas var sniegt apsvērumus par tiem. Ja Komisija līdz minētā termiņa beigām nesniedz nekādus apsvērumus, ziņojumu uzskata par pieņemtu.

4.   Komisija sava tīmekļa vietnē ievieto saites uz tīmekļa vietnēm, kas minētas Regulas (ES) 2021/... (18) 49. panta 1. punktā.

5.   Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šā panta īstenošanai, Komisija pieņem īstenošanas aktu, ar ko izveido gada snieguma ziņojuma paraugu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

31. pants

Uzraudzība un ziņošana dalītā pārvaldībā

1.   Uzraudzībā un ziņošanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (19) IV sadaļu pēc vajadzības izmanto šīs regulas VI pielikumā izklāstītos intervences veidu kodus. Lai reaģētu uz neparedzētiem vai jauniem apstākļiem vai nodrošinātu efektīvu finansējuma īstenošanu, Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt VI pielikumu.

2.   Šīs regulas VIII pielikumā izklāstītos rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (19) 16. panta 1. punktu un 22. un 42. pantu.

III NODAĻA

III NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

32. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 13. panta 10. punktā, 16. panta 5. punktā, 27. panta 2. un 5. punktā un 31. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2027. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 13. panta 10. punktā, 16. panta 5. punktā, 27. panta 2. un 5. punktā un 31. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 13. panta 10. punktu, 16. panta 5. punktu, 27. panta 2. un 5. punktu vai 31. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no minētā akta paziņošanas dienas ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām abas iestādes ir informējušas Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

33. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Iekšlietu fondu komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2021/... (20) 32. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

34. pants

Pārejas noteikumi

1.   Šī regula neskar tādu darbību turpināšanu vai grozīšanu, kuras uzsāktas, ievērojot Iekšējās drošības fonda policijas instrumentu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“Iekšējās drošības fonda policijas instruments”), kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 513/2014. Minētajām darbībām līdz to slēgšanai turpina piemērot Regulu (ES) Nr. 513/2014.

2.   No Fonda finansējuma var segt arī izdevumus par tehnisko un administratīvo palīdzību, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu pāreju starp Fondu un pasākumiem, kuri pieņemti, ievērojot Iekšējās drošības fonda policijas instrumentu.

3.   Saskaņā ar Finanšu Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 193. panta 2. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, ņemot vērā šīs regulas novēloto stāšanos spēkā un lai nodrošinātu nepārtrauktību, uz ierobežotu laikposmu izmaksas, kas radušās saistībā ar darbībām, kuras saskaņā ar šo regulu tiek atbalstītas tiešā pārvaldībā un kuras jau ir sāktas, no 2021. gada 1. janvāra var uzskatīt par attiecināmām tiesīgām saņemt finansējumu pat tad, ja minētās izmaksas radušās pirms dotācijas pieteikuma vai palīdzības pieprasījuma iesniegšanas.

4.   Dalībvalstis pēc 2021. gada 1. janvāra var turpināt saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 atbalstīt projektu, kurš atlasīts un uzsākts, ievērojot Regulu (ES) Nr. 513/2014, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | projektam ir divi no finansiālā viedokļa identificējami posmi ar atsevišķām revīzijas takām; |
| --- | --- |

a)

projektam ir divi no finansiālā viedokļa identificējami posmi ar atsevišķām revīzijas takām;

| b) | projekta kopējās izmaksas pārsniedz 500 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

projekta kopējās izmaksas pārsniedz 500 000 EUR;

| c) | atbildīgās iestādes maksājumus saņēmējiem par projekta pirmo posmu iekļauj Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 iesniegtajos maksājumu pieprasījumos un izdevumus par projekta otro posmu iekļauj maksājumu pieteikumos saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (21); |
| --- | --- |

c)

atbildīgās iestādes maksājumus saņēmējiem par projekta pirmo posmu iekļauj Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 514/2014 iesniegtajos maksājumu pieprasījumos un izdevumus par projekta otro posmu iekļauj maksājumu pieteikumos saskaņā ar Regulu (ES) 2021/... (21);

| d) | projekta otrais posms atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir tiesīgs saņemt atbalstu no Fonda saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) 2021/... (21); |
| --- | --- |

d)

projekta otrais posms atbilst piemērojamiem tiesību aktiem un ir tiesīgs saņemt atbalstu no Fonda saskaņā ar šo regulu un Regulu (ES) 2021/... (21);

| e) | dalībvalsts apņemas pabeigt projektu, panākt, ka tas darbojas, un ziņot par to gada snieguma ziņojumā, ko iesniedz līdz 2024. gada 15. februārim. |
| --- | --- |

e)

dalībvalsts apņemas pabeigt projektu, panākt, ka tas darbojas, un ziņot par to gada snieguma ziņojumā, ko iesniedz līdz 2024. gada 15. februārim.

Šīs regulas un Regulas (ES) 2021/... (21) noteikumus piemēro projekta otrajam posmam, kā minēts šā punkta pirmajā daļā.

Šo punktu piemēro tikai tiem projektiem, kas ir atlasīti saskaņā ar dalīto pārvaldību, ievērojot Regulu (ES) Nr. 514/2014.

35. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 189. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 13. marta nostāja (OV C 23, 21.1.2021., 452. lpp.) un Padomes 2021. gada 14. jūnija nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 513/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai un atceļ Padomes Lēmumu 2007/125/TI (OV L 150, 20.5.2014., 93. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (+) (... gada ...), ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzu politikai, kurš ir daļa no Integrētās robežu pārvaldības fonda (OV L ..., ..., ... lpp.).

4

+

(1)  Dokumentā ST 6487/21 (2018/0249 (COD)) ietvertās regulas numurs.

1

(5)  Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).

5

acquis

(2)  Dokumentā ST 6487/21 (2018/0249 (COD)) ietvertās regulas numurs.

2

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (++) (... gada ...), ar ko Integrētās robežu pārvaldības fonda satvarā izveido finansiālā atbalsta instrumentu muitas kontroles iekārtām (OV L ..., ..., ... lpp.).

6

++

(3)  Dokumentā ST 7234/21 (2018/0258 (COD)) ietvertās regulas numurs.

3

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (+++) (... gada ...), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgu pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L ..., ..., ... lpp.).

7

+++

(4)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

4

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28.aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/692 (2021. gada 28.aprīlis), ar ko izveido programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013 un Padomes Regulu (ES) Nr. 390/2014 (OV L 156, 5.5.2021., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/693 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido programmu “Tiesiskums” un atceļ Regulu (ES) Nr. 1382/2013 (OV L 156, 5.5.2021., 21. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

12

InvestEU

(13)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

14

(5)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

5

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

15

OLAF

(16)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

16

(17)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

17

(18)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017. 1. lpp.).

18

EPPO

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

19

(20)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

20

(21)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

21

(6)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

6

(22)  OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 514/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

25

(26)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

26

(27)  Padomes Lēmums 2009/902/TI (2009. gada 30. novembris), ar ko izveido Eiropas Noziedzības novēršanas tīklu (EUCPN) un atceļ Lēmumu 2001/427/TI (OV L 321, 8.12.2009., 44. lpp.).

27

EUCPN

(28)  Padomes Pamatlēmums 2008/841/TI (2008. gada 24. oktobris) par cīņu pret organizēto noziedzību (OV L 300, 11.11.2008., 42. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI (OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.).

29

(7)  Dokumentā ST 6487/21 (2018/0249 (COD)) ietvertās regulas numurs.

7

(8)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

8

(9)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

9

(10)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

10

(11)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

11

(12)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

12

(13)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

13

(14)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

14

(15)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

15

(16)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

16

(17)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

17

(18)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

18

(19)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

19

(20)  Dokumentā ST 6487/21 (2018/0249 (COD)) ietvertās regulas numurs.

20

(21)  Dokumentā ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) ietvertās regulas numurs.

21

---

I PIELIKUMS

KRITĒRIJI FINANSĒJUMA PIEŠĶIRŠANAI DALĪBVALSTU PROGRAMMĀM

Regulas 10. pantā minētos budžeta resursus piešķir dalībvalstu programmām šādi:

| 1) | plānošanas perioda sākumā katrai dalībvalstij piešķir vienreizēju fiksētu summu 8 000 000 EUR apmērā; |
| --- | --- |

1)

plānošanas perioda sākumā katrai dalībvalstij piešķir vienreizēju fiksētu summu 8 000 000 EUR apmērā;

| 2) | atlikušie 10. pantā minētie budžeta resursi tiks sadalīti pēc šādiem kritērijiem:






  a) | 45 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir apgriezti proporcionāli katras dalībvalsts iekšzemes kopproduktam (pirktspējas standartam uz vienu iedzīvotāju); |
| --- | --- | --- |

2)

atlikušie 10. pantā minētie budžeta resursi tiks sadalīti pēc šādiem kritērijiem:

a)

45 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir apgriezti proporcionāli katras dalībvalsts iekšzemes kopproduktam (pirktspējas standartam uz vienu iedzīvotāju);

| b) | 40 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir proporcionāli katras dalībvalsts iedzīvotāju skaitam; |
| --- | --- |

b)

40 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir proporcionāli katras dalībvalsts iedzīvotāju skaitam;

| c) | 15 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir proporcionāli katras dalībvalsts teritorijas lielumam. |
| --- | --- |

c)

15 % no minētajiem atlikušajiem budžeta resursiem piešķir proporcionāli katras dalībvalsts teritorijas lielumam.

Pirmās daļas 2. punktā minēto atlikušo budžeta resursu sākotnējā piešķīruma pamatā ir ikgadējie statistikas dati, kurus ieguvusi Komisija (Eurostat) un kuri aptver 2019. gadu. Vidusposma pārskatīšanas vajadzībām atsauces skaitļu pamatā ir ikgadējie statistikas dati, kurus ieguvusi Komisija (Eurostat) un kuri aptver 2023. gadu. Ja dalībvalsts nav iesniegusi Komisijai (Eurostat) datus par attiecīgo gadu, Komisija tā vietā par minēto dalībvalsti var izmantot jaunākos pieejamos statistikas datus par laiku pirms attiecīgā gada.

---

II PIELIKUMS

ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

| 1. | Fonds sekmē šīs regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, koncentrējoties uz šādiem īstenošanas pasākumiem:






  a) | nodrošināt vienādu Savienības acquis piemērošanu drošības jomā, atbalstot attiecīgās informācijas apmaiņu (piemēram, ar Prīmes lēmumu, ES PDR un SIS II palīdzību), tostarp, īstenojot ieteikumus, kas ietverti kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos, piemēram, Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismā vai citos kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

nodrošināt vienādu Savienības acquis piemērošanu drošības jomā, atbalstot attiecīgās informācijas apmaiņu (piemēram, ar Prīmes lēmumu, ES PDR un SIS II palīdzību), tostarp, īstenojot ieteikumus, kas ietverti kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos, piemēram, Šengenas izvērtēšanas un uzraudzības mehānismā vai citos kvalitātes kontroles un izvērtēšanas mehānismos;

| b) | izveidot, pielāgot un uzturēt ar drošību saistītas ES un decentralizētas informācijas sistēmas, tostarp nodrošināt to sadarbspēju, un izstrādāt konstatēto trūkumu novēršanai piemērotus instrumentus; |
| --- | --- |

b)

izveidot, pielāgot un uzturēt ar drošību saistītas ES un decentralizētas informācijas sistēmas, tostarp nodrošināt to sadarbspēju, un izstrādāt konstatēto trūkumu novēršanai piemērotus instrumentus;

| c) | aktīvāk izmantot ar drošību saistītas ES un decentralizētas informācijas sistēmas, nodrošinot to, ka tām tiek sniegti augstas kvalitātes dati; un |
| --- | --- |

c)

aktīvāk izmantot ar drošību saistītas ES un decentralizētas informācijas sistēmas, nodrošinot to, ka tām tiek sniegti augstas kvalitātes dati; un

| d) | atbalstīt attiecīgus valsts pasākumus, tostarp ar drošību saistītu valsts datubāzu savstarpējo savienojamību un to saslēgumu ar Savienības datubāzēm, ja tas ir paredzēts attiecīgajos juridiskajos pamatos un ja tas ir būtiski 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķu īstenošanai. |
| --- | --- |

d)

atbalstīt attiecīgus valsts pasākumus, tostarp ar drošību saistītu valsts datubāzu savstarpējo savienojamību un to saslēgumu ar Savienības datubāzēm, ja tas ir paredzēts attiecīgajos juridiskajos pamatos un ja tas ir būtiski 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķu īstenošanai.

| 2. | Fonds sekmē 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, koncentrējoties uz šādiem īstenošanas pasākumiem:






  a) | palielināt tādu tiesībaizsardzības operāciju skaitu, kurās iesaistītas divas vai vairāk dalībvalstis, tostarp vajadzības gadījumā operāciju skaitu, kurās iesaistīti citi attiecīgie dalībnieki, jo īpaši sekmējot un uzlabojot kopīgu izmeklēšanas vienību, kopīgu patruļu, tūlītējas pakaļdzīšanās, slepenas novērošanas un citu operatīvās sadarbības mehānismu izmantošanu ES politikas cikla kontekstā, īpašu uzmanību veltot pārrobežu operācijām; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

palielināt tādu tiesībaizsardzības operāciju skaitu, kurās iesaistītas divas vai vairāk dalībvalstis, tostarp vajadzības gadījumā operāciju skaitu, kurās iesaistīti citi attiecīgie dalībnieki, jo īpaši sekmējot un uzlabojot kopīgu izmeklēšanas vienību, kopīgu patruļu, tūlītējas pakaļdzīšanās, slepenas novērošanas un citu operatīvās sadarbības mehānismu izmantošanu ES politikas cikla kontekstā, īpašu uzmanību veltot pārrobežu operācijām;

| b) | uzlabot kompetento iestāžu koordināciju un palielināt sadarbību dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar citiem attiecīgajiem dalībniekiem, izmantojot, piemēram, specializētu valsts vienību tīklus, Savienības tīklus un sadarbības struktūras, kā arī Savienības centrus; un |
| --- | --- |

b)

uzlabot kompetento iestāžu koordināciju un palielināt sadarbību dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar citiem attiecīgajiem dalībniekiem, izmantojot, piemēram, specializētu valsts vienību tīklus, Savienības tīklus un sadarbības struktūras, kā arī Savienības centrus; un

| c) | uzlabot aģentūru sadarbību Savienības līmenī starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī sadarbību valsts līmenī starp kompetentajām iestādēm katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

c)

uzlabot aģentūru sadarbību Savienības līmenī starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī sadarbību valsts līmenī starp kompetentajām iestādēm katrā dalībvalstī.

| 3. | Fonds sekmē 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzētā konkrētā mērķa sasniegšanu, koncentrējoties uz šādiem īstenošanas pasākumiem:






  a) | palielināt apmācību, mācības un savstarpēju mācīšanos, specializētas apmaiņas programmas un paraugprakses apmaiņu dalībvalstu kompetentajās iestādēs un starp tām, tostarp vietējā līmenī, un ar trešām valstīm un citiem attiecīgajiem dalībniekiem; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

palielināt apmācību, mācības un savstarpēju mācīšanos, specializētas apmaiņas programmas un paraugprakses apmaiņu dalībvalstu kompetentajās iestādēs un starp tām, tostarp vietējā līmenī, un ar trešām valstīm un citiem attiecīgajiem dalībniekiem;

| b) | izmantot sinerģijas, apvienojot dalībvalstu un citu attiecīgo dalībnieku, tostarp pilsoniskās sabiedrības, resursus un zināšanas un apmainoties ar paraugpraksi, piemēram, dibinot kopīgus izcilības centrus, izstrādājot kopīgus riska novērtējumus vai izveidojot kopīgus operatīvā atbalsta centrus kopīgu operāciju veikšanai; |
| --- | --- |

b)

izmantot sinerģijas, apvienojot dalībvalstu un citu attiecīgo dalībnieku, tostarp pilsoniskās sabiedrības, resursus un zināšanas un apmainoties ar paraugpraksi, piemēram, dibinot kopīgus izcilības centrus, izstrādājot kopīgus riska novērtējumus vai izveidojot kopīgus operatīvā atbalsta centrus kopīgu operāciju veikšanai;

| c) | sekmēt un izstrādāt pasākumus, aizsardzības līdzekļus, mehānismus un paraugpraksi, lai jau agrīnā posmā apzinātu, aizsargātu un atbalstītu lieciniekus, trauksmes cēlējus un noziegumos cietušos, un šajā nolūkā veidot partnerības starp publiskām iestādēm un citiem attiecīgajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

c)

sekmēt un izstrādāt pasākumus, aizsardzības līdzekļus, mehānismus un paraugpraksi, lai jau agrīnā posmā apzinātu, aizsargātu un atbalstītu lieciniekus, trauksmes cēlējus un noziegumos cietušos, un šajā nolūkā veidot partnerības starp publiskām iestādēm un citiem attiecīgajiem dalībniekiem;

| d) | iegādāties attiecīgu aprīkojumu un izveidot vai modernizēt specializētas mācību iestādes un citu būtisku ar drošību saistītu infrastruktūru, lai palielinātu sagatavotību, noturību un sabiedrības informētību un pienācīgu reaģēšanu attiecībā uz drošības apdraudējumiem; un |
| --- | --- |

d)

iegādāties attiecīgu aprīkojumu un izveidot vai modernizēt specializētas mācību iestādes un citu būtisku ar drošību saistītu infrastruktūru, lai palielinātu sagatavotību, noturību un sabiedrības informētību un pienācīgu reaģēšanu attiecībā uz drošības apdraudējumiem; un

| e) | aizsargāt kritisko infrastruktūru pret incidentiem, kas saistīti ar drošību, atklājot, novērtējot un likvidējot ievainojamību. |
| --- | --- |

e)

aizsargāt kritisko infrastruktūru pret incidentiem, kas saistīti ar drošību, atklājot, novērtējot un likvidējot ievainojamību.

---

III PIELIKUMS

ATBALSTA TVĒRUMS

Ievērojot tā mērķus, ar Fondu var atbalstīt, inter alia, šāda veida darbības:

| a) | tādu IKT sistēmu izveide, pielāgošana un uzturēšana, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu, apmācība šādu sistēmu izmantošanai un šādu sistēmu sadarbspējas komponentu un datu kvalitātes testēšana un uzlabošana; |
| --- | --- |

a)

tādu IKT sistēmu izveide, pielāgošana un uzturēšana, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu, apmācība šādu sistēmu izmantošanai un šādu sistēmu sadarbspējas komponentu un datu kvalitātes testēšana un uzlabošana;

| b) | Savienības tiesību aktu un Savienības politikas mērķu īstenošanas uzraudzība dalībvalstīs ar drošību saistītu informācijas sistēmu jomā, tostarp attiecībā uz datu aizsardzību, privātumu un datu drošību; |
| --- | --- |

b)

Savienības tiesību aktu un Savienības politikas mērķu īstenošanas uzraudzība dalībvalstīs ar drošību saistītu informācijas sistēmu jomā, tostarp attiecībā uz datu aizsardzību, privātumu un datu drošību;

| c) | operatīvās ES politikas cikla/EMPACT darbības; |
| --- | --- |

c)

operatīvās ES politikas cikla/EMPACT darbības;

| d) | darbības, ar kurām atbalsta efektīvu un koordinētu reaģēšanu uz krīzi un sasaista esošās nozarei raksturīgās spējas, speciālo zināšanu centrus un situācijas apzināšanās centrus, tostarp veselības, civilās aizsardzības, terorisma un kibernoziegumu jomā; |
| --- | --- |

d)

darbības, ar kurām atbalsta efektīvu un koordinētu reaģēšanu uz krīzi un sasaista esošās nozarei raksturīgās spējas, speciālo zināšanu centrus un situācijas apzināšanās centrus, tostarp veselības, civilās aizsardzības, terorisma un kibernoziegumu jomā;

| e) | darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko, iespējams, var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši projekti, kuru mērķis ir testēt un validēt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus drošības jomā; |
| --- | --- |

e)

darbības, ar kurām izstrādā inovatīvas metodes vai ievieš jaunas tehnoloģijas, ko, iespējams, var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši projekti, kuru mērķis ir testēt un validēt Savienības finansētu pētniecības projektu rezultātus drošības jomā;

| f) | darbības, kas uzlabo noturību attiecībā uz jauniem apdraudējumiem, tostarp nelikumīgu tirdzniecību tiešsaistē, hibrīddraudiem, bezpilota gaisa kuģu sistēmu ļaunprātīgu izmantošanu un ķīmiskajiem, bioloģiskajiem, radioloģiskajiem un kodoldraudiem; |
| --- | --- |

f)

darbības, kas uzlabo noturību attiecībā uz jauniem apdraudējumiem, tostarp nelikumīgu tirdzniecību tiešsaistē, hibrīddraudiem, bezpilota gaisa kuģu sistēmu ļaunprātīgu izmantošanu un ķīmiskajiem, bioloģiskajiem, radioloģiskajiem un kodoldraudiem;

| g) | atbalsta sniegšana tematiskiem vai transversāliem specializēto valsts vienību un valsts kontaktpunktu tīkliem nolūkā vairot savstarpējo uzticēšanos un uzlabot zinātības, informācijas, pieredzes un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu, kopīgos izcilības centros apvienojot resursus un speciālās zināšanas; |
| --- | --- |

g)

atbalsta sniegšana tematiskiem vai transversāliem specializēto valsts vienību un valsts kontaktpunktu tīkliem nolūkā vairot savstarpējo uzticēšanos un uzlabot zinātības, informācijas, pieredzes un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu, kopīgos izcilības centros apvienojot resursus un speciālās zināšanas;

| h) | attiecīgo tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu un administratīvo aģentūru darbinieku un ekspertu izglītošana un apmācība, ņemot vērā operatīvās vajadzības un riska analīzi, sadarbībā ar Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un – vajadzības gadījumā – ar Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, tostarp izglītību un apmācību attiecībā uz novēršanas politiku, īpašu uzsvaru liekot uz pamattiesībām un nediskrimināciju; |
| --- | --- |

h)

attiecīgo tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu un administratīvo aģentūru darbinieku un ekspertu izglītošana un apmācība, ņemot vērā operatīvās vajadzības un riska analīzi, sadarbībā ar Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un – vajadzības gadījumā – ar Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu, tostarp izglītību un apmācību attiecībā uz novēršanas politiku, īpašu uzsvaru liekot uz pamattiesībām un nediskrimināciju;

| i) | sadarbība ar privāto sektoru, piemēram, cīņā pret kibernoziedzību, nolūkā vairot uzticēšanos un uzlabot koordināciju, situatīvo plānošanu un informācijas un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu starp publiskā un privātā sektora dalībniekiem, tostarp attiecībā uz sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzību; |
| --- | --- |

i)

sadarbība ar privāto sektoru, piemēram, cīņā pret kibernoziedzību, nolūkā vairot uzticēšanos un uzlabot koordināciju, situatīvo plānošanu un informācijas un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu starp publiskā un privātā sektora dalībniekiem, tostarp attiecībā uz sabiedrisko vietu un kritiskās infrastruktūras aizsardzību;

| j) | darbības, kas dod kopienām iespējas izstrādāt vietēja mēroga pieejas un novēršanas politiku, kā arī aktivitātes ieinteresēto personu un plašas sabiedrības izpratnes veicināšanai un informēšanai par Savienības politiku drošības jomā; |
| --- | --- |

j)

darbības, kas dod kopienām iespējas izstrādāt vietēja mēroga pieejas un novēršanas politiku, kā arī aktivitātes ieinteresēto personu un plašas sabiedrības izpratnes veicināšanai un informēšanai par Savienības politiku drošības jomā;

| k) | aprīkojuma, transportlīdzekļu, sakaru sistēmu un ar drošību saistītu iekārtu finansēšana; |
| --- | --- |

k)

aprīkojuma, transportlīdzekļu, sakaru sistēmu un ar drošību saistītu iekārtu finansēšana;

| l) | tāda personāla izmaksu finansēšana, kurš ir iesaistīts Fonda atbalstītajās darbībās vai darbībās, kuru veikšanai tehnisku vai ar drošību saistītu iemeslu dēļ ir vajadzīgs personāls. |
| --- | --- |

l)

tāda personāla izmaksu finansēšana, kurš ir iesaistīts Fonda atbalstītajās darbībās vai darbībās, kuru veikšanai tehnisku vai ar drošību saistītu iemeslu dēļ ir vajadzīgs personāls.

---

IV PIELIKUMS

DARBĪBAS, KAS MINĒTAS 12. PANTA 3. PUNKTĀ UN 13. PANTA 10. PUNKTĀ

| 1) | Projekti, kuru mērķis ir novērst radikalizāciju un cīnīties pret to. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Projekti, kuru mērķis ir uzlabot ES informācijas sistēmu un valsts IKT sistēmu sadarbspēju, ciktāl tas ir paredzēts Savienības vai dalībvalsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Projekti, kuru mērķis ir ES politikas cikla/EMPACT operatīvo darbību ietvaros cīnīties pret būtiskākajiem smagās un organizētās noziedzības radītajiem draudiem. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Projekti, kuru mērķis ir novērst un apkarot kibernoziedzību, jo īpaši bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, un noziegumus, kuros internets ir galvenā pierādījumu vākšanas platforma. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Projekti, kuru mērķis ir uzlabot kritiskās infrastruktūras drošību un noturību. |
| --- | --- |

5)

---

V PIELIKUMS

GALVENIE SNIEGUMA RĀDĪTĀJI, KĀ MINĒTS 27. PANTA 1. PUNKTĀ

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

| 1. | To IKT sistēmu skaits, kas padarītas sadarbspējīgas dalībvalstīs / ar ES un decentralizētām informācijas sistēmām, kas saistītas ar drošību / ar starptautiskām datubāzēm |
| --- | --- |

1.

| 2. | To administratīvo vienību skaits, kuras ir izveidojušas jaunus vai pielāgojušas pastāvošos informācijas apmaiņas mehānismus/procedūras/rīkus/norādījumus informācijas apmaiņai ar citām dalībvalstīm / Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām / trešām valstīm / starptautiskām organizācijām |
| --- | --- |

2.

| 3. | To dalībnieku skaits, kuri uzskata, ka mācību aktivitāte ir noderīga viņu darbam |
| --- | --- |

3.

| 4. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētājā mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences |
| --- | --- |

4.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā

| 5. | Aplēstā saistībā ar pārrobežu operācijām iesaldēto aktīvu vērtība |
| --- | --- |

5.

| 6. | Saistībā ar pārrobežu operācijām konfiscēto nelikumīgo narkotisko vielu daudzums pēc produkta veida (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Saistībā ar pārrobežu operācijām konfiscēto ieroču daudzums pēc ieroču veida (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | To administratīvo vienību skaits, kuras ir izstrādājušas/pielāgojušas pastāvošos mehānismus/procedūras/rīkus/norādījumus sadarbībai ar citām dalībvalstīm / Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām / trešām valstīm / starptautiskām organizācijām |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pārrobežu operācijās iesaistīto darbinieku skaits |
| --- | --- |

9.

| 10. | Īstenoto Šengenas izvērtēšanas ieteikumu skaits |
| --- | --- |

10.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā

| 11. | Radikalizācijas novēršanai izstrādāto/paplašināto iniciatīvu skaits |
| --- | --- |

11.

| 12. | Liecinieku un trauksmes cēlēju aizsardzībai/atbalstīšanai izstrādāto/paplašināto iniciatīvu skaits |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kritiskās infrastruktūras / sabiedrisko vietu skaits, kurām ir jaunas/pielāgotas ierīces aizsardzībai pret risku drošības jomā |
| --- | --- |

13.

| 14. | To dalībnieku skaits, kuri uzskata, ka mācību aktivitāte ir noderīga viņu darbam |
| --- | --- |

14.

| 15. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētajā mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Narkotiku veidu sadalījums (pamatojoties uz kategorijām, kas izmantotas ziņojumos par nelegālajām narkotikām – ES ziņojumā par narkotiku tirgiem, Eiropas ziņojumā par narkotikām, kā arī EMCDDA statistikas biļetenā):

| — | kanabiss, |
| --- | --- |

—

kanabiss,

| — | opioīdi, tostarp heroīns, |
| --- | --- |

—

opioīdi, tostarp heroīns,

| — | kokaīns, |
| --- | --- |

—

kokaīns,

| — | sintētiskās narkotikas, tostarp amfetamīna tipa stimulanti (tostarp amfetamīns un metamfetamīns) un MDMA, |
| --- | --- |

—

sintētiskās narkotikas, tostarp amfetamīna tipa stimulanti (tostarp amfetamīns un metamfetamīns) un MDMA,

| — | jaunas psihoaktīvas vielas, |
| --- | --- |

—

jaunas psihoaktīvas vielas,

| — | citas nelegālas narkotikas. |
| --- | --- |

—

citas nelegālas narkotikas.

(2)  Ieroču veidu sadalījums (pamatojoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, proti, Padomes Direktīvu 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli. Ierosinātās kategorijas ir vienkāršotas salīdzinājumā ar tām kategorijām, kas minētas Direktīvas 91/477/EEK I pielikumā, un atbilst tām kategorijām Šengenas Informācijas sistēmā, ko izmanto valsts iestādes):

| — | kara ieroči – automātiskie šaujamieroči un lielkalibra šaujamieroči (prettanku ieroči, raķešu palaišanas iekārta, mīnmetējs u. tml.), |
| --- | --- |

—

kara ieroči – automātiskie šaujamieroči un lielkalibra šaujamieroči (prettanku ieroči, raķešu palaišanas iekārta, mīnmetējs u. tml.),

| — | citi īsstobra šaujamieroči – revolveri un pistoles (tostarp salūta un akustiskie ieroči), |
| --- | --- |

—

citi īsstobra šaujamieroči – revolveri un pistoles (tostarp salūta un akustiskie ieroči),

| — | citi garstobra šaujamieroči – šautenes un bises (tostarp salūta un akustiskie ieroči). |
| --- | --- |

—

citi garstobra šaujamieroči – šautenes un bises (tostarp salūta un akustiskie ieroči).

---

VI PIELIKUMS

INTERVENCES VEIDI

1. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ INTERVENCES JOMAS DIMENSIJU

| 001 | TER – Teroristu finansēšanas apkarošana |
| --- | --- |
| 002 | TER – Radikalizācijas novēršana un apkarošana |
| 003 | TER – Sabiedrisko vietu un citu viegli pieejamu mērķu aizsardzība un noturība |
| 004 | TER – Kritiskās infrastruktūras aizsardzība un noturība |
| 005 | TER – Ķīmiskās, bioloģiskās, radioaktīvās un kodolenerģijas vielas |
| 006 | TER – Sprāgstvielas |
| 007 | TER – Krīžu pārvarēšana |
| 008 | TER – Citi |
| 009 | OC – Korupcija |
| 010 | OC – Ekonomikas un finanšu noziegumi |
| 011 | OC – Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana |
| 012 | OC – Narkotiskās vielas |
| 013 | OC – Nelikumīga šaujamieroču tirdzniecība |
| 014 | OC – Kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība |
| 015 | OC – Cilvēku tirdzniecība |
| 016 | OC – Migrantu kontrabanda |
| 017 | OC – Noziegumi pret vidi |
| 018 | OC – Organizētā noziedzība īpašuma jomā |
| 019 | OC – Citi |
| 020 | CC – Kibernoziedzība – Citi |
| 021 | CC – Kibernoziedzība – Novēršana |
| 022 | CC – Kibernoziedzība – Izmeklēšanas atvieglošana |
| 023 | CC – Kibernoziedzība – Palīdzība cietušajiem |
| 024 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Novēršana |
| 025 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Izmeklēšanas atvieglošana |
| 026 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Palīdzība cietušajiem |
| 027 | CC – Bērnu seksuāla izmantošana, tostarp attēlu, kurā redzama bērnu seksuālā izmantošana, un bērnu pornogrāfijas izplatīšana |
| 028 | CC – Citi |
| 029 | GEN – Informācijas apmaiņa |
| 030 | GEN – Policijas vai citu iestāžu sadarbība (muita, robežsardze, izlūkošanas dienesti) |
| 031 | GEN – Tiesu ekspertīze |
| 032 | GEN – Cietušo atbalsts |
| 033 | GEN – Darbības atbalsts |
| 034 | TA – Tehniskā palīdzība – Informācija un komunikācija |
| 035 | TA – Tehniskā palīdzība – Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole |
| 036 | TA – Tehniskā palīdzība – Izvērtēšana un pētījumi, datu vākšana |
| 037 | TA – Tehniskā palīdzība – Spēju veidošana |

001

TER – Teroristu finansēšanas apkarošana

002

TER – Radikalizācijas novēršana un apkarošana

003

TER – Sabiedrisko vietu un citu viegli pieejamu mērķu aizsardzība un noturība

004

TER – Kritiskās infrastruktūras aizsardzība un noturība

005

TER – Ķīmiskās, bioloģiskās, radioaktīvās un kodolenerģijas vielas

006

TER – Sprāgstvielas

007

TER – Krīžu pārvarēšana

008

TER – Citi

009

OC – Korupcija

010

OC – Ekonomikas un finanšu noziegumi

011

OC – Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

012

OC – Narkotiskās vielas

013

OC – Nelikumīga šaujamieroču tirdzniecība

014

OC – Kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība

015

OC – Cilvēku tirdzniecība

016

OC – Migrantu kontrabanda

017

OC – Noziegumi pret vidi

018

OC – Organizētā noziedzība īpašuma jomā

019

OC – Citi

020

CC – Kibernoziedzība – Citi

021

CC – Kibernoziedzība – Novēršana

022

CC – Kibernoziedzība – Izmeklēšanas atvieglošana

023

CC – Kibernoziedzība – Palīdzība cietušajiem

024

CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Novēršana

025

CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Izmeklēšanas atvieglošana

026

CC – Bērnu seksuāla izmantošana – Palīdzība cietušajiem

027

CC – Bērnu seksuāla izmantošana, tostarp attēlu, kurā redzama bērnu seksuālā izmantošana, un bērnu pornogrāfijas izplatīšana

028

CC – Citi

029

GEN – Informācijas apmaiņa

030

GEN – Policijas vai citu iestāžu sadarbība (muita, robežsardze, izlūkošanas dienesti)

031

GEN – Tiesu ekspertīze

032

GEN – Cietušo atbalsts

033

GEN – Darbības atbalsts

034

TA – Tehniskā palīdzība – Informācija un komunikācija

035

TA – Tehniskā palīdzība – Sagatavošana, īstenošana, uzraudzība un kontrole

036

TA – Tehniskā palīdzība – Izvērtēšana un pētījumi, datu vākšana

037

TA – Tehniskā palīdzība – Spēju veidošana

2. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ DARBĪBAS VEIDA DIMENSIJU

| 001 | IKT sistēmas, sadarbspēja, datu kvalitāte (izņemot aprīkojumu) |
| --- | --- |
| 002 | Tīkli, izcilības centri, sadarbības struktūras, kopīgas darbības un operācijas |
| 003 | Kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) vai citas kopīgas operācijas |
| 004 | Ekspertu norīkošana vai nosūtīšana |
| 005 | Apmācība |
| 006 | Paraugprakses apmaiņa, semināri, konferences, sarīkojumi, izpratnes veidošanas kampaņas, komunikācijas aktivitātes |
| 007 | Pētījumi, izmēģinājuma projekti, riska novērtējumi |
| 008 | Aprīkojums |
| 009 | Transportlīdzekļi |
| 010 | Ēkas, objekti |
| 011 | Pētniecības projektu īstenošana vai citi turpmākie pasākumi |

001

IKT sistēmas, sadarbspēja, datu kvalitāte (izņemot aprīkojumu)

002

Tīkli, izcilības centri, sadarbības struktūras, kopīgas darbības un operācijas

003

Kopējas izmeklēšanas grupas (KIG) vai citas kopīgas operācijas

004

Ekspertu norīkošana vai nosūtīšana

005

Apmācība

006

Paraugprakses apmaiņa, semināri, konferences, sarīkojumi, izpratnes veidošanas kampaņas, komunikācijas aktivitātes

007

Pētījumi, izmēģinājuma projekti, riska novērtējumi

008

Aprīkojums

009

Transportlīdzekļi

010

Ēkas, objekti

011

Pētniecības projektu īstenošana vai citi turpmākie pasākumi

3. TABULA: KODI, KAS ATTIECAS UZ ĪSTENOŠANAS DIMENSIJU

| 001 | Darbības, uz kurām attiecas 12. panta 1. punkts |
| --- | --- |
| 002 | Konkrētas darbības |
| 003 | IV pielikumā uzskaitītās darbības |
| 004 | Darbības atbalsts |
| 005 | Ārkārtas palīdzība, kā minēts 25. pantā |

001

Darbības, uz kurām attiecas 12. panta 1. punkts

002

Konkrētas darbības

003

IV pielikumā uzskaitītās darbības

004

Darbības atbalsts

005

Ārkārtas palīdzība, kā minēts 25. pantā

4. TABULA. KODI, KAS ATTIECAS UZ KONKRĒTU TĒMU DIMENSIJU

| 001 | Sadarbība ar trešām valstīm |
| --- | --- |
| 002 | Darbības trešās valstīs vai saistībā ar tām |
| 003 | Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana policijas sadarbības jomā |
| 004 | Neviens no minētajiem |

001

Sadarbība ar trešām valstīm

002

Darbības trešās valstīs vai saistībā ar tām

003

Šengenas izvērtēšanas ieteikumu īstenošana policijas sadarbības jomā

004

Neviens no minētajiem

---

VII PIELIKUMS

IZDEVUMI, KAS TIESĪGI SAŅEMT DARBĪBAS ATBALSTU

| 1. | Saistībā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi ar darbības atbalstu dalībvalstu programmu ietvaros sedz:






  a) | tādu ar drošību saistītu ES un – attiecīgā gadījumā – valsts IKT sistēmu uzturēšanu un palīdzības dienesta atbalstu, kuras sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tādu ar drošību saistītu ES un – attiecīgā gadījumā – valsts IKT sistēmu uzturēšanu un palīdzības dienesta atbalstu, kuras sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu;

| b) | tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

b)

tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu.

| 2. | Saistībā ar 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi ar darbības atbalstu dalībvalstu programmu ietvaros sedz:






  a) | tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju;

| b) | tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

b)

tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu.

| 3. | Saistībā ar 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā noteikto konkrēto mērķi ar darbības atbalstu dalībvalstu programmu ietvaros sedz:






  a) | tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tāda tehniskā aprīkojuma vai transportlīdzekļu uzturēšanu, ko izmanto darbībām, lai novērstu, atklātu un izmeklētu smagus noziegumus un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju;

| b) | tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

b)

tā personāla izmaksas, kas sekmē šīs regulas mērķu sasniegšanu.

| 4. | Izdevumiem par darbībām, kas nav atbalsttiesīgas saskaņā ar 5. panta 5. punktu, finansējumu nepiešķir. |
| --- | --- |

4.

---

VIII PIELIKUMS

IZNĀKUMA UN REZULTĀTU RĀDĪTĀJI, KĀ MINĒTS 27. PANTA 3. PUNKTĀ

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā

Iznākuma rādītāji

| 1. | Dalībnieku skaits mācību aktivitātēs |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ekspertu sanāksmju/semināru/mācību apmeklējumu skaits |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izveidoto/pielāgoto/uzturēto IKT sistēmu skaits |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iegādāto aprīkojuma vienību skaits |
| --- | --- |

4.

Rezultātu rādītāji

| 5. | To IKT sistēmu skaits, kas padarītas sadarbspējīgas dalībvalstīs/ar ES un decentralizētām informācijas sistēmām, kas saistītas ar drošību / ar starptautiskām datubāzēm |
| --- | --- |

5.

| 6. | To administratīvo vienību skaits, kuras ir izveidojušas jaunus vai pielāgojušas pastāvošos informācijas apmaiņas mehānismus/procedūras/rīkus/norādījumus informācijas apmaiņai ar citām dalībvalstīm / Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām / trešām valstīm / starptautiskām organizācijām |
| --- | --- |

6.

| 7. | To dalībnieku skaits, kuri uzskata, ka mācības ir noderīgas viņu darbam |
| --- | --- |

7.

| 8. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētajā mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences |
| --- | --- |

8.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā

Iznākuma rādītāji

| 1. | Pārrobežu operāciju skaits, atsevišķi norādot:






  1.1. | kopēju izmeklēšanas grupu skaitu |
| --- | --- | --- |

1.

1.1.

kopēju izmeklēšanas grupu skaitu

| 1.2. | operatīvo ES politikas cikla/EMPACT darbību skaitu |
| --- | --- |

1.2.

operatīvo ES politikas cikla/EMPACT darbību skaitu

| 2. | Ekspertu sanāksmju/semināru/mācību apmeklējumu / kopīgu nodarbību skaits |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iegādāto aprīkojuma vienību skaits |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pārrobežu operāciju nolūkiem iegādāto transportlīdzekļu skaits |
| --- | --- |

4.

Rezultātu rādītāji

| 5. | Aplēstā saistībā ar pārrobežu operācijām iesaldēto aktīvu vērtība |
| --- | --- |

5.

| 6. | Saistībā ar pārrobežu operācijām konfiscēto nelikumīgo narkotisko vielu daudzums pēc produkta veida (1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Saistībā ar pārrobežu operācijām konfiscēto ieroču daudzums pēc ieroču veida (2) |
| --- | --- |

7.

| 8. | To administratīvo vienību skaits, kuras ir izstrādājušas/pielāgojušas pastāvošos mehānismus/procedūras/rīkus/norādījumus sadarbībai ar citām dalībvalstīm / Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām / trešām valstīm / starptautiskām organizācijām |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pārrobežu operācijās iesaistīto darbinieku skaits |
| --- | --- |

9.

| 10. | Īstenoto Šengenas izvērtēšanas ieteikumu skaits |
| --- | --- |

10.

Konkrētais mērķis, kas noteikts 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā

Iznākuma rādītāji

| 1. | Dalībnieku skaits mācību aktivitātēs |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apmaiņas programmu/semināru/mācību apmeklējumu skaits |
| --- | --- |

2.

| 3. | Iegādāto aprīkojuma vienību skaits |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iegādāto transportlīdzekļu skaits |
| --- | --- |

4.

| 5. | Uzbūvēto/iegādāto/modernizēto infrastruktūras vienību/drošības jomā relevantu objektu/rīku/mehānismu skaits |
| --- | --- |

5.

| 6. | Noziedzības novēršanas projektu skaits |
| --- | --- |

6.

| 7. | To projektu skaits, ar kuriem palīdz noziegumos cietušajiem |
| --- | --- |

7.

| 8. | Noziegumos cietušo skaits, kuriem ir palīdzēts |
| --- | --- |

8.

Rezultātu rādītāji

| 9. | Radikalizācijas novēršanai izstrādāto/paplašināto iniciatīvu skaits |
| --- | --- |

9.

| 10. | Liecinieku un trauksmes cēlēju aizsardzībai/atbalstīšanai izstrādāto/paplašināto iniciatīvu skaits |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kritiskās infrastruktūras/sabiedrisko vietu skaits, kurām ir jaunas/pielāgotas ierīces aizsardzībai pret risku drošības jomā |
| --- | --- |

11.

| 12. | To dalībnieku skaits, kuri uzskata, ka mācību aktivitāte ir noderīga viņu darbam |
| --- | --- |

12.

| 13. | To dalībnieku skaits, kuri trīs mēnešus pēc mācību aktivitātes ziņo, ka izmanto minētajā mācību aktivitātē apgūtās prasmes un kompetences |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Narkotiku veidu sadalījums (pamatojoties uz kategorijām, kas izmantotas ziņojumos par nelegālajām narkotikām – ES ziņojumā par narkotiku tirgiem, Eiropas ziņojumā par narkotikām, kā arī EMCDDA statistikas biļetenā):

| — | kanabiss, |
| --- | --- |

—

kanabiss,

| — | opioīdi, tostarp heroīns, |
| --- | --- |

—

opioīdi, tostarp heroīns,

| — | kokaīns, |
| --- | --- |

—

kokaīns,

| — | sintētiskās narkotikas, tostarp amfetamīna tipa stimulanti (tostarp amfetamīns un metamfetamīns) un MDMA, |
| --- | --- |

—

sintētiskās narkotikas, tostarp amfetamīna tipa stimulanti (tostarp amfetamīns un metamfetamīns) un MDMA,

| — | jaunas psihoaktīvas vielas, |
| --- | --- |

—

jaunas psihoaktīvas vielas,

| — | citas nelegālas narkotikas. |
| --- | --- |

—

citas nelegālas narkotikas.

(2)  Ieroču veidu sadalījums (pamatojoties uz spēkā esošajiem tiesību aktiem, proti, Padomes Direktīvu 91/477/EEK (1991. gada 18. jūnijs) par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli. Ierosinātās kategorijas ir vienkāršotas salīdzinājumā ar tām kategorijām, kas minētas Direktīvas 91/477/EEK I pielikumā, un atbilst tām kategorijām Šengenas Informācijas sistēmā, ko izmanto valstu iestādes):

| — | kara ieroči – automātiskie šaujamieroči un lielkalibra šaujamieroči (prettanku ieroči, raķešu palaišanas iekārta, mīnmetējs u. tml.), |
| --- | --- |

—

kara ieroči – automātiskie šaujamieroči un lielkalibra šaujamieroči (prettanku ieroči, raķešu palaišanas iekārta, mīnmetējs u. tml.),

| — | citi īsstobra šaujamieroči – revolveri un pistoles (tostarp salūta un akustiskie ieroči), |
| --- | --- |

—

citi īsstobra šaujamieroči – revolveri un pistoles (tostarp salūta un akustiskie ieroči),

| — | citi garstobra šaujamieroči – šautenes un bises (tostarp salūta un akustiskie ieroči). |
| --- | --- |

—

citi garstobra šaujamieroči – šautenes un bises (tostarp salūta un akustiskie ieroči).

---

| 6.7.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 268/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 268/39

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 30/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido iekšējās drošības fondu

(2021/C 268/02)

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2018. gada 15. jūnijā nāca klajā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Iekšējās drošības fonda izveidi (1) (turpmāk “IDF” vai “fonds”) daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2021.–2027. gadam 5. izdevumu kategorijā (Drošība un aizsardzība). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eiropas Parlaments 2019. gada 13. marta plenārsēdē pieņēma nostāju pirmajā lasījumā (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinumu pieņēma 2018. gada 18. oktobra plenārsēdē (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Reģionu komiteja atzinumu par šo fondu nesniedza. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Padome 2019. gada 7. jūnijā pieņēma daļēju vispārēju pieeju (4), kas kalpoja kā sākotnējas pilnvaras sarunām ar Eiropas Parlamentu. Padome 2020. gada 12. oktobrī pieņēma pilnīgu vispārēju pieeju (5) attiecībā uz minēto priekšlikumu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Likumdevēji 2019. gada otrajā pusgadā sāka sarunas. Trialogā 2020. gada 10. decembrī likumdevēji panāca provizorisku vienošanos, kas tika iesniegta Pastāvīgo pārstāvju komitejas sanāksmē 2020. gada 16. decembrī (6). Sanāksmē prezidentvalsts iesniegtais teksts saņēma vajadzīgo atbalstu no delegācijām. Pēc tam darbs turpinājās tehniskā līmenī, jo īpaši lai pabeigtu izstrādāt dažus apsvērumus, terminoloģiju, noteikumus par atpakaļejošu spēku, ar ko nodrošina finansējuma nepārtrauktību, un rādītājus. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja analizēja galīgo kompromisa tekstu (7), lai panāktu vienošanos 2021. gada 24. februāra sanāksmē. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja (LIBE) 2021. gada 1. martā apstiprināja politisku vienošanos. LIBE komitejas priekšsēdētājs nosūtīja vēstuli Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam, kurā apstiprināja, ka gadījumā, ja Padome šo tekstu apstiprinās pirmajā lasījumā, tad pēc juristu lingvistu veiktas pārskatīšanas Parlaments apstiprinās Padomes nostāju savā otrajā lasījumā. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2021. gada 10. marta sanāksmē apstiprināja politisko vienošanos (8). |
| --- | --- |

9.

II.   MĒRĶIS

| 10. | Fonda politikas mērķis ir veicināt augsta līmeņa drošību Savienībā, jo īpaši, novēršot un apkarojot terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību, atbalstot un aizsargājot noziegumā cietušos, kā arī gatavojoties ar drošību saistītiem incidentiem, riskiem un krīzēm, aizsargājot pret tiem un tos efektīvi pārvaldot šīs regulas darbības jomas ietvaros. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Fonds sekmēs šādu īpašo mērķu sasniegšanu: i) uzlabot un sekmēt informācijas apmaiņu starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un attiecīgajām Savienības struktūrām un to iekšienē un attiecīgā gadījumā ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām; ii) uzlabot un pastiprināt pārrobežu sadarbību, tostarp kopīgas operācijas, ko starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un to iekšienē veic saistībā ar terorismu un smago un organizēto noziedzību ar pārrobežu dimensiju; iii) atbalstīt dalībvalstu spēju stiprināšanu saistībā ar noziedzības, terorisma un radikalizācijas novēršanu un apkarošanu, kā arī ar drošību saistītu incidentu, risku un krīžu pārvaldību. |
| --- | --- |

11.

III.   PADOMES PIRMĀ LASĪJUMA NOSTĀJAS ANALĪZE

| 12. | Eiropas Parlaments un Padome risināja sarunas, lai panāktu vienošanos posmā, kad tiek apstiprināta Padomes nostāja pirmajā lasījumā (“agrīna otrā lasījuma vienošanās”). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Padomes nostājas pirmajā lasījumā teksts atbilst kompromisam, kas panākts Eiropas Parlamenta un Padomes sarunās, kuras sekmēja Komisija. Šā kompromisa galvenie elementi ir apkopoti turpmāk. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Finansēšanas aģentūras. Teksta 17. pantā ir pievienots punkts, kas izņēmuma kārtā Savienības aģentūrām dod tiesības saņemt finansējumu Savienības darbību ietvaros, ja tās palīdz īstenot Savienības darbības, kas ir aģentūru kompetencē, un ja minētās darbības netiek segtas ar Savienības ieguldījumu aģentūru budžetā, izmantojot gada budžetu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pasākumi trešās valstīs un saistībā ar tām. Ar Eiropas Parlamentu tika panākts kompromiss attiecībā uz papildinājumu 8. pantā, ka ievērojamai daļai no tematiskā mehānisma finansējuma būtu jāatbalsta darbības trešās valstīs vai saistībā ar tām, “lai sniegtu ieguldījumu ārējās migrācijas pārvaldībā”. Formulējums tika mainīts uz “apkarot un novērst noziedzību, tostarp narkotiku tirdzniecību un cilvēku tirdzniecību, un palīdzētu apkarot pārrobežu noziedzīgos kontrabandas tīklus”. |
| --- | --- |

15.

| 16. | “Izlūkdienestu sadarbība”. Eiropas Parlamenta nostājā bija iekļauts grozījums, ar ko ievieš kopējas izlūkošanas kultūras izveidi kā ceturto īpašo mērķi. Kā kompromiss tika panākta provizoriska vienošanās par apsvērumu attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu par smago un organizēto noziedzību un terorismu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Standarta aprīkojums. Komisijas priekšlikuma 4. panta 3. punkta b) apakšpunkts, ar kuru no finansējuma būtu izslēgta standarta aprīkojuma iegāde vai apkope, ir aizstāts ar apsvērumu. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Darbības, kuras nav atbalsttiesīgas, bet kurām ārkārtas situācijās vajadzētu būt atbalsttiesīgām. 4. panta 3. punktā salīdzinājumā ar Komisijas priekšlikumu ir ierobežotāks skaits darbību, kuras nav atbalsttiesīgas, tomēr ārkārtas situācijās ir atbalsttiesīgas. Piemēram, darbības militāros vai aizsardzības nolūkos joprojām nav atbalsttiesīgas. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Aprīkojuma iepirkums. Piešķīruma procents dalībvalsts programmā, kuru var izmantot aprīkojuma iepirkumam, ir palielināts no 15 % Komisijas priekšlikumā līdz 35 %. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Darbības atbalsts. Piešķīruma procents, kuru var izmantot darbības atbalstam, ir palielināts no 10 % līdz 20 %. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Deleģētie akti pret īstenošanas aktiem. Komisija pieņems darba programmas ar īstenošanas aktiem (pārbaudes procedūra). |
| --- | --- |

21.

IV.   NOBEIGUMS

| 22. | Padomes nostāja pirmajā lasījumā atspoguļo kompromisu, par kuru ar Komisijas atbalstu ir panākta vienošanās starp Padomi un Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Padome uzskata, ka tās nostāja pirmajā lasījumā ir līdzsvarots kompromiss un ka pēc pieņemšanas jaunajai regulai būs būtiska nozīme terorisma un radikalizācijas, smagās un organizētās noziedzības, un kibernoziedzības novēršanā un apkarošanā un tādējādi tā sniegs ieguldījumu augsta drošības līmeņa garantēšanā Savienībā. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Dok. 10154/18 + ADD 1.

(2)  Dok. 7404/19.

(3)  Dok. 13774/18.

(4)  Dok. 10137/19.

(5)  Dok. 11945/20 + COR 1.

(6)  Dok. 13862/1/20 REV 1.

(7)  Dok. 6106/2/21 REV 1.

(8)  Dok. 6691/21.

---