# Euroopan unionin C 233/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 233 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta16. kesäkuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 233

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta16. kesäkuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | III   Valmistavat säädökset |
| | NEUVOSTO |
| 2021/C 233/01 | Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 23/2021 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisestaHyväksytty neuvostossa 27 päivänä toukokuuta 2021 | 1 |
| 2021/C 233/02 | Neuvoston perustelut: Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 23/2021 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta | 42 |

Sisältö

Sivu

III   Valmistavat säädökset

NEUVOSTO

2021/C 233/01

Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 23/2021 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisestaHyväksytty neuvostossa 27 päivänä toukokuuta 2021

1

2021/C 233/02

Neuvoston perustelut: Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 23/2021 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta

42

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistavat säädökset

NEUVOSTO

| 16.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/1

---

NEUVOSTON ENSIMMÄISESSÄ KÄSITTELYSSÄ VAHVISTAMA KANTA (EU) N:o 23/2021

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta

Hyväksytty neuvostossa 27 päivänä toukokuuta 2021

2021/C 233/01

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 46 artiklan d alakohdan, 149 artiklan, 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 164 artiklan, 175 artiklan kolmannen kohdan ja 349 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17 päivänä marraskuuta 2017 yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jäljempänä ’pilari’, vastauksena Euroopan sosiaalisiin haasteisiin. Pilarin 20 keskeistä periaatetta on jaettu kolmeen ryhmään: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus. Kyseiset pilarin 20 periaatetta olisi otettava huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) mukaisessa toiminnassa. Pilarin täytäntöönpanon edistämiseksi ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin sekä työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden toimintapolitiikan aloilla käytössä oleviin järjestelmiin; näin lujitettaisiin taloudellista, alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17 päivänä marraskuuta 2017 yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jäljempänä ’pilari’, vastauksena Euroopan sosiaalisiin haasteisiin. Pilarin 20 keskeistä periaatetta on jaettu kolmeen ryhmään: yhtäläiset mahdollisuudet ja pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset työolot sekä sosiaalinen suojelu ja osallisuus. Kyseiset pilarin 20 periaatetta olisi otettava huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) mukaisessa toiminnassa. Pilarin täytäntöönpanon edistämiseksi ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin sekä työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden toimintapolitiikan aloilla käytössä oleviin järjestelmiin; näin lujitettaisiin taloudellista, alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 174 artiklan mukaisesti.

| (2) | Unionin tasolla kansallisten uudistusten prioriteetit määritellään ja niiden toteutusta seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson, jäljempänä ’eurooppalainen ohjausjakso’, puitteissa. Jäsenvaltiot laativat omat monivuotiset kansalliset investointistrategiansa tukemaan näitä uudistusten painopisteitä. Kyseiset strategiat olisi esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä sellaisten ensisijaisten investointihankkeiden suunnittelemiseksi ja koordinoimiseksi, joille myönnetään unionin tai kansallista rahoitusta. Niillä olisi tuettava myös unionin rahoituksen käyttämistä johdonmukaisella tavalla ja sitä, että tarvittaessa maksimoidaan etenkin Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta, joiden erityistavoitteet ja tuen soveltamisala vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/... (4) (1), ESR+:sta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) ... (5) (2) perustetusta Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta (EMKVR), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1305/2013 (6) perustetusta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (7) (3) perustetusta Euroopan investointien vakautusjärjestelystä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/523 (8) perustetusta InvestEU-ohjelmasta, jäljempänä ’InvestEU-ohjelma’, tuetuista ohjelmista saatavan rahoitustuen lisäarvo. |
| --- | --- |

(2)

Unionin tasolla kansallisten uudistusten prioriteetit määritellään ja niiden toteutusta seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson, jäljempänä ’eurooppalainen ohjausjakso’, puitteissa. Jäsenvaltiot laativat omat monivuotiset kansalliset investointistrategiansa tukemaan näitä uudistusten painopisteitä. Kyseiset strategiat olisi esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä sellaisten ensisijaisten investointihankkeiden suunnittelemiseksi ja koordinoimiseksi, joille myönnetään unionin tai kansallista rahoitusta. Niillä olisi tuettava myös unionin rahoituksen käyttämistä johdonmukaisella tavalla ja sitä, että tarvittaessa maksimoidaan etenkin Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta, joiden erityistavoitteet ja tuen soveltamisala vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/... (4) (1), ESR+:sta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) ... (5) (2) perustetusta Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastosta (EMKVR), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1305/2013 (6) perustetusta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (7) (3) perustetusta Euroopan investointien vakautusjärjestelystä ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/523 (8) perustetusta InvestEU-ohjelmasta, jäljempänä ’InvestEU-ohjelma’, tuetuista ohjelmista saatavan rahoitustuen lisäarvo.

| (3) | Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan tarkistetut suuntaviivat hyväksyttiin neuvoston päätöksellä (EU) 2020/1512 (9). Kyseisten suuntaviivojen teksti on yhdenmukaistettu pilarin periaatteiden kanssa, tarkoituksena parantaa Euroopan kilpailukykyä ja tehdä siitä houkuttelevampi kohde investoinneille, työpaikkojen luomiselle ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiselle. Jotta varmistetaan, että ESR+ on täysin yhdenmukainen kyseisten suuntaviivojen kanssa, etenkin työllisyyden ja koulutuksen sekä sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja syrjinnän torjunnan osalta, ESR+:lla olisi tuettava jäsenvaltioita ottaen huomioon SEUT 121 artiklan 2 kohdan nojalla annetut asiaa koskevat yhdennetyt suuntaviivat ja SEUT 148 artiklan 2 ja 4 kohdan nojalla annetut maakohtaiset suositukset ja tarvittaessa kansallisiin strategioihin perustuvat kansalliset uudistusohjelmat. ESR+:lla olisi edistettävä myös unionin keskeisten aloitteiden ja toimien täytäntöönpanon kannalta merkityksellisiä seikkoja, etenkin 10 päivänä kesäkuuta 2016 annettua komission tiedonantoa ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle”, 30 päivänä syyskuuta 2020 annettua komission tiedonantoa ”Eurooppalainen koulutusalue” ja 7 päivänä lokakuuta 2020 annettua komission tiedonantoa ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” sekä 15 päivänä helmikuuta 2016 annettua neuvoston suositusta pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille, 19 päivänä joulukuuta 2016 annettua neuvoston suositusta taitojen parantamisesta, 30 päivänä lokakuuta 2020 annettua neuvoston suositusta ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja 12 päivänä maaliskuuta 2021 annettua neuvoston suositusta romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan tarkistetut suuntaviivat hyväksyttiin neuvoston päätöksellä (EU) 2020/1512 (9). Kyseisten suuntaviivojen teksti on yhdenmukaistettu pilarin periaatteiden kanssa, tarkoituksena parantaa Euroopan kilpailukykyä ja tehdä siitä houkuttelevampi kohde investoinneille, työpaikkojen luomiselle ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiselle. Jotta varmistetaan, että ESR+ on täysin yhdenmukainen kyseisten suuntaviivojen kanssa, etenkin työllisyyden ja koulutuksen sekä sosiaalisen syrjäytymisen, köyhyyden ja syrjinnän torjunnan osalta, ESR+:lla olisi tuettava jäsenvaltioita ottaen huomioon SEUT 121 artiklan 2 kohdan nojalla annetut asiaa koskevat yhdennetyt suuntaviivat ja SEUT 148 artiklan 2 ja 4 kohdan nojalla annetut maakohtaiset suositukset ja tarvittaessa kansallisiin strategioihin perustuvat kansalliset uudistusohjelmat. ESR+:lla olisi edistettävä myös unionin keskeisten aloitteiden ja toimien täytäntöönpanon kannalta merkityksellisiä seikkoja, etenkin 10 päivänä kesäkuuta 2016 annettua komission tiedonantoa ”Uusi osaamisohjelma Euroopalle”, 30 päivänä syyskuuta 2020 annettua komission tiedonantoa ”Eurooppalainen koulutusalue” ja 7 päivänä lokakuuta 2020 annettua komission tiedonantoa ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” sekä 15 päivänä helmikuuta 2016 annettua neuvoston suositusta pitkäaikaistyöttömien integroitumisesta työmarkkinoille, 19 päivänä joulukuuta 2016 annettua neuvoston suositusta taitojen parantamisesta, 30 päivänä lokakuuta 2020 annettua neuvoston suositusta ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja 12 päivänä maaliskuuta 2021 annettua neuvoston suositusta romanien tasa-arvosta, osallisuudesta ja osallistumisesta.

| (4) | Neuvosto hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2017 päätelmät ”Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistaminen: EU:n vastaus kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een”. Neuvosto painotti, että on tärkeää saavuttaa kestävä kehitys tasapainoisesti ja yhdennetysti sen kolmessa eri ulottuvuudessa eli taloudessa, sosiaalisissa kysymyksissä ja ympäristön alalla. On äärimmäisen tärkeää sisällyttää kestävä kehitys kaikkiin unionin sisäisiin ja ulkoisiin toimintapolitiikan aloihin ja että unioni on kunnianhimoinen politiikkatoimissaan, joilla se vastaa globaaleihin haasteisiin. Neuvosto suhtautui myönteisesti 22 päivänä marraskuuta 2016 annettuun komission tiedonantoon ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi” ensimmäisenä toimena Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen tavoitteiden, jäljempänä ’kestävän kehityksen tavoitteet’, valtavirtaistamiseksi sekä kestävän kehityksen soveltamiseksi kaikkea unionin toimintapolitiikkaa ohjaavana keskeisenä periaatteena, myös sen rahoitusvälineiden kautta. ESR+:lla olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa poistamalla köyhyyden äärimmäiset muodot (kestävän kehityksen tavoite 1), takaamalla laadukas ja kaikille avoin koulutus (kestävän kehityksen tavoite 4), edistämällä sukupuolten välistä tasa-arvoa (kestävän kehityksen tavoite 5), edistämällä vakaata, osallistavaa ja kestävää talouskasvua, täyttä ja tuottavaa työllisyyttä ja ihmisarvoista työtä kaikille (kestävän kehityksen tavoite 8) sekä vähentämällä epätasa-arvoa (kestävän kehityksen tavoite 10). |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto hyväksyi 20 päivänä kesäkuuta 2017 päätelmät ”Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistaminen: EU:n vastaus kestävän kehityksen toimintaohjelmaan Agenda 2030:een”. Neuvosto painotti, että on tärkeää saavuttaa kestävä kehitys tasapainoisesti ja yhdennetysti sen kolmessa eri ulottuvuudessa eli taloudessa, sosiaalisissa kysymyksissä ja ympäristön alalla. On äärimmäisen tärkeää sisällyttää kestävä kehitys kaikkiin unionin sisäisiin ja ulkoisiin toimintapolitiikan aloihin ja että unioni on kunnianhimoinen politiikkatoimissaan, joilla se vastaa globaaleihin haasteisiin. Neuvosto suhtautui myönteisesti 22 päivänä marraskuuta 2016 annettuun komission tiedonantoon ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi” ensimmäisenä toimena Yhdistyneiden kansakuntien (YK) kestävän kehityksen tavoitteiden, jäljempänä ’kestävän kehityksen tavoitteet’, valtavirtaistamiseksi sekä kestävän kehityksen soveltamiseksi kaikkea unionin toimintapolitiikkaa ohjaavana keskeisenä periaatteena, myös sen rahoitusvälineiden kautta. ESR+:lla olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa poistamalla köyhyyden äärimmäiset muodot (kestävän kehityksen tavoite 1), takaamalla laadukas ja kaikille avoin koulutus (kestävän kehityksen tavoite 4), edistämällä sukupuolten välistä tasa-arvoa (kestävän kehityksen tavoite 5), edistämällä vakaata, osallistavaa ja kestävää talouskasvua, täyttä ja tuottavaa työllisyyttä ja ihmisarvoista työtä kaikille (kestävän kehityksen tavoite 8) sekä vähentämällä epätasa-arvoa (kestävän kehityksen tavoite 10).

| (5) | Viimeaikaiset ja käynnissä olevat kehityssuuntaukset ovat lisänneet rakenteellisia haasteita, jotka johtuvat talouden globalisaatiosta, sosiaalisesta eriarvoisuudesta, muuttovirtojen ja kasvaneiden turvallisuusuhkien hallinnasta, siirtymisestä puhtaaseen energiaan, teknologian muutoksista, väestön vähenemisestä, työttömyydestä, erityisesti nuorisotyöttömyydestä, työvoiman yhä nopeammasta ikääntymisestä sekä taitojen ja työvoiman kysynnän ja tarjonnan kasvavasta epäsuhdasta työmarkkinoilla joillakin sektoreilla ja alueilla ja etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yritykset). Vihreä ja digitaalinen siirtymä ja Euroopan teollisten ekosysteemien muutos tuovat todennäköisesti mukanaan monia uusia mahdollisuuksia, kunhan niiden rinnalla on käytettävissä oikeanlaisia taitoja ja toteutetaan oikeanlaisia työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa ja -toimintaa. Työelämän muuttuvat realiteetit huomioon ottaen unionin olisi oltava valmistautunut kohtaamaan nykyiset ja tulevat haasteet investoimalla relevanttiin osaamiseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, tekemällä kasvusta entistä osallistavampaa ja parantamalla työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa ottaen huomioon taloudellinen ja teollinen kestävyys, työvoiman liikkuvuus ja pyrkien aikaansaamaan työmarkkinat, joilla sukupuolet ovat tasapuolisesti edustettuina. |
| --- | --- |

(5)

Viimeaikaiset ja käynnissä olevat kehityssuuntaukset ovat lisänneet rakenteellisia haasteita, jotka johtuvat talouden globalisaatiosta, sosiaalisesta eriarvoisuudesta, muuttovirtojen ja kasvaneiden turvallisuusuhkien hallinnasta, siirtymisestä puhtaaseen energiaan, teknologian muutoksista, väestön vähenemisestä, työttömyydestä, erityisesti nuorisotyöttömyydestä, työvoiman yhä nopeammasta ikääntymisestä sekä taitojen ja työvoiman kysynnän ja tarjonnan kasvavasta epäsuhdasta työmarkkinoilla joillakin sektoreilla ja alueilla ja etenkin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yritykset). Vihreä ja digitaalinen siirtymä ja Euroopan teollisten ekosysteemien muutos tuovat todennäköisesti mukanaan monia uusia mahdollisuuksia, kunhan niiden rinnalla on käytettävissä oikeanlaisia taitoja ja toteutetaan oikeanlaisia työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa ja -toimintaa. Työelämän muuttuvat realiteetit huomioon ottaen unionin olisi oltava valmistautunut kohtaamaan nykyiset ja tulevat haasteet investoimalla relevanttiin osaamiseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, tekemällä kasvusta entistä osallistavampaa ja parantamalla työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa ottaen huomioon taloudellinen ja teollinen kestävyys, työvoiman liikkuvuus ja pyrkien aikaansaamaan työmarkkinat, joilla sukupuolet ovat tasapuolisesti edustettuina.

| (6) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (10) (4) luodaan puitteet EAKR:n, ESR+:n, koheesiorahaston, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (11) (5) perustetun oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, EMKVR:n, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF), sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ja osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa perustettavan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen toiminnalle ja vahvistetaan erityisesti yhteistyössä hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallintoa ja valvontaa koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja säännöt. Sen vuoksi on aiheellista täsmentää ESR+:n yleiset tavoitteet ja antaa erityissäännöksiä siitä, minkä tyyppisiä toimia ESR+:sta voidaan rahoittaa. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (10) (4) luodaan puitteet EAKR:n, ESR+:n, koheesiorahaston, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (11) (5) perustetun oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, EMKVR:n, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF), sisäisen turvallisuuden rahaston (ISF) ja osana yhdennetyn rajaturvallisuuden rahastoa perustettavan rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen toiminnalle ja vahvistetaan erityisesti yhteistyössä hallinnoitavien unionin rahastojen ohjelmasuunnittelua, seurantaa, arviointia, hallintoa ja valvontaa koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja säännöt. Sen vuoksi on aiheellista täsmentää ESR+:n yleiset tavoitteet ja antaa erityissäännöksiä siitä, minkä tyyppisiä toimia ESR+:sta voidaan rahoittaa.

| (7) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (12), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, vahvistetaan unionin yleisen talousarvion, jäljempänä ’unionin talousarvio’, toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitusvälineitä, talousarviotakuita, rahoitusapua ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt. Avustusten yhteisrahoitus voi olla peräisin tuensaajien omista varoista, hankkeen tuottamasta tulosta tai kolmansien osapuolten rahoitusosuuksista tai luontoissuorituksista. ESR+:sta suoraan tai välillisesti hallinnoitaviin toimenpiteisiin sovelletaan varainhoitoasetusta, jotta varmistetaan unionin ohjelmien toteutuksen johdonmukaisuus. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (12), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, vahvistetaan unionin yleisen talousarvion, jäljempänä ’unionin talousarvio’, toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitusvälineitä, talousarviotakuita, rahoitusapua ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt. Avustusten yhteisrahoitus voi olla peräisin tuensaajien omista varoista, hankkeen tuottamasta tulosta tai kolmansien osapuolten rahoitusosuuksista tai luontoissuorituksista. ESR+:sta suoraan tai välillisesti hallinnoitaviin toimenpiteisiin sovelletaan varainhoitoasetusta, jotta varmistetaan unionin ohjelmien toteutuksen johdonmukaisuus.

| (8) | Tämän asetuksen mukaiset unionin rahoituksen muodot ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä voidaan saavuttaa toimenpiteiden erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi tässä yhteydessä harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua rahoitusmuotoa, joka ei perustu kustannuksiin. Kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomiseen integroimiseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2021/... (4). 94 artiklan mukaisesti komissio voi korvata menoja jäsenvaltioille, jotka käyttävät yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja, mukaan lukien kertakorvaukset. |
| --- | --- |

(8)

Tämän asetuksen mukaiset unionin rahoituksen muodot ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä voidaan saavuttaa toimenpiteiden erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi tässä yhteydessä harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua rahoitusmuotoa, joka ei perustu kustannuksiin. Kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomiseen integroimiseen liittyvien toimenpiteiden toteuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2021/... (4). 94 artiklan mukaisesti komissio voi korvata menoja jäsenvaltioille, jotka käyttävät yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja, mukaan lukien kertakorvaukset.

| (9) | Jotta voidaan sujuvoittaa ja yksinkertaistaa rahoitusympäristöä ja lisätä synergiamahdollisuuksia yhdennettyjen rahoitusmallien avulla, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 223/2014 (13) perustetun vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1296/2013 (14) perustetusta työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta tuetut toimet olisi sisällytettävä ESR+:aan. ESR+:n olisi koostuttava kahdesta toimintalohkosta, jotka ovat yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko, jäljempänä ’ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko’, ja suoraan ja välillisesti hallinnoitava työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko, jäljempänä ’EaSI-toimintalohko’. Näin voitaisiin vähentää eri rahastojen hallinnointiin liittyvää hallinnollista rasitusta etenkin jäsenvaltioissa ja tuensaajien osalta ja pitää voimassa yksinkertaisempia sääntöjä yksinkertaisempien toimien osalta, kuten esimerkiksi elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakelussa. |
| --- | --- |

(9)

Jotta voidaan sujuvoittaa ja yksinkertaistaa rahoitusympäristöä ja lisätä synergiamahdollisuuksia yhdennettyjen rahoitusmallien avulla, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 223/2014 (13) perustetun vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1296/2013 (14) perustetusta työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta tuetut toimet olisi sisällytettävä ESR+:aan. ESR+:n olisi koostuttava kahdesta toimintalohkosta, jotka ovat yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko, jäljempänä ’ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko’, ja suoraan ja välillisesti hallinnoitava työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko, jäljempänä ’EaSI-toimintalohko’. Näin voitaisiin vähentää eri rahastojen hallinnointiin liittyvää hallinnollista rasitusta etenkin jäsenvaltioissa ja tuensaajien osalta ja pitää voimassa yksinkertaisempia sääntöjä yksinkertaisempien toimien osalta, kuten esimerkiksi elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakelussa.

| (10) | Koska ESR+:n soveltamisala laajenee, on aiheellista, että pyrkimyksiä parantaa työmarkkinoiden toimivuutta ja edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutukseen ja koulutuksen laatua, jotta voidaan tukea koulutusjärjestelmiin palaamista, edistää sosiaalista osallisuutta, helpottaa terveydenhuollon saatavuutta haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta ja edistää köyhyyden poistamista, ei toteuteta ainoastaan yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavassa toimintalohkossa, vaan että unionin tasolla edellytettyjen toimenpiteiden toteutuksessa EaSI-toimintalohkon osalta käytetään myös suoraa tai välillistä hallinnointia. |
| --- | --- |

(10)

Koska ESR+:n soveltamisala laajenee, on aiheellista, että pyrkimyksiä parantaa työmarkkinoiden toimivuutta ja edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutukseen ja koulutuksen laatua, jotta voidaan tukea koulutusjärjestelmiin palaamista, edistää sosiaalista osallisuutta, helpottaa terveydenhuollon saatavuutta haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta ja edistää köyhyyden poistamista, ei toteuteta ainoastaan yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavassa toimintalohkossa, vaan että unionin tasolla edellytettyjen toimenpiteiden toteutuksessa EaSI-toimintalohkon osalta käytetään myös suoraa tai välillistä hallinnointia.

| (11) | Tässä asetuksessa vahvistetaan ESR+:n koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (15) 18 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Siinä olisi täsmennettävä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahat ja EaSI-toimintalohkon puitteissa toteutettuihin toimenpiteisiin kohdennetut määrärahat. |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa vahvistetaan ESR+:n koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (15) 18 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Siinä olisi täsmennettävä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahat ja EaSI-toimintalohkon puitteissa toteutettuihin toimenpiteisiin kohdennetut määrärahat.

| (12) | Jotta voidaan helpottaa EaSI-toimintalohkon erityisten ja operatiivisten tavoitteiden toteuttamista, ESR+:sta olisi tuettava tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyviä toimia, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimia, kun taas viestintä- ja tiedonlevittämistoimien olisi oltava osa EaSI-toimintalohkon tukikelpoisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(12)

Jotta voidaan helpottaa EaSI-toimintalohkon erityisten ja operatiivisten tavoitteiden toteuttamista, ESR+:sta olisi tuettava tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyviä toimia, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimia, kun taas viestintä- ja tiedonlevittämistoimien olisi oltava osa EaSI-toimintalohkon tukikelpoisia toimenpiteitä.

| (13) | ESR+:lla olisi pyrittävä edistämään työllisyyttä aktiivisilla toimilla, joiden ansiosta erityisesti nuoret etenkin vahvistetun nuorisotakuun kautta, pitkäaikaistyöttömät, muita heikommassa asemassa työmarkkinoilla olevat ryhmät ja työelämän ulkopuolella olevat pääsevät työmarkkinoille ja pääsevät palaamaan työmarkkinoille, sekä tukemalla itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteisötaloutta. ESR+:lla olisi pyrittävä tehostamaan työmarkkinoiden toimintaa tukemalla työmarkkinalaitosten, kuten julkisten työvoimapalvelujen, nykyaikaistamista, jotta parannetaan niiden valmiuksia tarjota tehostetusti kohdennettua neuvontaa ja ohjausta työnhaussa ja työelämään siirtymisessä ja helpottaa työntekijöiden liikkuvuutta. ESR+:lla olisi edistettävä sukupuolten tasapuolista osallistumista työmarkkinoille toimenpiteillä, joiden tavoitteena on varmistaa muun muassa tasavertaiset työolot, työ- ja yksityiselämän tasapaino ja lastenhoidon, varhaiskasvatus mukaan luettuna, saatavuus. ESR+:lla olisi myös pyrittävä tarjoamaan terveellinen ja asianmukainen työympäristö, jotta voidaan vastata muuttuviin työn muotoihin liittyviin terveysriskeihin ja ikääntyvän työvoiman tarpeisiin. |
| --- | --- |

(13)

ESR+:lla olisi pyrittävä edistämään työllisyyttä aktiivisilla toimilla, joiden ansiosta erityisesti nuoret etenkin vahvistetun nuorisotakuun kautta, pitkäaikaistyöttömät, muita heikommassa asemassa työmarkkinoilla olevat ryhmät ja työelämän ulkopuolella olevat pääsevät työmarkkinoille ja pääsevät palaamaan työmarkkinoille, sekä tukemalla itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteisötaloutta. ESR+:lla olisi pyrittävä tehostamaan työmarkkinoiden toimintaa tukemalla työmarkkinalaitosten, kuten julkisten työvoimapalvelujen, nykyaikaistamista, jotta parannetaan niiden valmiuksia tarjota tehostetusti kohdennettua neuvontaa ja ohjausta työnhaussa ja työelämään siirtymisessä ja helpottaa työntekijöiden liikkuvuutta. ESR+:lla olisi edistettävä sukupuolten tasapuolista osallistumista työmarkkinoille toimenpiteillä, joiden tavoitteena on varmistaa muun muassa tasavertaiset työolot, työ- ja yksityiselämän tasapaino ja lastenhoidon, varhaiskasvatus mukaan luettuna, saatavuus. ESR+:lla olisi myös pyrittävä tarjoamaan terveellinen ja asianmukainen työympäristö, jotta voidaan vastata muuttuviin työn muotoihin liittyviin terveysriskeihin ja ikääntyvän työvoiman tarpeisiin.

| (14) | ESR+:sta olisi annettava tukea, jotta voidaan parantaa koulutusjärjestelmien laatua, osallistavuutta ja toimivuutta ja niiden tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta myös edistämällä digitaalista oppimista, epävirallisen ja arkioppimisen validointia ja opetushenkilöstön ammatillista kehittymistä ja siten helpottaa sellaisten avaintaitojen hankkimista erityisesti perustason terveysosaamisen, medialukutaidon, yrittäjyystaitojen, kielitaidon, digitaitojen ja kestävään kehitykseen liittyvän osaamisen osalta, joita kukin tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten. ESR+:sta olisi tuettava onnistumista koulutuksessa ja työelämään siirtymisessä, elinikäistä oppimista ja työllistyvyyttä, jotta voidaan helpottaa kaikkien täysimääräistä osallistumista yhteiskuntaan, ja sen avulla olisi lisättävä kilpailukykyä, myös tutkinnon suorittaneiden jatkosijoittumisen seurannan avulla, ja edistettävä yhteiskunnallista ja taloudellista innovointia tukemalla kestäviä aloitteita, joita voidaan laajentaa kyseisillä aloilla ja mukauttamaa eri kohderyhmille, kuten vammaisille henkilöille. Tällainen tukeminen, lisääminen ja edistäminen voitaisiin toteuttaa esimerkiksi verkko-oppimisella, työpaikalla tapahtuvalla oppimisella, työharjoitteluilla, harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevillä koulutusmalleilla ja laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista 15 päivänä maaliskuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa määritellyillä oppisopimuskoulutuksilla, elinikäisellä ohjauksella, ennakoimalla osaamistarvetta tiiviissä yhteistyössä elinkeinoelämän kanssa, ajantasaisilla koulutusmateriaaleilla ja -menetelmillä, työmarkkinaennusteilla ja tutkinnon suorittaneiden jatkosijoittumisen seurannalla, opettajien kouluttamisella, oppimistulosten validoinnilla ja pätevyyden ja toimialapohjaisten todistusten tunnustamisella. |
| --- | --- |

(14)

ESR+:sta olisi annettava tukea, jotta voidaan parantaa koulutusjärjestelmien laatua, osallistavuutta ja toimivuutta ja niiden tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta myös edistämällä digitaalista oppimista, epävirallisen ja arkioppimisen validointia ja opetushenkilöstön ammatillista kehittymistä ja siten helpottaa sellaisten avaintaitojen hankkimista erityisesti perustason terveysosaamisen, medialukutaidon, yrittäjyystaitojen, kielitaidon, digitaitojen ja kestävään kehitykseen liittyvän osaamisen osalta, joita kukin tarvitsee itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten. ESR+:sta olisi tuettava onnistumista koulutuksessa ja työelämään siirtymisessä, elinikäistä oppimista ja työllistyvyyttä, jotta voidaan helpottaa kaikkien täysimääräistä osallistumista yhteiskuntaan, ja sen avulla olisi lisättävä kilpailukykyä, myös tutkinnon suorittaneiden jatkosijoittumisen seurannan avulla, ja edistettävä yhteiskunnallista ja taloudellista innovointia tukemalla kestäviä aloitteita, joita voidaan laajentaa kyseisillä aloilla ja mukauttamaa eri kohderyhmille, kuten vammaisille henkilöille. Tällainen tukeminen, lisääminen ja edistäminen voitaisiin toteuttaa esimerkiksi verkko-oppimisella, työpaikalla tapahtuvalla oppimisella, työharjoitteluilla, harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevillä koulutusmalleilla ja laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista 15 päivänä maaliskuuta 2018 annetussa neuvoston suosituksessa määritellyillä oppisopimuskoulutuksilla, elinikäisellä ohjauksella, ennakoimalla osaamistarvetta tiiviissä yhteistyössä elinkeinoelämän kanssa, ajantasaisilla koulutusmateriaaleilla ja -menetelmillä, työmarkkinaennusteilla ja tutkinnon suorittaneiden jatkosijoittumisen seurannalla, opettajien kouluttamisella, oppimistulosten validoinnilla ja pätevyyden ja toimialapohjaisten todistusten tunnustamisella.

| (15) | ESR+:sta annettavalla tuella olisi edistettävä kaikkien, erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen, erottelemattomaan ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta alkaen – kiinnittäen erityistä huomiota sosioekonomisesti muita heikommassa asemassa oleviin lapsiin – yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, erityisesti oppisopimuskoulutusten, kautta korkea-asteen koulutukseen sekä aikuiskoulutukseen, urheilu- ja kulttuuritoiminta mukaan lukien. ESR+:sta olisi tarjottava kohdennettua tukea sitä tarvitseville oppijoille ja vähennettävä koulutukseen liittyvää eriarvoisuutta, digitaalinen kahtiajako mukaan luettuna, ehkäistävä ja vähennettävä koulunkäynnin keskeyttämistä, edistettävä siirtymistä koulutusalalta toiselle, lujitettava yhteyksiä epäviralliseen ja arkioppimiseen ja helpotettava oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikkien osalta sekä esteettömyyttä ja saavutettavuutta vammaisten henkilöiden osalta. Tässä yhteydessä olisi pyrittävä hyödyntämään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (16) (6). perustetusta Erasmus+:sta saatavia synergiaetuja erityisesti, jotta voidaan helpottaa etenkin muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden osallistumista oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen. |
| --- | --- |

(15)

ESR+:sta annettavalla tuella olisi edistettävä kaikkien, erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen, erottelemattomaan ja osallistavaan koulutukseen varhaiskasvatuksesta alkaen – kiinnittäen erityistä huomiota sosioekonomisesti muita heikommassa asemassa oleviin lapsiin – yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, erityisesti oppisopimuskoulutusten, kautta korkea-asteen koulutukseen sekä aikuiskoulutukseen, urheilu- ja kulttuuritoiminta mukaan lukien. ESR+:sta olisi tarjottava kohdennettua tukea sitä tarvitseville oppijoille ja vähennettävä koulutukseen liittyvää eriarvoisuutta, digitaalinen kahtiajako mukaan luettuna, ehkäistävä ja vähennettävä koulunkäynnin keskeyttämistä, edistettävä siirtymistä koulutusalalta toiselle, lujitettava yhteyksiä epäviralliseen ja arkioppimiseen ja helpotettava oppimiseen liittyvää liikkuvuutta kaikkien osalta sekä esteettömyyttä ja saavutettavuutta vammaisten henkilöiden osalta. Tässä yhteydessä olisi pyrittävä hyödyntämään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (16) (6). perustetusta Erasmus+:sta saatavia synergiaetuja erityisesti, jotta voidaan helpottaa etenkin muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden osallistumista oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen.

| (16) | ESR+:lla olisi edistettävä joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia kaikille, erityisesti yrittäjyys- ja digitaitoja, osaamista, joka liittyy keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin, ja osaamista, joka liittyy vihreään talouteen sekä teollisiin ekosysteemeihin 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” mukaisesti. Euroopan osaamisohjelman ja taitojen parantamista koskevan neuvoston suosituksen (17) mukaisesti ESR+:sta olisi tuettava joustavia oppimisväyliä, mukaan lukien lyhytkestoinen kohdennettu modulaarinen koulutus, jota on helposti saatavilla ja joka johtaa pätevyyteen, jotta ihmisille voidaan tarjota työmarkkinoiden ja teollisten ekosysteemien tarpeisiin, vihreään ja digitaaliseen siirtymään, innovointiin sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen muutokseen mukautettua osaamista ja jotta voidaan helpottaa uudelleen- ja täydennyskoulutusta ja työllistettävyyttä, uranvaihdoksia, maantieteellistä ja alojen välistä liikkuvuutta ja tukea erityisesti vähäisen ammattitaidon omaavia henkilöitä, vammaisia henkilöitä ja vähän koulutettuja aikuisia. ESR+:lla olisi myös helpotettava tuen tarjoamista yksityishenkilöille integroidun osaamisen osalta, mukaan lukien työssä käyvät, itsenäiset ammatinharjoittajat ja työttömät, yksilöllisten oppimistilien kaltaisten välineiden avulla. |
| --- | --- |

(16)

ESR+:lla olisi edistettävä joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia kaikille, erityisesti yrittäjyys- ja digitaitoja, osaamista, joka liittyy keskeisiin mahdollistaviin teknologioihin, ja osaamista, joka liittyy vihreään talouteen sekä teollisiin ekosysteemeihin 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” mukaisesti. Euroopan osaamisohjelman ja taitojen parantamista koskevan neuvoston suosituksen (17) mukaisesti ESR+:sta olisi tuettava joustavia oppimisväyliä, mukaan lukien lyhytkestoinen kohdennettu modulaarinen koulutus, jota on helposti saatavilla ja joka johtaa pätevyyteen, jotta ihmisille voidaan tarjota työmarkkinoiden ja teollisten ekosysteemien tarpeisiin, vihreään ja digitaaliseen siirtymään, innovointiin sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen muutokseen mukautettua osaamista ja jotta voidaan helpottaa uudelleen- ja täydennyskoulutusta ja työllistettävyyttä, uranvaihdoksia, maantieteellistä ja alojen välistä liikkuvuutta ja tukea erityisesti vähäisen ammattitaidon omaavia henkilöitä, vammaisia henkilöitä ja vähän koulutettuja aikuisia. ESR+:lla olisi myös helpotettava tuen tarjoamista yksityishenkilöille integroidun osaamisen osalta, mukaan lukien työssä käyvät, itsenäiset ammatinharjoittajat ja työttömät, yksilöllisten oppimistilien kaltaisten välineiden avulla.

| (17) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (18) (7). perustetusta tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti Eurooppa”, jäljempänä ’Horisontti Eurooppa -ohjelma’, saatavilla synergiaeduilla olisi varmistettava, että ESR+:n avulla voidaan valtavirtaistaa ja laajentaa Horisontti Eurooppa -ohjelmasta tuettuja innovatiivisia opetussuunnitelmia, jotta ihmisille voidaan tarjota tulevaisuuden työpaikoissa tarvittavaa osaamista ja pätevyyttä. |
| --- | --- |

(17)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (18) (7). perustetusta tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti Eurooppa”, jäljempänä ’Horisontti Eurooppa -ohjelma’, saatavilla synergiaeduilla olisi varmistettava, että ESR+:n avulla voidaan valtavirtaistaa ja laajentaa Horisontti Eurooppa -ohjelmasta tuettuja innovatiivisia opetussuunnitelmia, jotta ihmisille voidaan tarjota tulevaisuuden työpaikoissa tarvittavaa osaamista ja pätevyyttä.

| (18) | ESR+:sta olisi tuettava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä edistää köyhyyden poistamista ja katkaista huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle sekä edistää sosiaalista osallisuutta varmistamalla yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, poistamalla esteitä, torjumalla syrjintää ja puuttumalla terveyseroihin. Tällainen tuki edellyttää, että otetaan käyttöön erilaisia politiikkatoimia, jotka kohdistetaan kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin heidän sukupuolestaan, sukupuolisesta suuntautumisestaan, iästään, uskonnostaan tai vakaumuksestaan, rodusta tai etnisestä alkuperästään riippumatta, erityisesti romanien kaltaisten marginalisoituneiden yhteisöjen, vammaisten henkilöiden tai henkilöiden, joilla on kroonisia sairauksia, asunnottomien, lasten tai vanhuksien osalta. ESR+:lla olisi edistettävä kaukana työmarkkinoista olevien aktiivista osallistamista heidän sosioekonomisen integroitumisensa varmistamiseksi. ESR+:lla olisi myös parannettava sellaisten kohtuuhintaisten, kestävien ja korkealaatuisten palvelujen oikea-aikaista ja tasapuolista saatavuutta, jotka edistävät asunnon ja yksilökeskeisen hoidon, kuten terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon, erityisesti perhepalvelujen ja yhteisöperustaisten hoitopalvelujen, saamista. ESR+:sta olisi tuettava sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistamista keskittyen erityisesti lapsiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, jotta voidaan parantaa erityisesti tällaisten järjestelmien saavutettavuutta, myös vammaisten henkilöiden kannalta. |
| --- | --- |

(18)

ESR+:sta olisi tuettava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä edistää köyhyyden poistamista ja katkaista huono-osaisuuden siirtyminen sukupolvelta toiselle sekä edistää sosiaalista osallisuutta varmistamalla yhtäläiset mahdollisuudet kaikille, poistamalla esteitä, torjumalla syrjintää ja puuttumalla terveyseroihin. Tällainen tuki edellyttää, että otetaan käyttöön erilaisia politiikkatoimia, jotka kohdistetaan kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin heidän sukupuolestaan, sukupuolisesta suuntautumisestaan, iästään, uskonnostaan tai vakaumuksestaan, rodusta tai etnisestä alkuperästään riippumatta, erityisesti romanien kaltaisten marginalisoituneiden yhteisöjen, vammaisten henkilöiden tai henkilöiden, joilla on kroonisia sairauksia, asunnottomien, lasten tai vanhuksien osalta. ESR+:lla olisi edistettävä kaukana työmarkkinoista olevien aktiivista osallistamista heidän sosioekonomisen integroitumisensa varmistamiseksi. ESR+:lla olisi myös parannettava sellaisten kohtuuhintaisten, kestävien ja korkealaatuisten palvelujen oikea-aikaista ja tasapuolista saatavuutta, jotka edistävät asunnon ja yksilökeskeisen hoidon, kuten terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon, erityisesti perhepalvelujen ja yhteisöperustaisten hoitopalvelujen, saamista. ESR+:sta olisi tuettava sosiaalisen suojelun järjestelmien nykyaikaistamista keskittyen erityisesti lapsiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin, jotta voidaan parantaa erityisesti tällaisten järjestelmien saavutettavuutta, myös vammaisten henkilöiden kannalta.

| (19) | ESR+:sta olisi tuettava köyhyyden poistamista tukemalla kansallisia ohjelmia, joilla pyritään lievittämään ruoan puutetta ja aineellista puutetta, ja edistettävä köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten ja vähävaraisimpien yhteiskuntaan integroitumista. Kokonaistavoitteena on, että unionin tasolla vähintään neljällä prosentilla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista tuetaan vähävaraisimpia, ja jäsenvaltioiden olisi varattava vähintään kolme prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan siihen, että puututaan äärimmäisen köyhyyden muotoihin, joiden vaikutus sosiaaliseen syrjäytymiseen on suurin, kuten asunnottomuuteen, lasten köyhyyteen ja ruoan puutteeseen. Elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden tarjoaminen vähävaraisimmille ei saisi korvata olemassa olevia sosiaalietuuksia, joita heille tarjotaan kansallisten sosiaalijärjestelmien puitteissa tai kansallisen lainsäädännön nojalla. Toimien luonteen ja loppukäyttäjien tyypin vuoksi on tarpeen, että tukeen, jolla puututaan vähävaraisimpien aineelliseen puutteeseen, sovelletaan yksinkertaisempia sääntöjä. |
| --- | --- |

(19)

ESR+:sta olisi tuettava köyhyyden poistamista tukemalla kansallisia ohjelmia, joilla pyritään lievittämään ruoan puutetta ja aineellista puutetta, ja edistettävä köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien ihmisten ja vähävaraisimpien yhteiskuntaan integroitumista. Kokonaistavoitteena on, että unionin tasolla vähintään neljällä prosentilla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoista tuetaan vähävaraisimpia, ja jäsenvaltioiden olisi varattava vähintään kolme prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan siihen, että puututaan äärimmäisen köyhyyden muotoihin, joiden vaikutus sosiaaliseen syrjäytymiseen on suurin, kuten asunnottomuuteen, lasten köyhyyteen ja ruoan puutteeseen. Elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden tarjoaminen vähävaraisimmille ei saisi korvata olemassa olevia sosiaalietuuksia, joita heille tarjotaan kansallisten sosiaalijärjestelmien puitteissa tai kansallisen lainsäädännön nojalla. Toimien luonteen ja loppukäyttäjien tyypin vuoksi on tarpeen, että tukeen, jolla puututaan vähävaraisimpien aineelliseen puutteeseen, sovelletaan yksinkertaisempia sääntöjä.

| (20) | Koska tarve tehostaa toimia muuttovirtojen hallitsemiseksi koko unionissa ei ole poistunut ja jotta varmistetaan, että solidaarisuutta ja vastuunjakoa tuetaan yhtenäisesti, vahvasti ja johdonmukaisesti, ESR+:sta olisi tuettava kolmansien maiden kansalaisten, myös maahanmuuttajien, sosioekonomista integroitumista, mihin voi sisältyä paikallistason aloitteita, ja näin täydennettävä AMIFista, EAKR:stä ja muista unionin rahastoista rahoitettavia toimia, joilla voi olla myönteinen vaikutus kolmansien maiden kansalaisten osallistamiseen. |
| --- | --- |

(20)

Koska tarve tehostaa toimia muuttovirtojen hallitsemiseksi koko unionissa ei ole poistunut ja jotta varmistetaan, että solidaarisuutta ja vastuunjakoa tuetaan yhtenäisesti, vahvasti ja johdonmukaisesti, ESR+:sta olisi tuettava kolmansien maiden kansalaisten, myös maahanmuuttajien, sosioekonomista integroitumista, mihin voi sisältyä paikallistason aloitteita, ja näin täydennettävä AMIFista, EAKR:stä ja muista unionin rahastoista rahoitettavia toimia, joilla voi olla myönteinen vaikutus kolmansien maiden kansalaisten osallistamiseen.

| (21) | Terveydenhuollon saatavuuden suuren merkityksen vuoksi ESR+:ssa olisi varmistettava synergia ja täydentävyys Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/522 (19) perustetun EU4Health-ohjelman kanssa ja ESR+:n soveltamisalaan olisi sisällytettävä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden pääsy terveydenhuollon piiriin. |
| --- | --- |

(21)

Terveydenhuollon saatavuuden suuren merkityksen vuoksi ESR+:ssa olisi varmistettava synergia ja täydentävyys Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/522 (19) perustetun EU4Health-ohjelman kanssa ja ESR+:n soveltamisalaan olisi sisällytettävä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden pääsy terveydenhuollon piiriin.

| (22) | ESR+:sta olisi tuettava työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden terveydenhuollon saatavuuden, pitkäaikaishoidon sekä koulutuksen alojen toimintaan ja järjestelmiin liittyviä uudistuksia, joilla edistetään köyhyyden poistamista. Yhdenmukaisuuden vahvistamiseksi suhteessa eurooppalaiseen ohjausjaksoon jäsenvaltioiden olisi kohdennettava asianmukainen osuus ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sellaisten rakenteellisiin haasteisiin liittyvien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon, joihin on asianmukaista puuttua ESR+:n soveltamisalaan kuuluvilla monivuotisilla investoinneilla, ottaen huomioon pilarin, sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun sellaisena kuin se on muutettuna sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa esitettyjen uusien tavoitteiden johdosta ja alueelliset erityispiirteet. Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon johdonmukaisuus, koordinointi ja täydentävyys muiden unionin rahastojen, ohjelmien ja välineiden, kuten oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, EAKR:n, EU4Health-ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 (20) perustetun elpymis- ja palautumistukivälineen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/691 (21) perustetun työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston, EMKVR:n, Erasmus+:n, AMIFin, Horisontti Eurooppa -ohjelman, maaseuturahaston, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (22) (8). perustetun Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, InvestEU-ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (23) (9). perustetun Luova Eurooppa -ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (24) (10) perustettujen Euroopan solidaarisuusjoukkojen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/240 (25) perustetun teknisen tuen välineen, kanssa. Komission ja jäsenvaltioiden olisi etenkin varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden, mukaan lukien niitä koskeva tekninen apu, välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut. |
| --- | --- |

(22)

ESR+:sta olisi tuettava työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden, haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden terveydenhuollon saatavuuden, pitkäaikaishoidon sekä koulutuksen alojen toimintaan ja järjestelmiin liittyviä uudistuksia, joilla edistetään köyhyyden poistamista. Yhdenmukaisuuden vahvistamiseksi suhteessa eurooppalaiseen ohjausjaksoon jäsenvaltioiden olisi kohdennettava asianmukainen osuus ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sellaisten rakenteellisiin haasteisiin liittyvien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten täytäntöönpanoon, joihin on asianmukaista puuttua ESR+:n soveltamisalaan kuuluvilla monivuotisilla investoinneilla, ottaen huomioon pilarin, sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun sellaisena kuin se on muutettuna sosiaalisten oikeuksien pilarin toimintasuunnitelmassa esitettyjen uusien tavoitteiden johdosta ja alueelliset erityispiirteet. Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon johdonmukaisuus, koordinointi ja täydentävyys muiden unionin rahastojen, ohjelmien ja välineiden, kuten oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, EAKR:n, EU4Health-ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 (20) perustetun elpymis- ja palautumistukivälineen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/691 (21) perustetun työttömiksi jääneitä työntekijöitä tukevan Euroopan globalisaatiorahaston, EMKVR:n, Erasmus+:n, AMIFin, Horisontti Eurooppa -ohjelman, maaseuturahaston, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (22) (8). perustetun Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, InvestEU-ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (23) (9). perustetun Luova Eurooppa -ohjelman, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/... (24) (10) perustettujen Euroopan solidaarisuusjoukkojen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/240 (25) perustetun teknisen tuen välineen, kanssa. Komission ja jäsenvaltioiden olisi etenkin varmistettava prosessin kaikissa vaiheissa tehokas koordinointi, jotta turvataan rahoituslähteiden, mukaan lukien niitä koskeva tekninen apu, välinen johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja synergiaedut.

| (23) | Tukemalla tässä asetuksessa vahvistettuja erityistavoitteita muun muassa edistämällä asetuksessa (EU) 2021/... (11) tarkoitettua toimintapoliittista tavoitetta ”sosiaalisempi ja osallistavampi Eurooppa panemalla täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari” ESR+ edistää edelleen alueellisia ja paikallisia kehitysstrategioita pilarin täytäntöönpanemiseksi. Sillä tuetaan mainitun asetuksen 28 artiklassa säädettyjä välineitä ja edistetään siten myös asetuksessa (EU) 2021/.... (11) tarkoitetun toimintapoliittisen tavoitteen ”lähempänä kansalaisia oleva Eurooppa edistämällä kestävää ja integroitua kehitystä kaikentyyppisillä alueilla sekä paikallisia aloitteita” saavuttamista muun muassa köyhyyttä vähentävillä ja sosiaalista osallisuutta koskevilla toimenpiteillä ottaen huomioon kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden erityispiirteet, jotta voidaan puuttua sosioekonomiseen eriarvoisuuteen kaupunki- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

(23)

Tukemalla tässä asetuksessa vahvistettuja erityistavoitteita muun muassa edistämällä asetuksessa (EU) 2021/... (11) tarkoitettua toimintapoliittista tavoitetta ”sosiaalisempi ja osallistavampi Eurooppa panemalla täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari” ESR+ edistää edelleen alueellisia ja paikallisia kehitysstrategioita pilarin täytäntöönpanemiseksi. Sillä tuetaan mainitun asetuksen 28 artiklassa säädettyjä välineitä ja edistetään siten myös asetuksessa (EU) 2021/.... (11) tarkoitetun toimintapoliittisen tavoitteen ”lähempänä kansalaisia oleva Eurooppa edistämällä kestävää ja integroitua kehitystä kaikentyyppisillä alueilla sekä paikallisia aloitteita” saavuttamista muun muassa köyhyyttä vähentävillä ja sosiaalista osallisuutta koskevilla toimenpiteillä ottaen huomioon kaupunki-, maaseutu- ja rannikkoalueiden erityispiirteet, jotta voidaan puuttua sosioekonomiseen eriarvoisuuteen kaupunki- ja aluetasolla.

| (24) | Sen varmistamiseksi, että pilarissa vahvistettua Euroopan sosiaalista ulottuvuutta viedään eteenpäin ja että määrärahoista tietty vähimmäismäärä kohdennetaan apua eniten tarvitseville, jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 25 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sosiaalisen osallisuuden edistämiseen. |
| --- | --- |

(24)

Sen varmistamiseksi, että pilarissa vahvistettua Euroopan sosiaalista ulottuvuutta viedään eteenpäin ja että määrärahoista tietty vähimmäismäärä kohdennetaan apua eniten tarvitseville, jäsenvaltioiden olisi kohdennettava vähintään 25 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan sosiaalisen osallisuuden edistämiseen.

| (25) | Jotta voidaan puuttua lapsiköyhyyden jatkuvasti korkeaan tasoon unionissa ja noudattaa pilarin periaatetta 11, jonka mukaan lapsilla on oikeus suojeluun köyhyyttä vastaan ja heikommista lähtökohdista tulevilla lapsilla on oikeus yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin erityistoimenpiteisiin, jäsenvaltioiden olisi osoitettava asianmukainen määrä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan lapsitakuun täytäntöönpanoon sellaisten toimenpiteiden kautta, joilla puututaan lapsiköyhyyteen sellaisten ESR+:n erityistavoitteiden mukaisesti, jotka mahdollistavat varojen ohjelmoinnin toimintaan, jolla tuetaan suoraan lasten yhtäläisiä mahdollisuuksia päivähoitoon, koulutukseen, terveydenhuoltoon, kohtuulliseen asumiseen ja riittävään ravitsemukseen. Jäsenvaltioiden, joissa köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien alle 18-vuotiaiden lasten keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, olisi kohdennettava vähintään 5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan kyseisiin toimiin. Toimet, joilla edistetään tätä temaattista keskittämistä koskevaa vaatimusta, olisi huomioitava sosiaalista osallisuutta koskevassa 25 prosentin temaattisen keskittämisen vaatimuksessa, jos ne on kohdennettu asiaankuuluviin erityistavoitteisiin. |
| --- | --- |

(25)

Jotta voidaan puuttua lapsiköyhyyden jatkuvasti korkeaan tasoon unionissa ja noudattaa pilarin periaatetta 11, jonka mukaan lapsilla on oikeus suojeluun köyhyyttä vastaan ja heikommista lähtökohdista tulevilla lapsilla on oikeus yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin erityistoimenpiteisiin, jäsenvaltioiden olisi osoitettava asianmukainen määrä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan lapsitakuun täytäntöönpanoon sellaisten toimenpiteiden kautta, joilla puututaan lapsiköyhyyteen sellaisten ESR+:n erityistavoitteiden mukaisesti, jotka mahdollistavat varojen ohjelmoinnin toimintaan, jolla tuetaan suoraan lasten yhtäläisiä mahdollisuuksia päivähoitoon, koulutukseen, terveydenhuoltoon, kohtuulliseen asumiseen ja riittävään ravitsemukseen. Jäsenvaltioiden, joissa köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien alle 18-vuotiaiden lasten keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, olisi kohdennettava vähintään 5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan kyseisiin toimiin. Toimet, joilla edistetään tätä temaattista keskittämistä koskevaa vaatimusta, olisi huomioitava sosiaalista osallisuutta koskevassa 25 prosentin temaattisen keskittämisen vaatimuksessa, jos ne on kohdennettu asiaankuuluviin erityistavoitteisiin.

| (26) | Jotta voidaan helpottaa osallistavaa talouden elpymistä vakavan kriisin jälkeen ja tukea nuorten työllisyyttä muuttuvassa työelämässä ottaen huomioon jatkuvasti korkea nuorisotyöttömyys ja työmarkkinoiden ulkopuolelle jääminen useissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla, kaikkien jäsenvaltioiden on tarpeen investoida asianmukainen määrä ESR+:n määrärahoistaan toimenpiteisiin, joilla tuetaan nuorten työllisyyttä ja osaamista, myös panemalla täytäntöön nuorisotakuun mukaisia järjestelmiä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (26) mukaisesti nuorisotyöllisyysaloitteesta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettujen, yksittäisiin henkilöihin kohdistuvien toimenpiteiden ja saatujen kokemusten pohjalta jäsenvaltioiden olisi edelleen edistettävä laadukkaita työpaikkoja ja mahdollisuuksia palata koulutukseen sekä investoitava varhaisiin toimiin ja tehokkaaseen tiedotukseen keskittymällä tarvittaessa ensisijaisesti pitkäaikaistyöttömiin, työelämän ulkopuolella oleviin ja heikommassa asemassa oleviin nuoriin myös nuorisotyön avulla. Jäsenvaltioiden olisi myös investoitava toimenpiteisiin, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään, samoin kuin riittäviin työvoimapalveluihin, jotta nuorille voidaan tarjota räätälöityä ja kokonaisvaltaista tukea ja kohdennetumpia tarjouksia. Kun nuorisotyöllisyysaloite integroidaan kaikilta osin ESR+:aan, nuorisotyöllisyyttä koskevien kohdennettujen toimenpiteiden toteuttaminen on tehokkaampaa ja vaikuttavampaa, ja soveltamisalaa laajennetaan rakenteellisiin toimenpiteisiin ja uudistuksiin, millä varmistetaan, että unionin rahoituksesta saatu tuki ja vahvistetun nuorisotakuun täytäntöönpano vastaavat paremmin toisiaan. Parantamalla taitoja ja hankkimalla uutta ja erilaista osaamista nuoret voivat helpommin tarttua kasvavien alojen mahdollisuuksiin ja valmistautua työn muuttuvaan luonteeseen sekä samalla hyödyntää digitaalisesta ja vihreästä siirtymästä ja unionin teollisten ekosysteemien muutoksesta johtuvia mahdollisuuksia. Sen vuoksi sellaisten jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, olisi kohdennettava vähintään 12,5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan kyseiseen toimintaan. |
| --- | --- |

(26)

Jotta voidaan helpottaa osallistavaa talouden elpymistä vakavan kriisin jälkeen ja tukea nuorten työllisyyttä muuttuvassa työelämässä ottaen huomioon jatkuvasti korkea nuorisotyöttömyys ja työmarkkinoiden ulkopuolelle jääminen useissa jäsenvaltioissa ja monilla alueilla, kaikkien jäsenvaltioiden on tarpeen investoida asianmukainen määrä ESR+:n määrärahoistaan toimenpiteisiin, joilla tuetaan nuorten työllisyyttä ja osaamista, myös panemalla täytäntöön nuorisotakuun mukaisia järjestelmiä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (26) mukaisesti nuorisotyöllisyysaloitteesta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettujen, yksittäisiin henkilöihin kohdistuvien toimenpiteiden ja saatujen kokemusten pohjalta jäsenvaltioiden olisi edelleen edistettävä laadukkaita työpaikkoja ja mahdollisuuksia palata koulutukseen sekä investoitava varhaisiin toimiin ja tehokkaaseen tiedotukseen keskittymällä tarvittaessa ensisijaisesti pitkäaikaistyöttömiin, työelämän ulkopuolella oleviin ja heikommassa asemassa oleviin nuoriin myös nuorisotyön avulla. Jäsenvaltioiden olisi myös investoitava toimenpiteisiin, joilla pyritään helpottamaan siirtymistä koulusta työelämään, samoin kuin riittäviin työvoimapalveluihin, jotta nuorille voidaan tarjota räätälöityä ja kokonaisvaltaista tukea ja kohdennetumpia tarjouksia. Kun nuorisotyöllisyysaloite integroidaan kaikilta osin ESR+:aan, nuorisotyöllisyyttä koskevien kohdennettujen toimenpiteiden toteuttaminen on tehokkaampaa ja vaikuttavampaa, ja soveltamisalaa laajennetaan rakenteellisiin toimenpiteisiin ja uudistuksiin, millä varmistetaan, että unionin rahoituksesta saatu tuki ja vahvistetun nuorisotakuun täytäntöönpano vastaavat paremmin toisiaan. Parantamalla taitoja ja hankkimalla uutta ja erilaista osaamista nuoret voivat helpommin tarttua kasvavien alojen mahdollisuuksiin ja valmistautua työn muuttuvaan luonteeseen sekä samalla hyödyntää digitaalisesta ja vihreästä siirtymästä ja unionin teollisten ekosysteemien muutoksesta johtuvia mahdollisuuksia. Sen vuoksi sellaisten jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, olisi kohdennettava vähintään 12,5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan kyseiseen toimintaan.

| (27) | SEUT-sopimuksen 349 artiklan ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan (27) liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 6 tavoitetta 6 koskevista rakennerahastoihin liittyvistä erityismääräyksistä Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa olevan 2 artiklan mukaisesti syrjäisimpien alueiden ja pohjoisten harvaan asuttujen alueiden osalta voidaan hyväksyä yhteisiä politiikkoja ja unionin ohjelmia koskevia erityistoimenpiteitä. Kyseiset alueet tarvitsevat erityistukea väestökadon kaltaisten pysyvien rajoitteidensa vuoksi. |
| --- | --- |

(27)

SEUT-sopimuksen 349 artiklan ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan (27) liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 6 tavoitetta 6 koskevista rakennerahastoihin liittyvistä erityismääräyksistä Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa olevan 2 artiklan mukaisesti syrjäisimpien alueiden ja pohjoisten harvaan asuttujen alueiden osalta voidaan hyväksyä yhteisiä politiikkoja ja unionin ohjelmia koskevia erityistoimenpiteitä. Kyseiset alueet tarvitsevat erityistukea väestökadon kaltaisten pysyvien rajoitteidensa vuoksi.

| (28) | ESR+:sta tuettavien toimenpiteiden tehokas ja vaikuttava toteutus edellyttää hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta kaikilta asianomaisilta eri aluetasojen ja sosioekonomisilta toimijoilta, erityisesti työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisjärjestöiltä. Sen vuoksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot osoittavat ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan asianmukaisen määrän sen varmistamiseksi, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt osallistuvat mielekkäällä tavalla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon täytäntöönpanoon. Kyseiseen yhteistyöhön olisi otettava mukaan asiaankuuluvat kansalaisyhteiskuntaa edustavat elimet, kuten ympäristökumppanit, kansalaisjärjestöt sekä sosiaalisen osallisuuden, perusoikeuksien, vammaisten henkilöiden oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden edistämisestä vastaavat elimet. Jäsenvaltioiden, joille on annettu työmarkkinaosapuolten tai kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittämistä koskeva maakohtainen suositus, olisi kohdennettava vähintään 0,25 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan tähän tarkoitukseen kyseisen alan erityistarpeidensa vuoksi. |
| --- | --- |

(28)

ESR+:sta tuettavien toimenpiteiden tehokas ja vaikuttava toteutus edellyttää hyvää hallintotapaa ja kumppanuutta kaikilta asianomaisilta eri aluetasojen ja sosioekonomisilta toimijoilta, erityisesti työmarkkinaosapuolilta ja kansalaisjärjestöiltä. Sen vuoksi on välttämätöntä, että jäsenvaltiot osoittavat ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan asianmukaisen määrän sen varmistamiseksi, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt osallistuvat mielekkäällä tavalla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon täytäntöönpanoon. Kyseiseen yhteistyöhön olisi otettava mukaan asiaankuuluvat kansalaisyhteiskuntaa edustavat elimet, kuten ympäristökumppanit, kansalaisjärjestöt sekä sosiaalisen osallisuuden, perusoikeuksien, vammaisten henkilöiden oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden edistämisestä vastaavat elimet. Jäsenvaltioiden, joille on annettu työmarkkinaosapuolten tai kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittämistä koskeva maakohtainen suositus, olisi kohdennettava vähintään 0,25 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan tähän tarkoitukseen kyseisen alan erityistarpeidensa vuoksi.

| (29) | Sosiaalisen innovoinnin tukeminen on ratkaisevan tärkeää, jotta poliittisilla toimilla pystytään vastaamaan paremmin sosiaaliseen muutokseen ja jotta rohkaistaan ja tuetaan innovatiivisia ratkaisuja. Varsinkin innovatiivisten ratkaisujen testaaminen ja arvioiminen ennen niiden soveltamisen laajentamista on olennaisen tärkeää, jotta voidaan parantaa toimintapolitiikkojen tehokkuutta, ja siten erityistuki ESR+:sta on oikeutettua. Yhteisötalouden yrityksillä voisi olla keskeinen rooli sosiaalisen innovoinnin toteuttamisessa ja taloudellisen ja sosiaalisen kestokyvyn edistämisessä. Yhteisötalouden yritysten määritelmän olisi oltava kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen määritelmien ja yhteisötalouden edistämisestä Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen veturina 7 päivänä joulukuuta 2015 annetuissa neuvoston päätelmissä esitettyjen määritelmien mukainen. Vastavuoroisen oppimisen sekä tietämyksen ja käytäntöjen vaihdon tehostamiseksi jäsenvaltioita olisi lisäksi kannustettava jatkamaan yhteistyössä hallinnoituja valtioiden rajat ylittävän yhteistyön toimenpiteitä työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla ESR+:n erityistavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(29)

Sosiaalisen innovoinnin tukeminen on ratkaisevan tärkeää, jotta poliittisilla toimilla pystytään vastaamaan paremmin sosiaaliseen muutokseen ja jotta rohkaistaan ja tuetaan innovatiivisia ratkaisuja. Varsinkin innovatiivisten ratkaisujen testaaminen ja arvioiminen ennen niiden soveltamisen laajentamista on olennaisen tärkeää, jotta voidaan parantaa toimintapolitiikkojen tehokkuutta, ja siten erityistuki ESR+:sta on oikeutettua. Yhteisötalouden yrityksillä voisi olla keskeinen rooli sosiaalisen innovoinnin toteuttamisessa ja taloudellisen ja sosiaalisen kestokyvyn edistämisessä. Yhteisötalouden yritysten määritelmän olisi oltava kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen määritelmien ja yhteisötalouden edistämisestä Euroopan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen veturina 7 päivänä joulukuuta 2015 annetuissa neuvoston päätelmissä esitettyjen määritelmien mukainen. Vastavuoroisen oppimisen sekä tietämyksen ja käytäntöjen vaihdon tehostamiseksi jäsenvaltioita olisi lisäksi kannustettava jatkamaan yhteistyössä hallinnoituja valtioiden rajat ylittävän yhteistyön toimenpiteitä työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla ESR+:n erityistavoitteiden mukaisesti.

| (30) | Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään naisten ja miesten tasa-arvoa SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaisesti, jotta tuetaan miesten ja naisten tasa-arvoista kohtelua ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikilla aloilla, mukaan lukien osallistuminen työmarkkinoille, työehdot sekä uralla eteneminen. Niiden olisi varmistettava myös, että ESR+:sta edistetään kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ilman syrjintää SEUT 10 artiklan mukaisesti ja vammaisten henkilöiden tasavertaista yhteiskunnallista osallisuutta sekä myötävaikutetaan 13 päivänä joulukuuta 2006 New Yorkissa hyväksytyn vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoon. ESR+:lla olisi osaltaan edistettävä esteettömyyttä ja saavutettavuutta vammaisten henkilöiden osalta, jotta voidaan parantaa integroitumista työelämään ja koulutukseen ja siten parantaa kyseisten henkilöiden osallisuutta kaikilla elämänaloilla. Tällaisen esteettömyyden ja saavutettavuuden edistäminen olisi otettava huomioon ohjelmien valmistelun, seurannan, toteutuksen ja arvioinnin kaikilla osa-alueilla ja kaikissa vaiheissa oikea-aikaisesti ja johdonmukaisesti varmistaen samalla, että sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutetaan erityistoimenpiteitä. ESR+:sta olisi tuettava myös siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon erityisesti niiden osalta, joihin kohdistuu moninkertaista syrjintää. ESR+:sta ei olisi tuettava toimintaa, joka edistää eriytymistä tai sosiaalista syrjäytymistä. Asetuksessa (EU) 2021/... (12). säädetään, että menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt määritetään kansallisella tasolla lukuun ottamatta joitakin poikkeuksia, joista on tarpeen antaa erityissäännöksiä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osalta. |
| --- | --- |

(30)

Jäsenvaltioiden ja komission olisi varmistettava, että ESR+:sta edistetään naisten ja miesten tasa-arvoa SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaisesti, jotta tuetaan miesten ja naisten tasa-arvoista kohtelua ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikilla aloilla, mukaan lukien osallistuminen työmarkkinoille, työehdot sekä uralla eteneminen. Niiden olisi varmistettava myös, että ESR+:sta edistetään kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia ilman syrjintää SEUT 10 artiklan mukaisesti ja vammaisten henkilöiden tasavertaista yhteiskunnallista osallisuutta sekä myötävaikutetaan 13 päivänä joulukuuta 2006 New Yorkissa hyväksytyn vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoon. ESR+:lla olisi osaltaan edistettävä esteettömyyttä ja saavutettavuutta vammaisten henkilöiden osalta, jotta voidaan parantaa integroitumista työelämään ja koulutukseen ja siten parantaa kyseisten henkilöiden osallisuutta kaikilla elämänaloilla. Tällaisen esteettömyyden ja saavutettavuuden edistäminen olisi otettava huomioon ohjelmien valmistelun, seurannan, toteutuksen ja arvioinnin kaikilla osa-alueilla ja kaikissa vaiheissa oikea-aikaisesti ja johdonmukaisesti varmistaen samalla, että sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseksi toteutetaan erityistoimenpiteitä. ESR+:sta olisi tuettava myös siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon erityisesti niiden osalta, joihin kohdistuu moninkertaista syrjintää. ESR+:sta ei olisi tuettava toimintaa, joka edistää eriytymistä tai sosiaalista syrjäytymistä. Asetuksessa (EU) 2021/... (12). säädetään, että menojen tukikelpoisuutta koskevat säännöt määritetään kansallisella tasolla lukuun ottamatta joitakin poikkeuksia, joista on tarpeen antaa erityissäännöksiä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osalta.

| (31) | Kaikki toimet olisi valittava ja toteutettava Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, mukaisesti. Komission olisi tehtävä kaikkensa varmistaakseen, että valitukset, mukaan lukien perusoikeuskirjan rikkomiseen liittyvät valitukset, arvioidaan viipymättä, ja ilmoitettava valituksen tekijälle arviointinsa tuloksesta 19 päivänä tammikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” mukaisesti. |
| --- | --- |

(31)

Kaikki toimet olisi valittava ja toteutettava Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, mukaisesti. Komission olisi tehtävä kaikkensa varmistaakseen, että valitukset, mukaan lukien perusoikeuskirjan rikkomiseen liittyvät valitukset, arvioidaan viipymättä, ja ilmoitettava valituksen tekijälle arviointinsa tuloksesta 19 päivänä tammikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” mukaisesti.

| (32) | Tiedonkeruuta koskevan hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi raportointivaatimukset olisi pidettävä mahdollisimman yksinkertaisina. Jos tarvittavat tiedot ovat saatavilla rekistereistä tai vastaavista lähteistä, jäsenvaltioiden olisi voitava sallia se, että hallintoviranomaiset keräävät tiedot tällaisista rekistereistä. |
| --- | --- |

(32)

Tiedonkeruuta koskevan hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi raportointivaatimukset olisi pidettävä mahdollisimman yksinkertaisina. Jos tarvittavat tiedot ovat saatavilla rekistereistä tai vastaavista lähteistä, jäsenvaltioiden olisi voitava sallia se, että hallintoviranomaiset keräävät tiedot tällaisista rekistereistä.

| (33) | Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään kansallisten rekisterinpitäjien on noudatettava henkilötietojen käsittelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (28). Erityistavoitteen ”puututaan aineelliseen puutteeseen jakamalla elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä vähävaraisimmille, lapset mukaan luettuina, ja tarjotaan sosiaalista osallisuutta tukevia liitännäistoimenpiteitä” mukaisten toimien loppukäyttäjien ihmisarvo ja yksityisyyden suoja olisi taattava. Leimautumisen välttämiseksi elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä saavia henkilöitä ei pitäisi vaatia todistamaan henkilöllisyyttään saadessaan tukea ja osallistuessaan ESR+:sta tukea saaneita vähävaraisimpia koskeviin kyselyihin. |
| --- | --- |

(33)

Hoitaessaan tämän asetuksen mukaisia tehtäviään kansallisten rekisterinpitäjien on noudatettava henkilötietojen käsittelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (28). Erityistavoitteen ”puututaan aineelliseen puutteeseen jakamalla elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä vähävaraisimmille, lapset mukaan luettuina, ja tarjotaan sosiaalista osallisuutta tukevia liitännäistoimenpiteitä” mukaisten toimien loppukäyttäjien ihmisarvo ja yksityisyyden suoja olisi taattava. Leimautumisen välttämiseksi elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä saavia henkilöitä ei pitäisi vaatia todistamaan henkilöllisyyttään saadessaan tukea ja osallistuessaan ESR+:sta tukea saaneita vähävaraisimpia koskeviin kyselyihin.

| (34) | Sosiaalipoliittinen kokeilu on pienimuotoinen hanke, jolla voidaan kerätä näyttöä sosiaalisten innovaatioiden toteutettavuudesta. Ideoita olisi voitava testata paikallistasolla, ja toimivat ideat olisi tarvittaessa voitava toteuttaa laajemmassa mittakaavassa tai siirtää muihin yhteyksiin eri alueille tai jäsenvaltioihin ESR+:sta tai siitä ja muista rahoituslähteistä saatavalla tuella, ja tällaista testausta olisi kannustettava. |
| --- | --- |

(34)

Sosiaalipoliittinen kokeilu on pienimuotoinen hanke, jolla voidaan kerätä näyttöä sosiaalisten innovaatioiden toteutettavuudesta. Ideoita olisi voitava testata paikallistasolla, ja toimivat ideat olisi tarvittaessa voitava toteuttaa laajemmassa mittakaavassa tai siirtää muihin yhteyksiin eri alueille tai jäsenvaltioihin ESR+:sta tai siitä ja muista rahoituslähteistä saatavalla tuella, ja tällaista testausta olisi kannustettava.

| (35) | ESR+:ssa vahvistetaan säännökset, joilla on tarkoitus saavuttaa työntekijöiden vapaa liikkuvuus syrjimättömältä pohjalta takaamalla tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden julkisten työvoimapalvelujen, komission ja työmarkkinaosapuolten kanssa. Euroopan työnvälitysverkoston olisi parannettava työmarkkinoiden toimintaa helpottamalla työntekijöiden rajat ylittävää liikkuvuutta erityisesti rajat ylittävien kumppanuuksien avulla ja lisättävä työmarkkinoita koskevien tietojen avoimuutta. ESR+:n soveltamisalaan olisi kuuluttava myös kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen kehittäminen ja tukeminen, jotta voitaisiin täyttää avoimia työpaikkoja alueilla, joiden työmarkkinoilla on havaittu vajetta. |
| --- | --- |

(35)

ESR+:ssa vahvistetaan säännökset, joilla on tarkoitus saavuttaa työntekijöiden vapaa liikkuvuus syrjimättömältä pohjalta takaamalla tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden julkisten työvoimapalvelujen, komission ja työmarkkinaosapuolten kanssa. Euroopan työnvälitysverkoston olisi parannettava työmarkkinoiden toimintaa helpottamalla työntekijöiden rajat ylittävää liikkuvuutta erityisesti rajat ylittävien kumppanuuksien avulla ja lisättävä työmarkkinoita koskevien tietojen avoimuutta. ESR+:n soveltamisalaan olisi kuuluttava myös kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen kehittäminen ja tukeminen, jotta voitaisiin täyttää avoimia työpaikkoja alueilla, joiden työmarkkinoilla on havaittu vajetta.

| (36) | Mikroyritysten, yhteiskunnallisten yritysten ja yhteisötalouden rahoituksen saannin puute on yksi suurimmista esteistä yrityksen perustamiselle etenkin kauimpana työmarkkinoista olevien henkilöiden keskuudessa. Tässä asetuksessa olisi vahvistettava EaSI-toimintalohkon yhteydessä säännökset markkinoiden ekosysteemin luomiseksi, jotta voidaan lisätä yhteiskunnallisten yritysten rahoituksen tarjontaa ja hyödyntämismahdollisuuksia ja vastata kysyntään sitä eniten tarvitsevien parissa; tällaisia ovat etenkin työttömät, naiset ja haavoittuvassa asemassa olevat henkilöt, jotka haluavat käynnistää mikroyrityksen tai kehittää sellaisen toimintaa. Kyseisen tavoitteen saavuttamisessa hyödynnetään myös InvestEU-rahaston sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunan rahoitusvälineitä ja talousarviotakauksia. Yhteisötalouden yrityksiä, jos ne on määritelty kansallisessa lainsäädännössä, olisi pidettävä EaSI-toimintalohkon yhteydessä yhteiskunnallisina yrityksinä niiden oikeudellisesta asemasta riippumatta niiltä osin kuin kyseiset yritykset kuuluvat tässä asetuksessa säädetyn yhteiskunnallisen yrityksen määritelmän soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(36)

Mikroyritysten, yhteiskunnallisten yritysten ja yhteisötalouden rahoituksen saannin puute on yksi suurimmista esteistä yrityksen perustamiselle etenkin kauimpana työmarkkinoista olevien henkilöiden keskuudessa. Tässä asetuksessa olisi vahvistettava EaSI-toimintalohkon yhteydessä säännökset markkinoiden ekosysteemin luomiseksi, jotta voidaan lisätä yhteiskunnallisten yritysten rahoituksen tarjontaa ja hyödyntämismahdollisuuksia ja vastata kysyntään sitä eniten tarvitsevien parissa; tällaisia ovat etenkin työttömät, naiset ja haavoittuvassa asemassa olevat henkilöt, jotka haluavat käynnistää mikroyrityksen tai kehittää sellaisen toimintaa. Kyseisen tavoitteen saavuttamisessa hyödynnetään myös InvestEU-rahaston sosiaalisten investointien ja osaamisen ikkunan rahoitusvälineitä ja talousarviotakauksia. Yhteisötalouden yrityksiä, jos ne on määritelty kansallisessa lainsäädännössä, olisi pidettävä EaSI-toimintalohkon yhteydessä yhteiskunnallisina yrityksinä niiden oikeudellisesta asemasta riippumatta niiltä osin kuin kyseiset yritykset kuuluvat tässä asetuksessa säädetyn yhteiskunnallisen yrityksen määritelmän soveltamisalaan.

| (37) | Yhteiskunnallisten investointien markkinoiden toimijat, myös hyväntekeväisyysjärjestöt, tarjoavat rahoitusta ja innovatiivisia ja täydentäviä ratkaisuja sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumiseen, työttömyyden vähentämiseen ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, ja siksi niillä voisi olla merkittävä asema useiden ESR+:n tavoitteiden saavuttamisessa. Sen vuoksi hyväntekeväisyysjärjestöt, kuten säätiöt ja lahjoittajat, olisi soveltuvin osin ja edellyttäen, että kyseisillä säätiöillä ja lahjoittajilla ei ole unionin ihanteiden vastaista poliittista tai sosiaalista toimintaohjelmaa, otettava mukaan ESR+:n toimenpiteisiin, erityisesti niihin toimenpiteisiin, joilla pyritään kehittämään yhteiskunnallisten investointien markkinoiden ekosysteemiä. |
| --- | --- |

(37)

Yhteiskunnallisten investointien markkinoiden toimijat, myös hyväntekeväisyysjärjestöt, tarjoavat rahoitusta ja innovatiivisia ja täydentäviä ratkaisuja sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumiseen, työttömyyden vähentämiseen ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen, ja siksi niillä voisi olla merkittävä asema useiden ESR+:n tavoitteiden saavuttamisessa. Sen vuoksi hyväntekeväisyysjärjestöt, kuten säätiöt ja lahjoittajat, olisi soveltuvin osin ja edellyttäen, että kyseisillä säätiöillä ja lahjoittajilla ei ole unionin ihanteiden vastaista poliittista tai sosiaalista toimintaohjelmaa, otettava mukaan ESR+:n toimenpiteisiin, erityisesti niihin toimenpiteisiin, joilla pyritään kehittämään yhteiskunnallisten investointien markkinoiden ekosysteemiä.

| (38) | EaSI-toimintalohkon yhteydessä tarvitaan ohjeita sosiaalisten infrastruktuurien ja niihin liittyvien palvelujen kehittämiseksi, erityisesti sosiaalista asuntotuotantoa, lastenhoitoa ja koulutusta, terveydenhuoltoa ja pitkäaikaishoitoa varten, mukaan lukien palvelut, joilla helpotetaan siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaisiin hoitopalveluihin ja ottaen huomioon esteettömyys- ja saavutettavuusvaatimukset vammaisten henkilöiden kannalta. |
| --- | --- |

(38)

EaSI-toimintalohkon yhteydessä tarvitaan ohjeita sosiaalisten infrastruktuurien ja niihin liittyvien palvelujen kehittämiseksi, erityisesti sosiaalista asuntotuotantoa, lastenhoitoa ja koulutusta, terveydenhuoltoa ja pitkäaikaishoitoa varten, mukaan lukien palvelut, joilla helpotetaan siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaisiin hoitopalveluihin ja ottaen huomioon esteettömyys- ja saavutettavuusvaatimukset vammaisten henkilöiden kannalta.

| (39) | Tässä asetuksessa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (29) ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että unionin talousarviomenoista 30 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Toteutettavat toimenpiteet määritetään valmistelun ja toteutuksen aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(39)

Tässä asetuksessa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen (29) ja kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että unionin talousarviomenoista 30 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Toteutettavat toimenpiteet määritetään valmistelun ja toteutuksen aikana, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä.

| (40) | Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (30) nojalla saada rahoitusta EaSI-toimintalohkon sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseiset merentakaiset maat tai alueet ovat sidoksissa. |
| --- | --- |

(40)

Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat neuvoston päätöksen 2013/755/EU (30) nojalla saada rahoitusta EaSI-toimintalohkon sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseiset merentakaiset maat tai alueet ovat sidoksissa.

| (41) | Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (31) vahvistetun yhteistyön puitteissa; Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti hyväksytyn päätöksen perusteella. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden oikeudellisten välineiden perusteella. Tähän asetukseen olisi lisättävä erityinen säännös, jossa edellytetään, että kolmannet maat myöntävät toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. |
| --- | --- |

(41)

Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (31) vahvistetun yhteistyön puitteissa; Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti hyväksytyn päätöksen perusteella. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden oikeudellisten välineiden perusteella. Tähän asetukseen olisi lisättävä erityinen säännös, jossa edellytetään, että kolmannet maat myöntävät toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti.

| (42) | On asianmukaista vahvistaa indikaattorit EaSI-toimintalohkon mukaista raportointia varten. Näiden indikaattorien olisi oltava tuotosperusteisia, objektiivisia, helposti mitattavia ja oikeassa suhteessa EaSI-toimintalohkon osuuteen koko ESR+:sta. Niiden olisi katettava EaSI-toimintalohkon operatiiviset tavoitteet ja rahoitustoimet ilman, että näitä vastaavia tavoitteita olisi asetettava. |
| --- | --- |

(42)

On asianmukaista vahvistaa indikaattorit EaSI-toimintalohkon mukaista raportointia varten. Näiden indikaattorien olisi oltava tuotosperusteisia, objektiivisia, helposti mitattavia ja oikeassa suhteessa EaSI-toimintalohkon osuuteen koko ESR+:sta. Niiden olisi katettava EaSI-toimintalohkon operatiiviset tavoitteet ja rahoitustoimet ilman, että näitä vastaavia tavoitteita olisi asetettava.

| (43) | Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (32) sekä neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (33), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (34) ja (EU) 2017/1939 (35) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petokset, ehkäisemiseen, havaitsemiseen, korjaamiseen ja tutkimiseen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintään ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. OLAFilla on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (36) mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaisesti toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. |
| --- | --- |

(43)

Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (32) sekä neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (33), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (34) ja (EU) 2017/1939 (35) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petokset, ehkäisemiseen, havaitsemiseen, korjaamiseen ja tutkimiseen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintään ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. OLAFilla on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (36) mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaisesti toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

| (44) | Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseisissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, palkintoja, hankintoja ja välillistä hallinnointia, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttäviin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi. |
| --- | --- |

(44)

Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseisissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, palkintoja, hankintoja ja välillistä hallinnointia, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttäviin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi.

| (45) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli parantaa työmarkkinoiden toimivuutta, edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutukseen ja koulutuksen laatua, edistää sosiaalista osallisuutta ja edistää köyhyyden poistamista sekä EaSI-toimintalohkon mukaisia tavoitteita, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(45)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli parantaa työmarkkinoiden toimivuutta, edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia laadukkaisiin työpaikkoihin, parantaa yhtäläisiä mahdollisuuksia koulutukseen ja koulutuksen laatua, edistää sosiaalista osallisuutta ja edistää köyhyyden poistamista sekä EaSI-toimintalohkon mukaisia tavoitteita, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (46) | Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä SEUT 290 artiklan mukaisesti indikaattoreita koskevien liitteiden muuttamiseksi ja täydentämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (37) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(46)

Tiettyjen tämän asetuksen muiden kuin olennaisten osien muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä SEUT 290 artiklan mukaisesti indikaattoreita koskevien liitteiden muuttamiseksi ja täydentämiseksi. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (37) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (47) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn selvityksen mallin luonteen vuoksi siihen liittyvää täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (38) 4 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(47)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn selvityksen mallin luonteen vuoksi siihen liittyvää täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (38) 4 artiklassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti.

| (48) | Jotta ohjelmakauden aikana mahdollisesti ilmeneviin, vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettuihin poikkeuksellisiin tai epätavallisiin olosuhteisiin voitaisiin reagoida nopeasti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä, joilla helpotetaan ESR+:sta saatavan tuen käyttöä tällaisissa olosuhteissa enintään 18 kuukauden ajan. Komission olisi hyväksyttävä toimenpiteet, jotka ovat tarkoituksenmukaisimpia jäsenvaltion poikkeuksellisten tai epätavallisten olosuhteiden kannalta, säilyttäen samalla ESR+:n tavoitteet, mutta tähän eivät saisi kuulua korjaukset temaattista keskittämistä koskeviin vaatimuksiin. ESR+:sta myönnettävän tuen käyttöä poikkeuksellisissa tai epätavallisissa olosuhteissa koskeviin väliaikaisiin toimenpiteisiin liittyvä täytäntöönpanovalta olisi lisäksi siirrettävä komissiolle ilman komiteamenettelyjä, koska kyseisten toimenpiteiden soveltamisala määritellään vakaus- ja kasvusopimuksessa ja se rajoittuu tässä asetuksessa säädettyihin toimenpiteisiin. Komission olisi myös seurattava väliaikaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja arvioitava niiden asianmukaisuutta. Jos komissio katsoo, että asetusta on tarpeen muuttaa poikkeuksellisten tai epätavallisten olosuhteiden vuoksi, muutoksen soveltamisalaan ei pitäisi sisällyttää nuorisotyöllisyyteen liittyviä temaattista keskittämistä koskevia vaatimuksia eikä vähävaraisimmille annettavaa tukea, koska tällaiset kriisitilanteet vaikuttavat usein eniten nuoriin ja vähävaraisimpiin. Näin ollen on tarpeen varmistaa, että kyseiset kohderyhmät saavat jatkossakin riittävästi tukea. |
| --- | --- |

(48)

Jotta ohjelmakauden aikana mahdollisesti ilmeneviin, vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitettuihin poikkeuksellisiin tai epätavallisiin olosuhteisiin voitaisiin reagoida nopeasti, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa hyväksyä väliaikaisia toimenpiteitä, joilla helpotetaan ESR+:sta saatavan tuen käyttöä tällaisissa olosuhteissa enintään 18 kuukauden ajan. Komission olisi hyväksyttävä toimenpiteet, jotka ovat tarkoituksenmukaisimpia jäsenvaltion poikkeuksellisten tai epätavallisten olosuhteiden kannalta, säilyttäen samalla ESR+:n tavoitteet, mutta tähän eivät saisi kuulua korjaukset temaattista keskittämistä koskeviin vaatimuksiin. ESR+:sta myönnettävän tuen käyttöä poikkeuksellisissa tai epätavallisissa olosuhteissa koskeviin väliaikaisiin toimenpiteisiin liittyvä täytäntöönpanovalta olisi lisäksi siirrettävä komissiolle ilman komiteamenettelyjä, koska kyseisten toimenpiteiden soveltamisala määritellään vakaus- ja kasvusopimuksessa ja se rajoittuu tässä asetuksessa säädettyihin toimenpiteisiin. Komission olisi myös seurattava väliaikaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa ja arvioitava niiden asianmukaisuutta. Jos komissio katsoo, että asetusta on tarpeen muuttaa poikkeuksellisten tai epätavallisten olosuhteiden vuoksi, muutoksen soveltamisalaan ei pitäisi sisällyttää nuorisotyöllisyyteen liittyviä temaattista keskittämistä koskevia vaatimuksia eikä vähävaraisimmille annettavaa tukea, koska tällaiset kriisitilanteet vaikuttavat usein eniten nuoriin ja vähävaraisimpiin. Näin ollen on tarpeen varmistaa, että kyseiset kohderyhmät saavat jatkossakin riittävästi tukea.

| (49) | SEUT 163 artiklassa tarkoitetun komitean, jäljempänä ’ESR+-komitea’, olisi avustettava komissiota ESR+:n hallinnossa. Jotta ESR+-komitealla olisi käytettävissään kaikki tarvittavat tiedot ja jotta se saisi laajan kirjon näkemyksiä asiaankuuluvilta sidosryhmiltä, ESR+-komitean olisi voitava kutsua kokouksiin edustajia, joilla ei ole äänioikeutta, mukaan lukien Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston sekä asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen edustajia, edellyttäen, että kokouksen esityslista edellyttää heidän osallistumistaan. |
| --- | --- |

(49)

SEUT 163 artiklassa tarkoitetun komitean, jäljempänä ’ESR+-komitea’, olisi avustettava komissiota ESR+:n hallinnossa. Jotta ESR+-komitealla olisi käytettävissään kaikki tarvittavat tiedot ja jotta se saisi laajan kirjon näkemyksiä asiaankuuluvilta sidosryhmiltä, ESR+-komitean olisi voitava kutsua kokouksiin edustajia, joilla ei ole äänioikeutta, mukaan lukien Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston sekä asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen edustajia, edellyttäen, että kokouksen esityslista edellyttää heidän osallistumistaan.

| (50) | Jotta varmistetaan, että ESR+:n kunkin toimintalohkon erityispiirteet otetaan jatkossakin huomioon, ESR+-komitean olisi perustettava työryhmiä ESR+:n kutakin toimintalohkoa varten. ESR+-komitea vahvistaa kyseisten työryhmien kokoonpanon ja tehtävät. Työryhmillä olisi oltava mahdollisuus kutsua kokouksiinsa kansalaisyhteiskunnan edustajia ja muita sidosryhmiä. Työryhmien tehtäviin voi kuulua ESR+:n täytäntöönpanoa koskevan jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission välisen koordinoinnin ja yhteistyön varmistaminen, mukaan lukien EaSI-toimintalohkon työohjelmaa koskeva kuuleminen, ESR+:n kunkin toimintalohkon täytäntöönpanon seuranta, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto ESR+:n toimintalohkojen sisällä ja niiden välillä sekä mahdollisten synergioiden edistäminen muiden unionin ohjelmien kanssa. |
| --- | --- |

(50)

Jotta varmistetaan, että ESR+:n kunkin toimintalohkon erityispiirteet otetaan jatkossakin huomioon, ESR+-komitean olisi perustettava työryhmiä ESR+:n kutakin toimintalohkoa varten. ESR+-komitea vahvistaa kyseisten työryhmien kokoonpanon ja tehtävät. Työryhmillä olisi oltava mahdollisuus kutsua kokouksiinsa kansalaisyhteiskunnan edustajia ja muita sidosryhmiä. Työryhmien tehtäviin voi kuulua ESR+:n täytäntöönpanoa koskevan jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission välisen koordinoinnin ja yhteistyön varmistaminen, mukaan lukien EaSI-toimintalohkon työohjelmaa koskeva kuuleminen, ESR+:n kunkin toimintalohkon täytäntöönpanon seuranta, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihto ESR+:n toimintalohkojen sisällä ja niiden välillä sekä mahdollisten synergioiden edistäminen muiden unionin ohjelmien kanssa.

| (51) | Avoimuuden lisäämisen varmistamiseksi tämän asetuksen täytäntöönpanossa komission olisi luotava tarvittavat yhteydet asiaankuuluviin sosiaali- ja työllisyysalan poliittisiin komiteoihin, kuten työllisyyskomiteaan, sosiaalisen suojelun komiteaan tai työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavaan komiteaan. |
| --- | --- |

(51)

Avoimuuden lisäämisen varmistamiseksi tämän asetuksen täytäntöönpanossa komission olisi luotava tarvittavat yhteydet asiaankuuluviin sosiaali- ja työllisyysalan poliittisiin komiteoihin, kuten työllisyyskomiteaan, sosiaalisen suojelun komiteaan tai työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavaan komiteaan.

| (52) | Varainhoitoasetuksen 193 artiklan 2 kohdan mukaisesti avustusta voidaan myöntää jo aloitettuun toimenpiteeseen, jos hakija voi osoittaa, että toimenpide oli aloitettava ennen avustussopimuksen allekirjoittamista. Ennen avustushakemuksen jättämispäivää aiheutuneet kustannukset eivät kuitenkaan ole tukikelpoisia, paitsi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa. Jotta vältettäisiin unionin tuen keskeytyminen, joka voisi vahingoittaa EU:n etuja, rahoituspäätöksessä olisi voitava säätää, että rajoitetun ajan vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 alussa ja vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa toimenpiteet ja kustannukset ovat tukikelpoisia varainhoitovuoden 2021 alusta alkaen, vaikka toimenpiteet olisi toteutettu ja kustannukset olisivat aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämistä. |
| --- | --- |

(52)

Varainhoitoasetuksen 193 artiklan 2 kohdan mukaisesti avustusta voidaan myöntää jo aloitettuun toimenpiteeseen, jos hakija voi osoittaa, että toimenpide oli aloitettava ennen avustussopimuksen allekirjoittamista. Ennen avustushakemuksen jättämispäivää aiheutuneet kustannukset eivät kuitenkaan ole tukikelpoisia, paitsi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa. Jotta vältettäisiin unionin tuen keskeytyminen, joka voisi vahingoittaa EU:n etuja, rahoituspäätöksessä olisi voitava säätää, että rajoitetun ajan vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 alussa ja vain asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa toimenpiteet ja kustannukset ovat tukikelpoisia varainhoitovuoden 2021 alusta alkaen, vaikka toimenpiteet olisi toteutettu ja kustannukset olisivat aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämistä.

| (53) | Asetus (EU) N:o 1296/2013 olisi näin ollen kumottava. |
| --- | --- |

(53)

Asetus (EU) N:o 1296/2013 olisi näin ollen kumottava.

| (54) | Jotta varmistetaan jatkuvuus tuen tarjonnassa asiaankuuluvalla toimintapolitiikan alalla ja jotta toteutus voidaan käynnistää vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen alusta, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sitä olisi EaSI-toimintalohkon osalta sovellettava taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2021, |
| --- | --- |

(54)

Jotta varmistetaan jatkuvuus tuen tarjonnassa asiaankuuluvalla toimintapolitiikan alalla ja jotta toteutus voidaan käynnistää vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen alusta, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sitä olisi EaSI-toimintalohkon osalta sovellettava taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2021,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

SISÄLLYSLUETTELO

| I osa | Yleiset säännökset |
| --- | --- |

I osa

| 1 artikla | Kohde |
| --- | --- |

1 artikla

| 2 artikla | Määritelmät |
| --- | --- |

2 artikla

| 3 artikla | ESR+:n yleiset tavoitteet ja toteutustavat |
| --- | --- |

3 artikla

| 4 artikla | ESR+:n erityistavoitteet |
| --- | --- |

4 artikla

| 5 artikla | Talousarvio |
| --- | --- |

5 artikla

| 6 artikla | Sukupuolten tasa-arvo, yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys |
| --- | --- |

6 artikla

| II osa | Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin toteuttaminen |
| --- | --- |

II osa

| I luku | Ohjelmasuunnittelua koskevat yhteiset säännökset |
| --- | --- |

I luku

| 7 artikla | Johdonmukaisuus ja temaattinen keskittäminen |
| --- | --- |

7 artikla

| 8 artikla | Perusoikeuskirjan noudattaminen |
| --- | --- |

8 artikla

| 9 artikla | Kumppanuus |
| --- | --- |

9 artikla

| 10 artikla | Tuki vähävaraisimmille |
| --- | --- |

10 artikla

| 11 artikla | Nuorisotyöllisyyden tukeminen |
| --- | --- |

11 artikla

| 12 artikla | Maakohtaisten suositusten tukeminen |
| --- | --- |

12 artikla

| II luku | ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävä yleinen tuki |
| --- | --- |

II luku

| 13 artikla | Soveltamisala |
| --- | --- |

13 artikla

| 14 artikla | Sosiaalisen innovoinnin toimenpiteet |
| --- | --- |

14 artikla

| 15 artikla | Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö |
| --- | --- |

15 artikla

| 16 artikla | Tukikelpoisuus |
| --- | --- |

16 artikla

| 17 artikla | Indikaattorit ja raportointi |
| --- | --- |

17 artikla

| III luku | ESR+:sta aineelliseen puutteeseen puuttumista varten myönnettävä tuki |
| --- | --- |

III luku

| 18 artikla | Soveltamisala |
| --- | --- |

18 artikla

| 19 artikla | Periaatteet |
| --- | --- |

19 artikla

| 20 artikla | Toimintalinjan sisältö |
| --- | --- |

20 artikla

| 21 artikla | Toimien tukikelpoisuus |
| --- | --- |

21 artikla

| 22 artikla | Menojen tukikelpoisuus |
| --- | --- |

22 artikla

| 23 artikla | Indikaattorit ja raportointi |
| --- | --- |

23 artikla

| 24 artikla | Tarkastus |
| --- | --- |

24 artikla

| III osa | Toteutus suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla |
| --- | --- |

III osa

| I luku | Toiminnalliset tavoitteet |
| --- | --- |

I luku

| 25 artikla | Toiminnalliset tavoitteet |
| --- | --- |

25 artikla

| II luku | Tukikelpoisuus |
| --- | --- |

II luku

| 26 artikla | Tukikelpoiset toimenpiteet |
| --- | --- |

26 artikla

| 27 artikla | Tukikelpoiset yhteisöt |
| --- | --- |

27 artikla

| 28 artikla | Horisontaaliset periaatteet |
| --- | --- |

28 artikla

| 29 artikla | Kolmansien maiden osallistuminen |
| --- | --- |

29 artikla

| III luku | Yleiset säännökset |
| --- | --- |

III luku

| 30 artikla | Unionin rahoituksen muodot ja toteutustavat |
| --- | --- |

30 artikla

| 31 artikla | Työohjelma |
| --- | --- |

31 artikla

| 32 artikla | Seuranta ja raportointi |
| --- | --- |

32 artikla

| 33 artikla | Unionin taloudellisten etujen suojaaminen |
| --- | --- |

33 artikla

| 34 artikla | Arviointi |
| --- | --- |

34 artikla

| 35 artikla | Tarkastukset |
| --- | --- |

35 artikla

| 36 artikla | Tiedotus, viestintä ja julkisuus |
| --- | --- |

36 artikla

| IV osa | Loppusäännökset |
| --- | --- |

IV osa

| 37 artikla | Siirretyn säädösvallan käyttäminen |
| --- | --- |

37 artikla

| 38 artikla | ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon komiteamenettely |
| --- | --- |

38 artikla

| 39 artikla | SEUT 163 artiklan mukainen komitea |
| --- | --- |

39 artikla

| 40 artikla | ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavaa toimintalohkoa koskevat siirtymäsäännökset |
| --- | --- |

40 artikla

| 41 artikla | EaSI-toimintalohkoa koskevat siirtymäsäännökset |
| --- | --- |

41 artikla

| 42 artikla | Voimaantulo |
| --- | --- |

42 artikla

| LIITE I | ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävää yleistä tukea koskevat yhteiset indikaattorit |
| --- | --- |

LIITE I

| LIITE II | Yhteiset indikaattorit ESR+:n toimenpiteille, joilla tuetaan 4 artiklan 1 kohdan 1 alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta eli vähävaraisimpien sosiaalista osallisuutta 7 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti |
| --- | --- |

LIITE II

| LIITE III | ESR+:sta aineelliseen puutteeseen puuttumista varten myönnettävää tukea koskevat yhteiset indikaattorit |
| --- | --- |

LIITE III

| LIITE IV | EaSI-toimintalohkoa koskevat indikaattorit |
| --- | --- |

LIITE IV

I OSA

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde

Tällä asetuksella perustetaan Euroopan sosiaalirahasto plus, jäljempänä ’ESR+’, joka muodostuu kahdesta toimintalohkosta, jotka ovat yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko, jäljempänä ’ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko’, ja työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohko, jäljempänä ’EaSI-toimintalohko’.

Tässä asetuksessa vahvistetaan ESR+:n tavoitteet, sen talousarvio vuosiksi 2021–2027, toteutustavat, unionin rahoituksen muodot ja tällaisen rahoituksen myöntämistä koskevat säännöt.

2 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’elinikäisellä oppimisella’ kaikissa muodoissa ja kaikissa elämänvaiheissa tapahtuvaa oppimista eli virallista oppimista, epävirallista oppimista ja arkioppimista, joiden tuloksena henkilökohtaiset, kansalaisuuteen ja kulttuuriin liittyvät, sosiaaliset tai työhön liittyvät tiedot, taidot, osaaminen ja asenteet tai yhteiskunnallinen osallistuminen kehittyvät tai päivittyvät, neuvonta- ja ohjauspalvelujen tarjoaminen mukaan luettuina, mukaan lukien varhaiskasvatus, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, korkea-asteen koulutus, aikuiskoulutus, nuorisotyö ja muut oppimistavat virallisen koulutuksen ulkopuolella, ja se edistää tyypillisesti monialaista yhteistyötä ja joustavia oppimispolkuja; |
| --- | --- |

1)

’elinikäisellä oppimisella’ kaikissa muodoissa ja kaikissa elämänvaiheissa tapahtuvaa oppimista eli virallista oppimista, epävirallista oppimista ja arkioppimista, joiden tuloksena henkilökohtaiset, kansalaisuuteen ja kulttuuriin liittyvät, sosiaaliset tai työhön liittyvät tiedot, taidot, osaaminen ja asenteet tai yhteiskunnallinen osallistuminen kehittyvät tai päivittyvät, neuvonta- ja ohjauspalvelujen tarjoaminen mukaan luettuina, mukaan lukien varhaiskasvatus, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, korkea-asteen koulutus, aikuiskoulutus, nuorisotyö ja muut oppimistavat virallisen koulutuksen ulkopuolella, ja se edistää tyypillisesti monialaista yhteistyötä ja joustavia oppimispolkuja;

| 2) | ’kolmannen maan kansalaisella’ henkilöä, joka ei ole unionin kansalainen, mukaan lukien kansalaisuudettomat henkilöt ja henkilöt, joiden kansalaisuus on määrittelemätön. |
| --- | --- |

2)

’kolmannen maan kansalaisella’ henkilöä, joka ei ole unionin kansalainen, mukaan lukien kansalaisuudettomat henkilöt ja henkilöt, joiden kansalaisuus on määrittelemätön.

| 3) | ’perushyödykkeillä’ tavaroita, jotka täyttävät henkilön ihmisarvoisen elämän perustarpeet, kuten vaatteet, hygieniatuotteet, mukaan lukien naisten hygieniatuotteet, ja koulutarvikkeet; |
| --- | --- |

3)

’perushyödykkeillä’ tavaroita, jotka täyttävät henkilön ihmisarvoisen elämän perustarpeet, kuten vaatteet, hygieniatuotteet, mukaan lukien naisten hygieniatuotteet, ja koulutarvikkeet;

| 4) | ’muita heikommassa asemassa olevalla ryhmällä’ sellaisten henkilöiden ryhmää, jotka ovat haavoittuvassa tilanteessa, mukaan lukien henkilöt, jotka elävät köyhyydessä tai ovat köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen tai syrjinnän vaarassa sen moninaisissa ilmenemismuodoissa; |
| --- | --- |

4)

’muita heikommassa asemassa olevalla ryhmällä’ sellaisten henkilöiden ryhmää, jotka ovat haavoittuvassa tilanteessa, mukaan lukien henkilöt, jotka elävät köyhyydessä tai ovat köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen tai syrjinnän vaarassa sen moninaisissa ilmenemismuodoissa;

| 5) | ’avaintaidoilla’ niitä tietoja, osaamista ja pätevyyksiä, joita kaikki tarvitsevat jossakin elämänsä vaiheessa itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten, eli lukutaitoa, monikielisyyttä, matematiikan, luonnontieteiden, teknologian, taiteiden ja insinööritieteiden alan taitoja, digitaalisia taitoja, mediataitoja, henkilökohtaisia, sosiaalisia ja oppimaan oppimisen taitoja, aktiivisen kansalaisuuden taitoja, yrittäjyystaitoja, kulttuuritietoisuutta ja muiden kulttuurien tuntemusta ja kulttuurin ilmaisumuotoja sekä kriittistä ajattelua; |
| --- | --- |

5)

’avaintaidoilla’ niitä tietoja, osaamista ja pätevyyksiä, joita kaikki tarvitsevat jossakin elämänsä vaiheessa itsensä toteuttamista ja kehittämistä, työllistymistä, sosiaalista osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta varten, eli lukutaitoa, monikielisyyttä, matematiikan, luonnontieteiden, teknologian, taiteiden ja insinööritieteiden alan taitoja, digitaalisia taitoja, mediataitoja, henkilökohtaisia, sosiaalisia ja oppimaan oppimisen taitoja, aktiivisen kansalaisuuden taitoja, yrittäjyystaitoja, kulttuuritietoisuutta ja muiden kulttuurien tuntemusta ja kulttuurin ilmaisumuotoja sekä kriittistä ajattelua;

| 6) | ’vähävaraisimmilla’ luonnollisia henkilöitä, jotka ovat yksittäisiä henkilöitä tai henkilöiden muodostamia perheitä, kotitalouksia tai ryhmiä, mukaan lukien haavoittuvassa asemassa olevat lapset ja asunnottomat, joiden avuntarve on todettu sellaisin objektiivisin perustein, jotka kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan eturistiriitoja välttäen ja joihin voi sisältyä elementtejä, jotka mahdollistavat kohdentamisen tietyillä maantieteellisillä alueilla eläville vähävaraisimmille; |
| --- | --- |

6)

’vähävaraisimmilla’ luonnollisia henkilöitä, jotka ovat yksittäisiä henkilöitä tai henkilöiden muodostamia perheitä, kotitalouksia tai ryhmiä, mukaan lukien haavoittuvassa asemassa olevat lapset ja asunnottomat, joiden avuntarve on todettu sellaisin objektiivisin perustein, jotka kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan eturistiriitoja välttäen ja joihin voi sisältyä elementtejä, jotka mahdollistavat kohdentamisen tietyillä maantieteellisillä alueilla eläville vähävaraisimmille;

| 7) | ’loppukäyttäjillä’ vähävaraisimpia, jotka saavat 4 artiklan 1 kohdan m alakohdassa säädettyä tukea; |
| --- | --- |

7)

’loppukäyttäjillä’ vähävaraisimpia, jotka saavat 4 artiklan 1 kohdan m alakohdassa säädettyä tukea;

| 8) | ’sosiaalisella innovoinnilla’ tai ’sosiaalisella innovaatiolla’ toimenpidettä, jonka tavoitteet ja keinot ovat sosiaalisia, ja erityisesti toimenpidettä, joka liittyy sellaisten tuotteita, palveluja, käytäntöjä ja malleja koskevien uusien ideoiden kehittämiseen ja toteutukseen, jotka samanaikaisesti täyttävät sosiaaliset tarpeet ja luovat uusia sosiaalisia suhteita tai sosiaalista yhteistyötä julkisten, kansalaisjärjestöjen tai yksityisten organisaatioiden välillä, mikä on hyväksi yhteiskunnalle ja vahvistaa yhteiskunnan toimintavalmiuksia; |
| --- | --- |

8)

’sosiaalisella innovoinnilla’ tai ’sosiaalisella innovaatiolla’ toimenpidettä, jonka tavoitteet ja keinot ovat sosiaalisia, ja erityisesti toimenpidettä, joka liittyy sellaisten tuotteita, palveluja, käytäntöjä ja malleja koskevien uusien ideoiden kehittämiseen ja toteutukseen, jotka samanaikaisesti täyttävät sosiaaliset tarpeet ja luovat uusia sosiaalisia suhteita tai sosiaalista yhteistyötä julkisten, kansalaisjärjestöjen tai yksityisten organisaatioiden välillä, mikä on hyväksi yhteiskunnalle ja vahvistaa yhteiskunnan toimintavalmiuksia;

| 9) | ’liitännäistoimenpiteellä’ toimenpidettä, jota tarjotaan elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakamisen lisäksi ja jonka tavoitteena on torjua sosiaalista syrjäytymistä ja edistää köyhyyden poistamista esimerkiksi ohjaamalla sosiaali- ja terveyspalvelujen puoleen tai tarjoamalla kyseisiä palveluja, mukaan lukien psykologinen tuki, tai antamalla asianmukaista tietoa julkisista palveluista tai kotitalouden raha-asioiden hoitoa koskevaa neuvontaa; |
| --- | --- |

9)

’liitännäistoimenpiteellä’ toimenpidettä, jota tarjotaan elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakamisen lisäksi ja jonka tavoitteena on torjua sosiaalista syrjäytymistä ja edistää köyhyyden poistamista esimerkiksi ohjaamalla sosiaali- ja terveyspalvelujen puoleen tai tarjoamalla kyseisiä palveluja, mukaan lukien psykologinen tuki, tai antamalla asianmukaista tietoa julkisista palveluista tai kotitalouden raha-asioiden hoitoa koskevaa neuvontaa;

| 10) | ’sosiaalipoliittisella kokeilulla’ toimintatapaa, jolla pyritään tarjoamaan innovatiivinen vastaus sosiaalisiin tarpeisiin ja joka toteutetaan pienimuotoisesti olosuhteissa, joilla varmistetaan mahdollisuus mitata sen vaikutusta ennen sen toteuttamista muissa, myös maantieteellisissä ja alakohtaisissa, yhteyksissä tai laajemmalti, mikäli tulokset osoittautuvat positiivisiksi; |
| --- | --- |

10)

’sosiaalipoliittisella kokeilulla’ toimintatapaa, jolla pyritään tarjoamaan innovatiivinen vastaus sosiaalisiin tarpeisiin ja joka toteutetaan pienimuotoisesti olosuhteissa, joilla varmistetaan mahdollisuus mitata sen vaikutusta ennen sen toteuttamista muissa, myös maantieteellisissä ja alakohtaisissa, yhteyksissä tai laajemmalti, mikäli tulokset osoittautuvat positiivisiksi;

| 11) | ’rajat ylittävällä kumppanuudella’ yhteistyörakennetta julkisten työvoimapalvelujen, työmarkkinaosapuolten tai kansalaisyhteiskunnan välillä vähintään kahdessa jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

11)

’rajat ylittävällä kumppanuudella’ yhteistyörakennetta julkisten työvoimapalvelujen, työmarkkinaosapuolten tai kansalaisyhteiskunnan välillä vähintään kahdessa jäsenvaltiossa;

| 12) | ’mikroyrityksellä’ yritystä, joka työllistää alle 10 henkilöä ja jonka vuotuinen liikevaihto tai vuotuinen tase yhteensä on alle 2 000 000 euroa; |
| --- | --- |

12)

’mikroyrityksellä’ yritystä, joka työllistää alle 10 henkilöä ja jonka vuotuinen liikevaihto tai vuotuinen tase yhteensä on alle 2 000 000 euroa;

| 13) | ’yhteiskunnallisella yrityksellä’ oikeudellisesta muodostaan riippumatta yritystä, yhteisötalouden yritykset mukaan luettuina, tai luonnollista henkilöä,






  a) | joka yhtiöjärjestyksensä, sääntöjensä tai muun oikeudellisen asiakirjan mukaisesti, joka voi aiheuttaa vastuun syntymisen sen jäsenvaltion sääntöjen nojalla, johon yhteiskunnallinen yritys on sijoittautunut, pyrkii ensisijaisesti saavuttamaan mitattavissa olevia myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia, joihin voi kuulua ympäristövaikutuksia, ennemminkin kuin tuottamaan voittoa muihin tarkoituksiin ja joka tuottaa palveluja tai tavaroita, jotka saavat aikaan sosiaalista hyötyä, tai joka käyttää sellaisia tuotteiden tai palveluiden tuotantomenetelmiä, jotka ovat sosiaalisiin tavoitteisiin soveltuvia; |
| --- | --- | --- |

13)

’yhteiskunnallisella yrityksellä’ oikeudellisesta muodostaan riippumatta yritystä, yhteisötalouden yritykset mukaan luettuina, tai luonnollista henkilöä,

a)

joka yhtiöjärjestyksensä, sääntöjensä tai muun oikeudellisen asiakirjan mukaisesti, joka voi aiheuttaa vastuun syntymisen sen jäsenvaltion sääntöjen nojalla, johon yhteiskunnallinen yritys on sijoittautunut, pyrkii ensisijaisesti saavuttamaan mitattavissa olevia myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia, joihin voi kuulua ympäristövaikutuksia, ennemminkin kuin tuottamaan voittoa muihin tarkoituksiin ja joka tuottaa palveluja tai tavaroita, jotka saavat aikaan sosiaalista hyötyä, tai joka käyttää sellaisia tuotteiden tai palveluiden tuotantomenetelmiä, jotka ovat sosiaalisiin tavoitteisiin soveltuvia;

| b) | joka käyttää voittonsa pääasiallisesti ensisijaiseen yhteiskunnalliseen tavoitteeseensa pyrkimiseen ja jolla on ennalta määriteltyjä menettelyjä ja sääntöjä, joilla varmistetaan, että voittojen jakaminen ei vaaranna päätavoitetta; |
| --- | --- |

b)

joka käyttää voittonsa pääasiallisesti ensisijaiseen yhteiskunnalliseen tavoitteeseensa pyrkimiseen ja jolla on ennalta määriteltyjä menettelyjä ja sääntöjä, joilla varmistetaan, että voittojen jakaminen ei vaaranna päätavoitetta;

| c) | jota johdetaan yrittäjähenkisesti, osallistavasti, vastuullisesti ja avoimesti ja erityisesti siten, että työntekijät, asiakkaat ja muut sidosryhmät, joihin yrityksen liiketoiminta vaikuttaa, osallistuvat johtamiseen; |
| --- | --- |

c)

jota johdetaan yrittäjähenkisesti, osallistavasti, vastuullisesti ja avoimesti ja erityisesti siten, että työntekijät, asiakkaat ja muut sidosryhmät, joihin yrityksen liiketoiminta vaikuttaa, osallistuvat johtamiseen;

| 14) | ’viitearvolla’ yleisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien asettamiseen käytettävää tavoitearvoa, joka perustuu käynnissä oleviin tai aiempiin vastaavanlaisiin tukitoimiin; |
| --- | --- |

14)

’viitearvolla’ yleisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien asettamiseen käytettävää tavoitearvoa, joka perustuu käynnissä oleviin tai aiempiin vastaavanlaisiin tukitoimiin;

| 15) | ’elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostokustannuksilla’ tuensaajalle elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostosta aiheutuvia todellisia kustannuksia, jotka eivät rajoitu elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden hintoihin; |
| --- | --- |

15)

’elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostokustannuksilla’ tuensaajalle elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostosta aiheutuvia todellisia kustannuksia, jotka eivät rajoitu elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden hintoihin;

| 16) | ’mikrorahoituksella’ takauksia, mikroluottoja, omaa pääomaa ja oman pääoman luonteista rahoitusta yhdistettynä liiketoiminnan kehittämispalveluihin, kuten yksilölliseen neuvontaan, koulutukseen ja mentorointiin, joka on ulotettu henkilöihin ja mikroyrityksiin, joilla on vaikeuksia saada luottoa ammatilliseen ja tuloja tuottavaan toimintaan; |
| --- | --- |

16)

’mikrorahoituksella’ takauksia, mikroluottoja, omaa pääomaa ja oman pääoman luonteista rahoitusta yhdistettynä liiketoiminnan kehittämispalveluihin, kuten yksilölliseen neuvontaan, koulutukseen ja mentorointiin, joka on ulotettu henkilöihin ja mikroyrityksiin, joilla on vaikeuksia saada luottoa ammatilliseen ja tuloja tuottavaan toimintaan;

| 17) | ’rahoitusta yhdistävällä toimella’ unionin talousarviosta, myös varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa määritellystä rahoitusta yhdistävästä välineestä tai foorumista, tuettavaa toimenpidettä, joka yhdistää unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, tai rahoitusvälineitä ja kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja; |
| --- | --- |

17)

’rahoitusta yhdistävällä toimella’ unionin talousarviosta, myös varainhoitoasetuksen 2 artiklan 6 alakohdassa määritellystä rahoitusta yhdistävästä välineestä tai foorumista, tuettavaa toimenpidettä, joka yhdistää unionin talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, tai rahoitusvälineitä ja kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten sekä kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamia, takaisin maksettavia tukimuotoja;

| 18) | ’oikeussubjektilla’ luonnollista henkilöä tai unionin, kansallisen tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita, tai varainhoitoasetuksen 197 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettua oikeussubjektia, jolla ei ole oikeushenkilöllisyyttä; |
| --- | --- |

18)

’oikeussubjektilla’ luonnollista henkilöä tai unionin, kansallisen tai kansainvälisen oikeuden perusteella muodostettua ja tunnustettua oikeushenkilöä, jolla on oikeushenkilöllisyys ja joka voi omissa nimissään käyttää oikeuksia ja jolle voidaan asettaa velvoitteita, tai varainhoitoasetuksen 197 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettua oikeussubjektia, jolla ei ole oikeushenkilöllisyyttä;

| 19) | ’yhteisellä välittömällä tulosindikaattorilla’ yhteistä tulosindikaattoria, jolla voidaan mitata vaikutuksia neljän viikon kuluessa päivästä, jona osallistuja on jättänyt toimen; |
| --- | --- |

19)

’yhteisellä välittömällä tulosindikaattorilla’ yhteistä tulosindikaattoria, jolla voidaan mitata vaikutuksia neljän viikon kuluessa päivästä, jona osallistuja on jättänyt toimen;

| 20) | ’yhteisellä pitkän aikavälin tulosindikaattorilla’ yhteistä tulosindikaattoria, jolla voidaan mitata vaikutuksia kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun osallistuja on jättänyt toimen. |
| --- | --- |

20)

’yhteisellä pitkän aikavälin tulosindikaattorilla’ yhteistä tulosindikaattoria, jolla voidaan mitata vaikutuksia kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun osallistuja on jättänyt toimen.

2.   Asetuksen (EU) 2021/... (13). 2 artiklassa vahvistettuja määritelmiä sovelletaan myös ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavaan toimintalohkoon.

3 artikla

ESR+:n yleiset tavoitteet ja toteutustavat

1.   ESR+:lla pyritään tukemaan jäsenvaltioita ja alueita korkean työllisyystason, oikeudenmukaisen sosiaalisen suojelun ja tulevaisuuden työelämään valmiin osaavan ja sopeutumiskykyisen työvoiman saavuttamisessa sekä sellaisten osallistavien ja yhteenkuuluvien yhteiskuntien luomisessa, joiden tavoitteena on köyhyyden poistaminen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden toteuttaminen.

2.   ESR+:sta tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toimintapolitiikkoja ja tuotetaan niille lisäarvoa, jotta varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet, yhtäläinen pääsy työmarkkinoille, oikeudenmukaiset ja laadukkaat työolot, sosiaalinen suojelu ja osallisuus keskittyen erityisesti laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen, lapsiin ja nuoriin tehtäviin investointeihin sekä peruspalvelujen saatavuuteen.

3.   ESR+ toteutetaan

| a) | yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin erityistavoitteisiin liittyvästä tuesta, jäljempänä ’ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko’, ja |
| --- | --- |

a)

yhteistyöhön perustuvalla hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin erityistavoitteisiin liittyvästä tuesta, jäljempänä ’ESR+:n yhteistyössä hallinnoitava toimintalohko’, ja

| b) | suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklassa vahvistettuihin tavoitteisiin liittyvästä tuesta, jäljempänä ’EaSI-toimintalohko’. |
| --- | --- |

b)

suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla siltä osin kuin on kyse 4 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklassa vahvistettuihin tavoitteisiin liittyvästä tuesta, jäljempänä ’EaSI-toimintalohko’.

4 artikla

ESR+:n erityistavoitteet

1.   ESR+:sta tuetaan seuraavia erityistavoitteita työllisyyden, työvoiman liikkuvuuden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden, mukaan lukien köyhyyden poistamisen edistäminen, toimintapolitiikan aloilla ja myötävaikutetaan siten myös asetuksen (EU) 2021/... (13). 5 artiklan d alakohdassa tarkoitettuun toimintapoliittiseen tavoitteeseen ”sosiaalisempi ja osallistavampi Eurooppa panemalla täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari”:

| a) | parannetaan kaikkien työnhakijoiden, erityisesti nuorten etenkin nuorisotakuuta toteuttamalla, ja pitkäaikaistyöttömien, työmarkkinoilla muita heikommassa asemassa olevien ryhmien ja työelämän ulkopuolella olevien työelämään pääsyä ja aktivointitoimia sekä edistämällä itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteisötaloutta; |
| --- | --- |

a)

parannetaan kaikkien työnhakijoiden, erityisesti nuorten etenkin nuorisotakuuta toteuttamalla, ja pitkäaikaistyöttömien, työmarkkinoilla muita heikommassa asemassa olevien ryhmien ja työelämän ulkopuolella olevien työelämään pääsyä ja aktivointitoimia sekä edistämällä itsenäistä ammatinharjoittamista ja yhteisötaloutta;

| b) | nykyaikaistetaan työmarkkinainstituutioita ja työvoimapalveluja, jotta voidaan arvioida ja ennakoida osaamistarpeita ja varmistaa, että työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja työvoiman siirtymistä ja liikkuvuutta helpotetaan ja tuetaan oikea-aikaisesti ja tapauskohtaisesti; |
| --- | --- |

b)

nykyaikaistetaan työmarkkinainstituutioita ja työvoimapalveluja, jotta voidaan arvioida ja ennakoida osaamistarpeita ja varmistaa, että työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaamista työmarkkinoilla ja työvoiman siirtymistä ja liikkuvuutta helpotetaan ja tuetaan oikea-aikaisesti ja tapauskohtaisesti;

| c) | edistetään sukupuolten tasapuolista osallistumista työmarkkinoille, tasavertaisia työoloja ja -ehtoja ja parempaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa muun muassa kohtuuhintaisen lastenhoidon ja huollettavien henkilöiden hoitopalvelujen saatavuuden avulla; |
| --- | --- |

c)

edistetään sukupuolten tasapuolista osallistumista työmarkkinoille, tasavertaisia työoloja ja -ehtoja ja parempaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa muun muassa kohtuuhintaisen lastenhoidon ja huollettavien henkilöiden hoitopalvelujen saatavuuden avulla;

| d) | edistetään työntekijöiden, yritysten ja yrittäjien sopeutumista muutoksiin ja aktiivisena ja terveenä ikääntymistä sekä terveellistä ja asianmukaista työympäristöä, jossa puututaan terveysriskeihin; |
| --- | --- |

d)

edistetään työntekijöiden, yritysten ja yrittäjien sopeutumista muutoksiin ja aktiivisena ja terveenä ikääntymistä sekä terveellistä ja asianmukaista työympäristöä, jossa puututaan terveysriskeihin;

| e) | parannetaan koulutuksen laatua, osallistavuutta, toimivuutta ja tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta muun muassa epävirallisen ja arkioppimisen validoinnin avulla, jotta tuetaan avaintaitojen hankkimista, mukaan lukien yrittäjyys- ja digitaaliset taidot, ja edistämällä harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevien koulutusmallien käyttöönottoa ja oppisopimuskoulutusta; |
| --- | --- |

e)

parannetaan koulutuksen laatua, osallistavuutta, toimivuutta ja tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta muun muassa epävirallisen ja arkioppimisen validoinnin avulla, jotta tuetaan avaintaitojen hankkimista, mukaan lukien yrittäjyys- ja digitaaliset taidot, ja edistämällä harjoittelu- ja opiskelujaksoja yhdistelevien koulutusmallien käyttöönottoa ja oppisopimuskoulutusta;

| f) | edistetään yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen ja tällaisen koulutuksen loppuun saattamista erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta varhaiskasvatuksesta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen, mukaan lukien oppimiseen liittyvän liikkuvuuden helpottaminen kaikkien kannalta ja esteettömyyden ja saavutettavuuden edistäminen vammaisten henkilöiden kannalta; |
| --- | --- |

f)

edistetään yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen ja tällaisen koulutuksen loppuun saattamista erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta varhaiskasvatuksesta yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen kautta korkea-asteen koulutukseen ja aikuiskoulutukseen, mukaan lukien oppimiseen liittyvän liikkuvuuden helpottaminen kaikkien kannalta ja esteettömyyden ja saavutettavuuden edistäminen vammaisten henkilöiden kannalta;

| g) | edistetään elinikäistä oppimista, erityisesti joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia kaikille, ottaen huomioon yrittäjyys- ja digitaaliset taidot, ennakoidaan muutoksia ja uusia osaamistarpeita työmarkkinoiden tarpeiden pohjalta, helpotetaan uranvaihdoksia ja edistetään ammatillista liikkuvuutta; |
| --- | --- |

g)

edistetään elinikäistä oppimista, erityisesti joustavia jatko- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia kaikille, ottaen huomioon yrittäjyys- ja digitaaliset taidot, ennakoidaan muutoksia ja uusia osaamistarpeita työmarkkinoiden tarpeiden pohjalta, helpotetaan uranvaihdoksia ja edistetään ammatillista liikkuvuutta;

| h) | tuetaan aktiivista osallistamista yhtäläisten mahdollisuuksien, syrjimättömyyden ja aktiivisen osallistumisen edistämiseksi ja parannetaan työllistettävyyttä erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta; |
| --- | --- |

h)

tuetaan aktiivista osallistamista yhtäläisten mahdollisuuksien, syrjimättömyyden ja aktiivisen osallistumisen edistämiseksi ja parannetaan työllistettävyyttä erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta;

| i) | edistetään kolmansien maiden kansalaisten, myös maahanmuuttajien, sosioekonomista integroitumista; |
| --- | --- |

i)

edistetään kolmansien maiden kansalaisten, myös maahanmuuttajien, sosioekonomista integroitumista;

| j) | edistetään marginalisoituneiden yhteisöjen, kuten romanien, sosioekonomista integroitumista; |
| --- | --- |

j)

edistetään marginalisoituneiden yhteisöjen, kuten romanien, sosioekonomista integroitumista;

| k) | parannetaan korkealaatuisten, kestävien ja kohtuuhintaisten palvelujen tasapuolista ja oikea-aikaista saatavuutta, mukaan lukien palvelut, jotka edistävät asunnon ja yksilökeskeisen hoidon, terveydenhuolto mukaan luettuna, saamista; nykyaikaistetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä, mukaan lukien sosiaalisen suojelun saatavuuden edistäminen, keskittyen erityisesti lapsiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin; parannetaan terveydenhuoltojärjestelmien ja pitkäaikaishoidon palvelujen saatavuutta, myös vammaisten henkilöiden kannalta, sekä niiden tehokkuutta ja sopeutumiskykyä; |
| --- | --- |

k)

parannetaan korkealaatuisten, kestävien ja kohtuuhintaisten palvelujen tasapuolista ja oikea-aikaista saatavuutta, mukaan lukien palvelut, jotka edistävät asunnon ja yksilökeskeisen hoidon, terveydenhuolto mukaan luettuna, saamista; nykyaikaistetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä, mukaan lukien sosiaalisen suojelun saatavuuden edistäminen, keskittyen erityisesti lapsiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin; parannetaan terveydenhuoltojärjestelmien ja pitkäaikaishoidon palvelujen saatavuutta, myös vammaisten henkilöiden kannalta, sekä niiden tehokkuutta ja sopeutumiskykyä;

| l) | edistetään köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien yhteiskuntaan integroitumista, mukaan lukien vähävaraisimmat ja lapset; |
| --- | --- |

l)

edistetään köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien yhteiskuntaan integroitumista, mukaan lukien vähävaraisimmat ja lapset;

| m) | puututaan aineelliseen puutteeseen jakamalla elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä vähävaraisimmille, lapset mukaan luettuina, ja tarjotaan sosiaalista osallisuutta tukevia liitännäistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

m)

puututaan aineelliseen puutteeseen jakamalla elintarvikkeita ja/tai perushyödykkeitä vähävaraisimmille, lapset mukaan luettuina, ja tarjotaan sosiaalista osallisuutta tukevia liitännäistoimenpiteitä.

2.   ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta 1 kohdassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien toimenpiteiden kautta ESR+:lla on pyrittävä myötävaikuttamaan muiden, asetuksen (EU) 2021/... (14). 5 artiklassa lueteltujen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseen, erityisesti kun tavoitteet liittyvät seuraaviin:

| a) | älykkäämpi Eurooppa kehittämällä älykkään erikoistumisen edellyttämää ja keskeisten mahdollistavien teknologioiden osaamista, teollisuuden muutosprosessia, alakohtaista yhteistyötä osaamisen ja yrittäjyyden osalta, tutkijoiden koulutusta, verkottumistoimia ja kumppanuuksia korkea-asteen oppilaitosten, ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen laitosten, tutkimus- ja teknologiakeskusten ja yritysten sekä klustereiden välille sekä tukea mikroyrityksille, pienille ja keskisuurille yrityksille ja yhteisötaloudelle; |
| --- | --- |

a)

älykkäämpi Eurooppa kehittämällä älykkään erikoistumisen edellyttämää ja keskeisten mahdollistavien teknologioiden osaamista, teollisuuden muutosprosessia, alakohtaista yhteistyötä osaamisen ja yrittäjyyden osalta, tutkijoiden koulutusta, verkottumistoimia ja kumppanuuksia korkea-asteen oppilaitosten, ammatillisen ja yleissivistävän koulutuksen laitosten, tutkimus- ja teknologiakeskusten ja yritysten sekä klustereiden välille sekä tukea mikroyrityksille, pienille ja keskisuurille yrityksille ja yhteisötaloudelle;

| b) | vihreämpi, vähähiilinen Eurooppa parantamalla koulutusjärjestelmiä taitojen ja pätevyyksien mukauttamisen edellyttämällä tavalla, parantamalla kaikkien, myös työvoiman, osaamista ja luomalla uusia työpaikkoja ympäristöön, ilmastoon, energiaan, kiertotalouteen ja biotalouteen liittyville sektoreille. |
| --- | --- |

b)

vihreämpi, vähähiilinen Eurooppa parantamalla koulutusjärjestelmiä taitojen ja pätevyyksien mukauttamisen edellyttämällä tavalla, parantamalla kaikkien, myös työvoiman, osaamista ja luomalla uusia työpaikkoja ympäristöön, ilmastoon, energiaan, kiertotalouteen ja biotalouteen liittyville sektoreille.

3.   Kun ne ovat väliaikaisina toimenpiteinä ehdottoman tarpeellisia asetuksen (EU) 2021/... (14). 20 artiklassa tarkoitettuihin poikkeuksellisiin tai epätavallisiin olosuhteisiin vastaamiseksi ja kun niiden kesto on rajoitettu 18 kuukauteen, ESR+:sta voidaan tukea seuraavia:

| a) | työajan lyhentämisjärjestelyjen rahoittaminen vaatimatta, että ne yhdistetään aktiivisiin toimenpiteisiin; |
| --- | --- |

a)

työajan lyhentämisjärjestelyjen rahoittaminen vaatimatta, että ne yhdistetään aktiivisiin toimenpiteisiin;

| b) | terveydenhuollon saatavuus, myös sellaisten henkilöiden osalta, jotka eivät ole välittömästi sosioekonomisesti haavoittuvassa asemassa. |
| --- | --- |

b)

terveydenhuollon saatavuus, myös sellaisten henkilöiden osalta, jotka eivät ole välittömästi sosioekonomisesti haavoittuvassa asemassa.

4.   Jos komissio toteaa asianomaisten jäsenvaltioiden pyynnöstä, että 3 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, se antaa täytäntöönpanopäätöksen, jossa määritetään ajanjakso, jona ESR+:sta myönnettävä väliaikainen lisätuki sallitaan.

5.   Komissio seuraa 3 kohdan täytäntöönpanoa ja arvioi, onko ESR+:sta myönnettävä väliaikainen lisätuki riittävä helpottamaan ESR+:sta myönnettävän tuen käyttöä poikkeuksellisissa tai epätavallisissa olosuhteissa. Komissio tekee arvionsa perusteella tarvittaessa ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi, myös 7 artiklassa vahvistettujen temaattista keskittämistä koskevien vaatimusten osalta, lukuun ottamatta 7 artiklan 5 ja 6 kohdassa täsmennettyä temaattista keskittämistä koskevaa vaatimusta.

5 artikla

Talousarvio

1.   Rahoituspuitteet ESR+:n toteuttamiseksi kaudella 2021–2027 ovat 87 995 063 417 euroa vuoden 2018 hintoina.

2.   ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon toteuttamiseen varattu osuus rahoituspuitteista, jolla tuetaan asetuksen (EU) 2021/... (15) 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitetta jäsenvaltioissa ja alueilla, on 87 319 331 844 euroa vuoden 2018 hintoina, josta 175 000 000 euroa kohdennetaan tämän asetuksen 25 artiklan i alakohdassa tarkoitettuun valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön innovatiivisten ratkaisujen siirtämisen nopeuttamiseksi ja niiden soveltamisen laajentamisen helpottamiseksi ja 472 980 447 euroa vuoden 2018 hintoina lisärahoituksena SEUT 349 artiklassa yksilöidyille syrjäisimmille alueille ja vuoden 1994 liittymisasiakirjan liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 6 tavoitetta 6 koskevista rakennerahastoihin liittyvistä erityismääräyksistä Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa, jäljempänä ’pöytäkirja N:o 6’, olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille.

3.   EaSI-toimintalohkon toteuttamiseen varattu osuus rahoituspuitteista kaudella 2021–2027 on 675 731 573 euroa vuoden 2018 hintoina.

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää myös EaSI-toimintalohkon toteutukseen liittyvään tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien sisäiset tietotekniikkajärjestelmät.

6 artikla

Sukupuolten tasa-arvo, yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys

Jäsenvaltiot ja komissio tukevat kohdennettuja erityistoimenpiteitä, joilla edistetään asetuksen (EU) 2021/... (15). 9 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja tämän asetuksen 28 artiklassa tarkoitettuja horisontaalisia periaatteita minkä tahansa ESR+:n tavoitteen puitteissa. Kyseisiin toimenpiteisiin voivat kuulua toimenpiteet, joilla varmistetaan esteettömyys ja saavutettavuus vammaisten henkilöiden kannalta, myös tieto- ja viestintäteknologian osalta, ja edistetään siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöperustaiseen hoitoon.

Jäsenvaltiot ja komissio pyrkivät ESR+:n kautta lisäämään naisten osallistumista työelämään sekä työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista, torjumaan köyhyyden naisistumista ja sukupuoleen perustuvaa syrjintää työmarkkinoilla ja koulutuksessa

II OSA

YHTEISTYÖHÖN PERUSTUVAN HALLINNOINNIN TOTEUTTAMINEN

YHTEISTYÖHÖN PERUSTUVAN HALLINNOINNIN TOTEUTTAMINEN

I LUKU

I LUKU

Ohjelmasuunnittelua koskevat yhteiset säännökset

Ohjelmasuunnittelua koskevat yhteiset säännökset

7 artikla

Johdonmukaisuus ja temaattinen keskittäminen

1.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahansa ensisijaisesti toimiin, joilla puututaan eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa, myös niiden kansallisissa uudistusohjelmissa samoin kuin asiaankuuluvissa, SEUT 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyissä maakohtaisissa suosituksissa, havaittuihin haasteisiin, ja otettava huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetut periaatteet ja oikeudet sekä ESR+:n tavoitteiden kannalta merkitykselliset kansalliset ja alueelliset strategiat, millä edistetään SEUT 174 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista.

Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on edistettävä synergioita ja varmistettava ESR+:n ja muiden unionin rahastojen, ohjelmien ja välineiden välinen koordinointi, täydentävyys ja johdonmukaisuus sekä valmistelu- että toteutusvaiheessa. Jäsenvaltioiden ja tarvittaessa komission on optimoitava koordinointimekanismit, jotta vältetään päällekkäinen työ ja varmistetaan toteutuksesta vastaavien yhteisöjen tiivis yhteistyö johdonmukaisten ja yhtenäisten tukitoimenpiteiden tarjoamiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan asianmukainen määrä toimiin, joilla puututaan niihin SEUT 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyissä maakohtaisissa suosituksissa ja eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin, jotka kuuluvat tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen ESR+:n erityistavoitteiden soveltamisalaan.

3.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava asianmukainen määrä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan nuorisotakuun toteuttamiseen kohdennettujen toimenpiteiden ja rakenteellisten uudistuksien avulla lapsiköyhyyden torjumiseksi 4 artiklan 1 kohdan f ja h–l alakohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden mukaisesti.

Jäsenvaltioiden, joissa köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien alle 18-vuotiaiden lasten keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, on kohdennettava vähintään 5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyllä tavalla kohdennettuihin toimenpiteisiin ja rakenteellisiin uudistuksiin lapsiköyhyyden torjumiseksi.

4.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 25 prosenttia 4 artiklan 1 kohdan h–l alakohdassa vahvistettuihin sosiaalisen osallisuuden toimintapolitiikan alan erityistavoitteisiin, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomisen integroitumisen edistäminen.

5.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 3 prosenttia vähävaraisimpien tukemiseen 4 artiklan 1 kohdan m alakohdassa vahvistetun erityistavoitteen mukaisesti tai asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa joko 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa vahvistetun erityistavoitteen mukaisesti tai molempien mainittujen erityistavoitteiden mukaisesti.

Näitä määrärahoja ei oteta huomioon todennettaessa 3 ja 4 kohdassa vahvistettujen vähimmäisosuuksien noudattamista.

6.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan asianmukainen määrä kohdennettuihin toimenpiteisiin ja rakenteellisiin uudistuksiin, joilla tuetaan nuorisotyöllisyyttä, ammatillista koulutusta, erityisesti oppisopimuskoulutusta, ja siirtymistä koulusta työelämään, mahdollisuuksia palata koulutukseen tai uuden mahdollisuuden tarjoavaa koulutusta etenkin nuorisotakuun alaisuuteen kuuluvien järjestelmien täytäntöönpanon yhteydessä.

Jäsenvaltioiden, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien 15–29-vuotiaiden nuorten keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, on kohdennettava vähintään 12,5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon vuosien 2021–2027 määrärahoistaan tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyllä tavalla rakenteellisten uudistusten ja kohdennettujen toimenpiteiden tukemiseen.

Tämän kohdan toisessa alakohdassa vahvistetut edellytykset täyttävien syrjäisimpien alueiden on kohdennettava ohjelmissaan vähintään 12,5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyllä tavalla kohdennettuihin toimenpiteisiin ja rakenteellisiin uudistuksiin. Näin kohdennetut määrärahat otetaan tarvittaessa huomioon todennettaessa tämän kohdan toisessa alakohdassa vahvistetun kansallisen vähimmäisosuuden noudattamista.

Tässä kohdassa tarkoitettuja kohdennettuja toimenpiteitä ja rakenteellisia uudistuksia toteuttaessaan jäsenvaltioiden on asetettava etusijalle työelämän ulkopuolella olevat nuoret ja nuoret pitkäaikaistyöttömät ja toteutettava kohdennettuja tiedotustoimia.

7.   Edellä olevaa 2–6 kohtaa ei sovelleta erityiseen lisämäärärahaan, joka myönnetään syrjäisimmille alueille ja pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille.

8.   Edellä olevaa 1–6 kohtaa ei sovelleta tekniseen apuun.

8 artikla

Perusoikeuskirjan noudattaminen

1.   Kaikki toimet on valittava ja toteutettava Euroopan unionin perusoikeuskirjaa, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, noudattaen ja asetuksen (EU) 2021/... (16) asiaankuuluvien säännösten mukaisesti.

2.   Asetuksen (EU) 2021/... (16) 69 artiklan 7 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on varmistettava valitusten tehokas tutkiminen. Tämä ei vaikuta kansalaisten ja sidosryhmien yleiseen mahdollisuuteen esittää komissiolle valituksia, myös jos ne koskevat perusoikeuskirjan rikkomista.

3.   Jos komissio toteaa, että perusoikeuskirjaa on rikottu, komissio ottaa huomioon rikkomisen vakavuuden määritellessään sovellettavat korjaavat toimenpiteet asetuksen (EU) 2021/... (16). asiaankuuluvien säännösten mukaisesti.

9 artikla

Kumppanuus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen mielekäs osallistuminen ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta tuettujen työllisyyttä, koulutusta ja sosiaalista osallisuutta koskevien toimintapolitiikkojen toteutukseen.

2.   Jäsenvaltioiden on kohdennettava kussakin ohjelmassa asianmukainen määrä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahojaan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittämiseen, myös koulutuksen, verkottumistoimenpiteiden ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun vahvistamisen muodossa, sekä työmarkkinaosapuolten yhdessä toteuttamiin toimiin.

Jos työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittäminen yksilöidään SEUT 121 artiklan 2 kohdan ja 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyssä maakohtaisessa suosituksessa, asianomaisen jäsenvaltion on kohdennettava vähintään 0,25 prosentin suuruinen asianmukainen määrä ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan tähän tarkoitukseen.

10 artikla

Tuki vähävaraisimmille

Edellä 7 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut määrärahat 4 artiklan 1 kohdan l ja m alakohdassa vahvistettuihin erityistavoitteisiin on kohdennettava asiaa koskevalle toimintalinjalle tai ohjelmalle. Tämän toimintalinjan tai ohjelman yhteisrahoitusosuus on 90 prosenttia.

11 artikla

Nuorisotyöllisyyden tukeminen

Edellä 7 artiklan 6 kohdan toisen ja kolmannen alakohdan mukainen tuki on kohdennettava erityiselle toimintalinjalle tai ohjelmalle, ja siihen on kuuluttava vähintään 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta varten myönnettävää tukea, ja siihen voi kuulua 4 artiklan 1 kohdan f ja l alakohdassa vahvistettuja erityistavoitteita varten myönnettävää tukea.

12 artikla

Maakohtaisten suositusten tukeminen

Toimenpiteet, joilla puututaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin maakohtaisissa suosituksissa ja eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa havaittuihin haasteisiin, on kohdennettava mille tahansa 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetulle erityistavoitteelle Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon tukemiseksi ja yhdelle tai useammalle toimintalinjalle, joka voi olla useammasta rahastosta rahoitettava toimintalinja.

II LUKU

II LUKU

ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävä yleinen tuki

ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävä yleinen tuki

13 artikla

Soveltamisala

Tätä lukua sovelletaan ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta 4 artiklan 1 kohdan a–l alakohdassa vahvistettuihin erityistavoitteisiin myönnettävään tukeen, jäljempänä ’ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävä yleinen tuki’.

14 artikla

Sosiaalisen innovoinnin toimenpiteet

1.   Jäsenvaltioiden on tuettava sosiaalisen innovoinnin ja sosiaalipoliittisen kokeilun toimenpiteitä, mukaan lukien sosiokulttuurisen osion sisältävät toimenpiteet tai toimenpiteet, joissa lujitetaan sellaisiin kumppanuuksiin perustuvia alhaalta ylöspäin suuntautuvia toimintatapoja, joissa on mukana viranomaisia, työmarkkinaosapuolet, yhteiskunnallisia yrityksiä, yksityinen sektori ja kansalaisyhteiskunta.

2.   Jäsenvaltiot voivat tukea sellaisten pienimuotoisesti kokeiltujen innovatiivisten toimintatapojen soveltamisen laajentamista, jotka on kehitetty EaSI-toimintalohkon ja muiden unionin ohjelmien yhteydessä.

3.   Innovatiiviset toimenpiteet ja toimintatavat voidaan kohdentaa mihin tahansa 4 artiklan 1 kohdan a–l alakohdassa vahvistettuun erityistavoitteeseen.

4.   Jäsenvaltioiden on osoitettava 1 tai 2 kohdan tai molempien kohtien toteutukseen vähintään yksi toimintalinja. Tällaisten toimintalinjojen suurinta sallittua yhteisrahoitusosuutta voidaan korottaa 95 prosenttiin enintään viiden prosentin osalta ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon kansallisista määrärahoista.

5.   Jäsenvaltioiden on yksilöitävä joko ohjelmissaan tai myöhemmin täytäntöönpanovaiheessa sosiaalista innovointia ja sosiaalipoliittista kokeilua varten aihealueita, jotka vastaavat jäsenvaltioiden erityistarpeita.

6.   Komissio edistää valmiuksien kehittämistä sosiaalista innovointia varten etenkin tukemalla vastavuoroista oppimista, perustamalla verkostoja sekä levittämällä ja edistämällä hyviä toimintatapoja ja menetelmiä.

15 artikla

Valtioiden rajat ylittävä yhteistyö

Jäsenvaltiot voivat tukea valtioiden rajat ylittävän yhteistyön toimenpiteitä minkä tahansa 4 artiklan 1 kohdan a–l alakohdassa vahvistetun erityistavoitteen puitteissa.

16 artikla

Tukikelpoisuus

1.   Asetuksen (EU) 2021/... (17). 64 artiklassa tarkoitettujen tukeen kelpaamattomien kustannusten lisäksi myöskään seuraavat kustannukset eivät ole tukikelpoisia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen yhteydessä:

| a) | maan, kiinteistöjen sekä infrastruktuurien ostot; ja |
| --- | --- |

a)

maan, kiinteistöjen sekä infrastruktuurien ostot; ja

| b) | huonekalujen, laitteiden ja ajoneuvojen ostot, paitsi jos tällainen hankinta on tarpeen toimen tavoitteen saavuttamiseksi tai kyseisten kohteiden kirjanpitoarvo poistetaan kokonaisuudessaan toimen aikana tai kyseisten kohteiden hankinta on taloudellisin vaihtoehto. |
| --- | --- |

b)

huonekalujen, laitteiden ja ajoneuvojen ostot, paitsi jos tällainen hankinta on tarpeen toimen tavoitteen saavuttamiseksi tai kyseisten kohteiden kirjanpitoarvo poistetaan kokonaisuudessaan toimen aikana tai kyseisten kohteiden hankinta on taloudellisin vaihtoehto.

2.   Kolmannen osapuolen palkkioiden tai palkkojen muodossa toimeen osallistujille suorittamat luontoissuoritukset voivat olla tukikelpoisia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen yhteydessä, jos tällaiset luontoissuoritukset ovat syntyneet kansallisten sääntöjen, myös kirjanpitosääntöjen, mukaisesti, ja niiden arvo ei ylitä kolmannelle osapuolelle aiheutuneita kustannuksia.

3.   Syrjäisimmille alueille ja pöytäkirjassa N:o 6 olevan 2 artiklan kriteerit täyttäville NUTS 2 -tason alueille myönnettävä erityinen lisämääräraha on käytettävä 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamisen tukemiseen.

4.   Suorat henkilöstökustannukset ovat tukikelpoisia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen yhteydessä, jos ne vastaavat tuensaajan tavanomaista palkkauskäytäntöä asianomaisessa tehtäväluokassa tai sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä, työehtosopimuksia tai virallisia tilastoja.

17 artikla

Indikaattorit ja raportointi

1.   Ohjelmissa, jotka saavat ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävää yleistä tukea, on käytettävä liitteessä I esitettyjä yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita toteutuksessa saavutetun edistyksen seuraamiseksi. Ohjelmissa voidaan käyttää myös ohjelmakohtaisia indikaattoreita.

2.   Jos jäsenvaltio kohdentaa määrärahojaan 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa vahvistettuun erityistavoitteeseen vähävaraisimpien tukemiseksi 7 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, sovelletaan liitteessä II vahvistettuja yhteisiä indikaattoreita.

3.   Yhteisten ja ohjelmakohtaisten tuotosindikaattorien lähtötasot on asetettava nollaan. Tuettujen toimien luonteen perusteella kyseisille indikaattoreille on tarpeen mukaan vahvistettava kumulatiiviset määrälliset välitavoitteet ja tavoitearvot absoluuttisina lukuina. Tuotosindikaattorien ilmoitettavat arvot on ilmaistava absoluuttisina lukuina.

4.   Niiden yhteisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattoreiden, joille on vahvistettu tavoitearvo vuodeksi 2029, viitearvot on vahvistettava käyttäen tuoreimpia saatavilla olevia tietoja tai muita relevantteja tietolähteitä. Yhteisten tulosindikaattorien tavoitteet on vahvistettava absoluuttisina lukuina tai prosenttimäärinä. Ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit ja niihin liittyvät tavoitteet voidaan ilmaista määrällisinä tai laadullisina. Yhteisten tulosindikaattorien ilmoitettavat arvot on ilmaistava absoluuttisina lukuina.

5.   Indikaattoreita koskevat tiedot välitetään osallistujien osalta vasta, kun kaikki liitteessä I olevassa 1.1 kohdassa vaaditut kyseiseen osallistujaan liittyvät tiedot ovat saatavilla.

6.   Jos tiedot ovat saatavilla rekistereissä tai vastaavissa lähteissä, jäsenvaltiot voivat sallia, että hallintoviranomaiset ja muut ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta myönnettävän yleisen tuen seurannassa ja arvioinnissa tarvittavien tietojen keruusta vastaavat elimet saavat tietoja kyseisistä tietorekistereistä tai vastaavista lähteistä asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklan 1 kohdan c ja e alakohdan mukaisesti.

7.   Siirretään komissiolle valta antaa 37 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteissä I ja II olevia indikaattoreita tarpeen mukaan, jotta voidaan varmistaa ohjelmien toteutuksessa tapahtuneen edistymisen tehokas arviointi. Tällaisten muutosten on oltava oikeasuhteisia ottaen huomioon jäsenvaltioille ja tuensaajille aiheutuva hallinnollinen rasite. Tämän kohdan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ei saa muuttaa liitteissä I ja II vahvistettuja tiedonkeruumenetelmiä.

III LUKU

III LUKU

ESR+:sta aineelliseen puutteeseen puuttumista varten myönnettävä tuki

ESR+:sta aineelliseen puutteeseen puuttumista varten myönnettävä tuki

18 artikla

Soveltamisala

Tätä lukua sovelletaan 4 artiklan 1 kohdan m alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta varten myönnettävään ESR+:n tukeen.

19 artikla

Periaatteet

1.   ESR+:sta aineelliseen puutteeseen puuttumista varten myönnettävää tukea saadaan käyttää vain sellaisten elintarvikkeiden ja tavaroiden jakamiseen, jotka ovat kulutustavaroiden turvallisuutta koskevan unionin lainsäädännön mukaisia.

2.   Jäsenvaltioiden ja tuensaajien on valittava elintarvikkeet ja/tai perushyödykkeet vähävaraisimpien tarpeisiin liittyvin objektiivisin perustein. Elintarvikkeisiin ja tapauksen mukaan tavaroihin sovellettavissa valintaperusteissa on myös otettava huomioon ilmastoon ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, etenkin elintarvikejätteen ja kertakäyttömuovien vähentämiseksi. Jaettavien elintarviketyyppien valinnassa on tarvittaessa otettava huomioon se, miten ne edistävät vähävaraisimpien tasapainoista ruokavaliota.

Elintarvikkeet tai perushyödykkeet voidaan antaa vähävaraisimmille suoraan tai välillisesti esimerkiksi sähköisten tai muunlaisten arvosetelien tai korttien muodossa edellyttäen, että ne voidaan lunastaa ainoastaan elintarvikkeina ja/tai perushyödykkeinä. Vähävaraisimmille annettavan tuen on oltava täydentävää niihin mahdollisiin sosiaalietuuksiin nähden, joita loppukäyttäjille voidaan tarjota kansallisista sosiaalijärjestelmistä tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Vähävaraisimmille toimitettavat elintarvikkeet voivat olla peräisin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (39) 16 artiklan 2 kohdan mukaisesti poistettujen tuotteiden käytöstä, käsittelemisestä tai myynnistä edellyttäen, että tämä on taloudellisesti suotuisin vaihtoehto eikä se viivytä kohtuuttomasti elintarvikkeiden toimittamista vähävaraisimmille.

Tällaisista liiketoimista saadut määrät on käytettävä vähävaraisimpien eduksi ohjelmasta jo käytettävissä olevien määrien lisäksi.

3.   Komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että myönnettäessä ESR+:sta tukea aineelliseen puutteeseen puuttumista varten vähävaraisimpien ihmisarvoa kunnioitetaan ja estetään heidän leimautumisensa.

4.   Jäsenvaltioiden on täydennettävä elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden antamista liitännäistoimenpiteillä, kuten ohjaamalla toimivaltaisten tahojen puoleen, 4 artiklan 1 kohdan m alakohdassa vahvistetun erityistavoitteen mukaisesti tai edistämällä vähävaraisimpien yhteiskuntaan integroitumista 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa vahvistetun erityistavoitteen mukaisesti.

20 artikla

Toimintalinjan sisältö

1.   Edellä 4 artiklan 1 kohdan m alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta varten myönnettävää tukea koskevassa toimintalinjassa on vahvistettava seuraavat:

| a) | tukityyppi; |
| --- | --- |

a)

tukityyppi;

| b) | pääkohderyhmät; ja |
| --- | --- |

b)

pääkohderyhmät; ja

| c) | kuvaus tuen kansallisista tai alueellisista järjestelmistä. |
| --- | --- |

c)

kuvaus tuen kansallisista tai alueellisista järjestelmistä.

2.   Sellaisissa ohjelmissa, jotka rajoittuvat 1 kohdassa tarkoitettuun tukeen ja siihen liittyvään tekniseen apuun, toimintalinjassa on ilmoitettava myös toimien valintaperusteet.

21 artikla

Toimien tukikelpoisuus

1.   Vähävaraisimmille tarjottavat elintarvikkeet ja/tai perushyödykkeet voi ostaa tuensaaja tai ne voidaan ostaa hänen puolestaan taikka ne voidaan asettaa tuensaajan käyttöön veloituksetta.

2.   Elintarvikkeet ja/tai perushyödykkeet on jaettava vähävaraisimmille maksutta.

22 artikla

Menojen tukikelpoisuus

1.   ESR+:sta aineelliseen puutteeseen puuttumista varten myönnettävän tuen osalta tukikelpoisia kustannuksia ovat:

| a) | elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostokustannukset, mukaan lukien kustannukset, jotka liittyvät elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljettamiseen tuensaajille, jotka jakavat ne loppukäyttäjille; |
| --- | --- |

a)

elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostokustannukset, mukaan lukien kustannukset, jotka liittyvät elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljettamiseen tuensaajille, jotka jakavat ne loppukäyttäjille;

| b) | jos elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljetus tuensaajille, jotka jakavat ne loppukäyttäjille, ei sisälly a alakohtaan, ne hankkivalle elimelle aiheutuneet kustannukset, jotka liittyvät elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljettamiseen varastoihin tai tuensaajille, ja varastointikustannukset yhden prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista tai, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, tosiasiassa aiheutuneet ja maksetut kustannukset; |
| --- | --- |

b)

jos elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljetus tuensaajille, jotka jakavat ne loppukäyttäjille, ei sisälly a alakohtaan, ne hankkivalle elimelle aiheutuneet kustannukset, jotka liittyvät elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden kuljettamiseen varastoihin tai tuensaajille, ja varastointikustannukset yhden prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista tai, asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, tosiasiassa aiheutuneet ja maksetut kustannukset;

| c) | vähävaraisimmille tarkoitettujen elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakeluun osallistuville tuensaajille aiheutuneet hallinto-, kuljetus-, varastointi- ja valmistuskustannukset seitsemän prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista tai seitsemän prosenttia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 16 artiklan mukaisesti poistettujen elintarvikkeiden arvosta; |
| --- | --- |

c)

vähävaraisimmille tarkoitettujen elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden jakeluun osallistuville tuensaajille aiheutuneet hallinto-, kuljetus-, varastointi- ja valmistuskustannukset seitsemän prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista tai seitsemän prosenttia asetuksen (EU) N:o 1308/2013 16 artiklan mukaisesti poistettujen elintarvikkeiden arvosta;

| d) | elintarvikelahjoitusten keräämisestä, kuljetuksesta, varastoinnista ja jakelusta ja niihin suoraan liittyvistä tiedotustoimista aiheutuneet kustannukset; ja |
| --- | --- |

d)

elintarvikelahjoitusten keräämisestä, kuljetuksesta, varastoinnista ja jakelusta ja niihin suoraan liittyvistä tiedotustoimista aiheutuneet kustannukset; ja

| e) | vähävaraisimmille tarkoitettujen elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden toimittamiseen osallistuvien tuensaajien toteuttamien tai niiden puolesta toteutettujen ja tuensaajien ilmoittamien liitännäistoimenpiteiden kustannukset seitsemän prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista. |
| --- | --- |

e)

vähävaraisimmille tarkoitettujen elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden toimittamiseen osallistuvien tuensaajien toteuttamien tai niiden puolesta toteutettujen ja tuensaajien ilmoittamien liitännäistoimenpiteiden kustannukset seitsemän prosentin kiinteänä osuutena a alakohdassa tarkoitetuista kustannuksista.

2.   Kustannukset, jotka aiheutuvat sähköisten tai muunlaisten arvoseteli- tai korttijärjestelmien laatimisesta, ja niihin liittyvät toimintakustannukset ovat tukikelpoisia teknisen avun puitteissa edellyttäen, että niistä vastaa hallintoviranomainen tai muu julkinen elin, joka ei ole arvosetelejä tai kortteja loppukäyttäjille toimittava tuensaaja, tai edellyttäen, että niitä ei kateta 1 kohdan c alakohdassa vahvistetuilla kustannuksilla.

3.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten kustannusten alentaminen, joka johtuu siitä, että elintarvikkeiden ja/tai perushyödykkeiden ostoista vastaava elin ei ole noudattanut sovellettavaa lainsäädäntöä, ei johda kyseisen kohdan c ja e alakohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten kustannusten alentamiseen.

4.   Seuraavat kustannukset eivät ole tukikelpoisia:

| a) | velkojen korot; |
| --- | --- |

a)

velkojen korot;

| b) | infrastruktuurin ostaminen; ja |
| --- | --- |

b)

infrastruktuurin ostaminen; ja

| c) | käytettyinä hankittujen tavaroiden kustannukset. |
| --- | --- |

c)

käytettyinä hankittujen tavaroiden kustannukset.

23 artikla

Indikaattorit ja raportointi

1.   Toimintalinjoissa, joilla puututaan aineelliseen puutteeseen, on käytettävä liitteessä III esitettyjä yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita toteutuksessa saavutetun edistyksen seuraamiseksi. Kyseisissä toimintalinjoissa voidaan käyttää myös ohjelmakohtaisia indikaattoreita.

2.   Yhteisten ja ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien viitearvot on vahvistettava.

3.   Hallintoviranomaisten on ilmoitettava komissiolle kaksi kertaa sellaisen edeltävänä vuonna tehdyn loppukäyttäjiä ESR+:sta saadun tuen osalta koskevan jäsennellyn selvityksen tulokset, jossa keskitytään myös heidän elinoloihinsa ja heidän aineellisen puutteensa luonteeseen. Kyseisen selvityksen on perustuttava täytäntöönpanosäädöksellä hyväksyttyyn komission malliin. Ensimmäinen tällainen ilmoittaminen on tehtävä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025 ja toinen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2028.

4.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksen, jolla vahvistetaan loppukäyttäjiä koskevan jäsennellyn selvityksen toimittamisessa käytettävä malli, 38 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun neuvoa-antavan menettelyn mukaisesti, jotta varmistetaan tämän artiklan yhdenmukainen täytäntöönpano.

5.   Siirretään komissiolle valta antaa 37 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitteessä III olevia indikaattoreita tarpeen mukaan, jotta voidaan varmistaa ohjelmien toteutuksessa tapahtuneen edistymisen tehokas arviointi. Tällaisten muutosten on oltava oikeasuhteisia ottaen huomioon jäsenvaltioille ja tuensaajille aiheutuva hallinnollinen rasite. Tämän kohdan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä ei saa muuttaa liitteessä III vahvistettuja tiedonkeruumenetelmiä.

24 artikla

Tarkastus

Toimen tarkastus voi kattaa kaikki niiden toteutuksen vaiheet ja kaikki jakeluketjun tasot, lukuun ottamatta loppukäyttäjien tarkastusta, ellei riskinarvioinnissa ole todettu erityistä sääntöjenvastaisuuksien tai petosten riskiä.

III OSA

TOTEUTUS SUORALLA TAI VÄLILLISELLÄ HALLINNOINNILLA

TOTEUTUS SUORALLA TAI VÄLILLISELLÄ HALLINNOINNILLA

I LUKU

I LUKU

Toiminnalliset tavoitteet

Toiminnalliset tavoitteet

25 artikla

Toiminnalliset tavoitteet

EaSI-toimintalohkon toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat:

| a) | tuotetaan korkealaatuista vertailevaa analyyttista tietoa sen varmistamiseksi, että 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamiseen käytettävät toimintatavat perustuvat vankkaan näyttöön ja ovat olennaisia tarpeiden, haasteiden ja paikallisten olosuhteiden kannalta; |
| --- | --- |

a)

tuotetaan korkealaatuista vertailevaa analyyttista tietoa sen varmistamiseksi, että 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamiseen käytettävät toimintatavat perustuvat vankkaan näyttöön ja ovat olennaisia tarpeiden, haasteiden ja paikallisten olosuhteiden kannalta;

| b) | helpotetaan tehokasta ja osallistavaa tietojen vaihtoa, keskinäistä oppimista, vertaisarviointia ja vuoropuhelua 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla, jotta voidaan auttaa asianmukaisten politiikkatoimien suunnittelussa; |
| --- | --- |

b)

helpotetaan tehokasta ja osallistavaa tietojen vaihtoa, keskinäistä oppimista, vertaisarviointia ja vuoropuhelua 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla, jotta voidaan auttaa asianmukaisten politiikkatoimien suunnittelussa;

| c) | tuetaan sosiaalipoliittista kokeilua 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla ja vahvistetaan sidosryhmien kansallisen ja paikallisen tason valmiuksia valmistella ja suunnitella testattuja sosiaalipoliittisia innovaatioita, panna ne täytäntöön, siirtää niitä tai laajentaa niiden soveltamista, erityisesti sellaisten hankkeiden laajentamisen osalta, joita paikalliset sidosryhmät ovat kehittäneet kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomisen integroitumisen alalla; |
| --- | --- |

c)

tuetaan sosiaalipoliittista kokeilua 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla ja vahvistetaan sidosryhmien kansallisen ja paikallisen tason valmiuksia valmistella ja suunnitella testattuja sosiaalipoliittisia innovaatioita, panna ne täytäntöön, siirtää niitä tai laajentaa niiden soveltamista, erityisesti sellaisten hankkeiden laajentamisen osalta, joita paikalliset sidosryhmät ovat kehittäneet kolmansien maiden kansalaisten sosioekonomisen integroitumisen alalla;

| d) | helpotetaan työntekijöiden vapaaehtoista maantieteellistä liikkuvuutta ja lisätään työllisyysmahdollisuuksia siten, että kehitetään ja tarjotaan työnantajille ja työnhakijoille erityisiä tukipalveluja, joiden tarkoituksena on yhdentyneiden eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittäminen rekrytointia edeltävästä valmistelusta työhönsijoituksen jälkeiseen neuvontaan, jotta saadaan täytettyä avoimet työpaikat tietyillä aloilla, tietyissä ammateissa, maissa tai maaryhmissä tai tietyille työntekijäryhmille, kuten haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille; |
| --- | --- |

d)

helpotetaan työntekijöiden vapaaehtoista maantieteellistä liikkuvuutta ja lisätään työllisyysmahdollisuuksia siten, että kehitetään ja tarjotaan työnantajille ja työnhakijoille erityisiä tukipalveluja, joiden tarkoituksena on yhdentyneiden eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittäminen rekrytointia edeltävästä valmistelusta työhönsijoituksen jälkeiseen neuvontaan, jotta saadaan täytettyä avoimet työpaikat tietyillä aloilla, tietyissä ammateissa, maissa tai maaryhmissä tai tietyille työntekijäryhmille, kuten haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille;

| e) | tuetaan markkinoiden ekosysteemiä, joka liittyy mikrorahoituksen antamiseen mikroyrityksille niiden käynnistys- ja kehitysvaiheissa, etenkin niille, jotka ovat haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden luomia tai työllistävät haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä; |
| --- | --- |

e)

tuetaan markkinoiden ekosysteemiä, joka liittyy mikrorahoituksen antamiseen mikroyrityksille niiden käynnistys- ja kehitysvaiheissa, etenkin niille, jotka ovat haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden luomia tai työllistävät haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä;

| f) | tuetaan unionin tason verkostoitumista ja vuoropuhelua asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja niiden kesken 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla ja edistetään osallistuvien sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien parantamista, mukaan lukien julkiset työvoimapalvelut, julkiset sosiaaliturva- ja sairausvakuutuslaitokset, kansalaisyhteiskunta, mikroluottolaitokset ja laitokset, jotka tarjoavat rahoitusta yhteiskunnallisille yrityksille ja yhteisötaloudelle; |
| --- | --- |

f)

tuetaan unionin tason verkostoitumista ja vuoropuhelua asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa ja niiden kesken 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla ja edistetään osallistuvien sidosryhmien institutionaalisten valmiuksien parantamista, mukaan lukien julkiset työvoimapalvelut, julkiset sosiaaliturva- ja sairausvakuutuslaitokset, kansalaisyhteiskunta, mikroluottolaitokset ja laitokset, jotka tarjoavat rahoitusta yhteiskunnallisille yrityksille ja yhteisötaloudelle;

| g) | tuetaan yhteiskunnallisten yritysten kehitystä ja yhteiskunnallisten investointien markkinoiden syntymistä ja helpotetaan julkisen ja yksityisen sektorin vuorovaikutusta ja säätiöiden ja avustusjärjestöjen osallistumista kyseisillä markkinoilla; |
| --- | --- |

g)

tuetaan yhteiskunnallisten yritysten kehitystä ja yhteiskunnallisten investointien markkinoiden syntymistä ja helpotetaan julkisen ja yksityisen sektorin vuorovaikutusta ja säätiöiden ja avustusjärjestöjen osallistumista kyseisillä markkinoilla;

| h) | tarjotaan ohjausta sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseksi, jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari voidaan panna täytäntöön; |
| --- | --- |

h)

tarjotaan ohjausta sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseksi, jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari voidaan panna täytäntöön;

| i) | tuetaan valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä innovatiivisten ratkaisujen siirtämisen nopeuttamiseksi ja niiden soveltamisen laajentamisen helpottamiseksi, etenkin 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla; ja |
| --- | --- |

i)

tuetaan valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä innovatiivisten ratkaisujen siirtämisen nopeuttamiseksi ja niiden soveltamisen laajentamisen helpottamiseksi, etenkin 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla; ja

| j) | tuetaan asiaankuuluvien kansainvälisten sosiaali- ja työnormien täytäntöönpanoa globalisaation ja unionin politiikkojen ulkoisen ulottuvuuden hallitsemiseksi 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla. |
| --- | --- |

j)

tuetaan asiaankuuluvien kansainvälisten sosiaali- ja työnormien täytäntöönpanoa globalisaation ja unionin politiikkojen ulkoisen ulottuvuuden hallitsemiseksi 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetuilla toimintapolitiikan aloilla.

II LUKU

II LUKU

Tukikelpoisuus

Tukikelpoisuus

26 artikla

Tukikelpoiset toimenpiteet

1.   Rahoitusta voivat saada ainoastaan sellaiset toimenpiteet, joilla toteutetaan 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa, 4 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklassa tarkoitettuja tavoitteita.

2.   EaSI-toimintalohkosta voidaan tukea seuraavia toimenpiteitä:

| a) | analyyttiset toiminnot, myös kolmansien maiden osalta, etenkin






  i) | selvitykset, tutkimukset, tilastotiedot, menetelmät, luokitukset, mikrosimulaatiot, indikaattorit ja tuki Euroopan laajuisille seurantakeskuksille ja vertailuarvoille; |
| --- | --- | --- |

a)

analyyttiset toiminnot, myös kolmansien maiden osalta, etenkin

i)

selvitykset, tutkimukset, tilastotiedot, menetelmät, luokitukset, mikrosimulaatiot, indikaattorit ja tuki Euroopan laajuisille seurantakeskuksille ja vertailuarvoille;

| ii) | sosiaalipoliittinen kokeilu, jolla arvioidaan sosiaalisia innovaatioita; |
| --- | --- |

ii)

sosiaalipoliittinen kokeilu, jolla arvioidaan sosiaalisia innovaatioita;

| iii) | unionin lainsäädännön kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen ja soveltamisen seuranta ja arviointi; |
| --- | --- |

iii)

unionin lainsäädännön kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen ja soveltamisen seuranta ja arviointi;

| b) | toimintapolitiikkojen toteutus, etenkin:






  i) | rajat ylittävät kumppanuudet, erityisesti julkisten työvoimapalvelujen, työmarkkinaosapuolten ja kansaisyhteiskunnan välillä, ja raja-alueiden tukipalvelut; |
| --- | --- | --- |

b)

toimintapolitiikkojen toteutus, etenkin:

i)

rajat ylittävät kumppanuudet, erityisesti julkisten työvoimapalvelujen, työmarkkinaosapuolten ja kansaisyhteiskunnan välillä, ja raja-alueiden tukipalvelut;

| ii) | unionin laajuiset kohdennetut liikkuvuusjärjestelyt unionin tasolla avoimien työpaikkojen täyttämiseksi alueilla, joilla on havaittu vajetta työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

ii)

unionin laajuiset kohdennetut liikkuvuusjärjestelyt unionin tasolla avoimien työpaikkojen täyttämiseksi alueilla, joilla on havaittu vajetta työmarkkinoilla;

| iii) | mikrorahoituslaitoksille ja yhteiskunnallisille yrityksille rahoitusta antaville laitoksille annettava tuki, mukaan lukien rahoitusta yhdistävät toimet, kuten epäsymmetrinen riskinjako tai liiketoimien toteutuskustannusten vähentäminen sekä sosiaalisen infrastruktuurin ja osaamisen tukeminen; |
| --- | --- |

iii)

mikrorahoituslaitoksille ja yhteiskunnallisille yrityksille rahoitusta antaville laitoksille annettava tuki, mukaan lukien rahoitusta yhdistävät toimet, kuten epäsymmetrinen riskinjako tai liiketoimien toteutuskustannusten vähentäminen sekä sosiaalisen infrastruktuurin ja osaamisen tukeminen;

| iv) | valtioiden rajat ylittävän yhteistyön ja kumppanuuden tukeminen, jotta voidaan siirtää innovatiivisia ratkaisuja ja laajentaa niiden soveltamista; |
| --- | --- |

iv)

valtioiden rajat ylittävän yhteistyön ja kumppanuuden tukeminen, jotta voidaan siirtää innovatiivisia ratkaisuja ja laajentaa niiden soveltamista;

| c) | valmiuksien kehittäminen, etenkin seuraavissa:






  i) | 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin toimintapolitiikan aloihin liittyvät unionin tason verkostot; |
| --- | --- | --- |

c)

valmiuksien kehittäminen, etenkin seuraavissa:

i)

4 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin toimintapolitiikan aloihin liittyvät unionin tason verkostot;

| ii) | kansalliset yhteyspisteet, jotka tarjoavat EaSI-toimintalohkon toteutukseen liittyvää ohjausta, tietoa ja apua; |
| --- | --- |

ii)

kansalliset yhteyspisteet, jotka tarjoavat EaSI-toimintalohkon toteutukseen liittyvää ohjausta, tietoa ja apua;

| iii) | hallinnot, sosiaaliturvalaitokset ja työvoimapalvelut, jotka vastaavat työvoiman liikkuvuuden edistämisestä, ja mikrorahoituslaitokset ja laitokset, jotka antavat yhteiskunnallisille yrityksille tai muille yhteiskunnallisen investoinnin toimijoille rahoitusta sekä verkostoituminen jäsenvaltioissa tai EaSI-toimintalohkoon 29 artiklan nojalla assosioituneissa kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

iii)

hallinnot, sosiaaliturvalaitokset ja työvoimapalvelut, jotka vastaavat työvoiman liikkuvuuden edistämisestä, ja mikrorahoituslaitokset ja laitokset, jotka antavat yhteiskunnallisille yrityksille tai muille yhteiskunnallisen investoinnin toimijoille rahoitusta sekä verkostoituminen jäsenvaltioissa tai EaSI-toimintalohkoon 29 artiklan nojalla assosioituneissa kolmansissa maissa;

| iv) | sidosryhmät, mukaan lukien työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt, valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä varten; |
| --- | --- |

iv)

sidosryhmät, mukaan lukien työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt, valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä varten;

| d) | viestintä- ja tiedonlevittämistoimenpiteet, etenkin






  i) | keskinäinen oppiminen vaihtamalla hyviä käytäntöjä, innovatiivisia toimintatapoja ja analyysitoimien tuloksia, tekemällä vertaisarviointeja ja luomalla vertailuarvoja; |
| --- | --- | --- |

d)

viestintä- ja tiedonlevittämistoimenpiteet, etenkin

i)

keskinäinen oppiminen vaihtamalla hyviä käytäntöjä, innovatiivisia toimintatapoja ja analyysitoimien tuloksia, tekemällä vertaisarviointeja ja luomalla vertailuarvoja;

| ii) | 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin toimintapolitiikan aloihin liittyviä aloitteita koskevat oppaat, raportit, tiedotusmateriaali ja näkyvyys tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

ii)

4 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin toimintapolitiikan aloihin liittyviä aloitteita koskevat oppaat, raportit, tiedotusmateriaali ja näkyvyys tiedotusvälineissä;

| iii) | tietojärjestelmät 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin toimintapolitiikan aloihin liittyvän näytön jakamiseksi; |
| --- | --- |

iii)

tietojärjestelmät 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettuihin toimintapolitiikan aloihin liittyvän näytön jakamiseksi;

| iv) | neuvoston puheenjohtajavaltion järjestämät tapahtumat, konferenssit ja tiedotustoimet. |
| --- | --- |

iv)

neuvoston puheenjohtajavaltion järjestämät tapahtumat, konferenssit ja tiedotustoimet.

27 artikla

Tukikelpoiset yhteisöt

1.   Jollei varainhoitoasetuksen 197 artiklassa säädetyistä perusteista muuta johdu, seuraavat yhteisöt ovat tukikelpoisia:

| a) | oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin seuraavista maista tai alueista:






  i) | jäsenvaltio tai siihen sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue; |
| --- | --- | --- |

a)

oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin seuraavista maista tai alueista:

i)

jäsenvaltio tai siihen sidoksissa oleva merentakainen maa tai alue;

| ii) | EaSI-toimintalohkoon 29 artiklan nojalla assosioitunut kolmas maa; |
| --- | --- |

ii)

EaSI-toimintalohkoon 29 artiklan nojalla assosioitunut kolmas maa;

| iii) | työohjelmassa mainittu kolmas maa, jollei tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistetuista edellytyksistä muuta johdu; |
| --- | --- |

iii)

työohjelmassa mainittu kolmas maa, jollei tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistetuista edellytyksistä muuta johdu;

| b) | mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa kansainvälinen järjestö. |
| --- | --- |

b)

mikä tahansa unionin oikeuden mukaisesti perustettu oikeussubjekti tai mikä tahansa kansainvälinen järjestö.

2.   Oikeussubjektit, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole EaSI-toimintalohkoon 29 artiklan nojalla assosioitunut maa, ovat poikkeustapauksissa osallistumiskelpoisia, jos tämä on tarpeen tietyn toimenpiteen tavoitteiden saavuttamiseksi.

3.   Oikeussubjektien, jotka ovat sijoittautuneet johonkin kolmanteen maahan, joka ei ole EaSI-toimintalohkoon 29 artiklan nojalla assosioitunut maa, on periaatteessa vastattava omista osallistumiskustannuksistaan.

28 artikla

Horisontaaliset periaatteet

1.   Komissio varmistaa, että sukupuolten tasa-arvo, sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen ja sukupuolinäkökohtien integrointi otetaan huomioon ja niitä edistetään EaSI-toimintalohkosta tuettavien toimien valmistelun, täytäntöönpanon, seurannan, raportoinnin ja arvioinnin kaikissa vaiheissa.

2.   Komissio toteuttaa tarvittavia toimenpiteitä sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän estämiseksi EaSI-toimintalohkosta tuettavien toimien valmistelun, täytäntöönpanon, seurannan, raportoinnin ja arvioinnin aikana. Erityisesti esteettömyys ja saavutettavuus vammaisten henkilöiden kannalta on otettava huomioon EaSI-toimintalohkon valmistelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa.

29 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

EaSI-toimintalohkoon voivat osallistua seuraavat kolmannet maat unionin kanssa tehdyn sopimuksen perusteella:

| a) | Euroopan vapaakauppaliiton jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen jäseniä, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Euroopan vapaakauppaliiton jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen jäseniä, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti;

| b) | unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti;

| c) | muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta EaSI-toimintalohkoon tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella






  i) | varmistetaan oikeudenmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; |
| --- | --- | --- |

c)

muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta EaSI-toimintalohkoon tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella

i)

varmistetaan oikeudenmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä;

| ii) | vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin tai ohjelmien toimintalohkoihin maksettavien rahoitusosuuksien laskentatapa ja niiden hallintokustannukset; |
| --- | --- |

ii)

vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin tai ohjelmien toimintalohkoihin maksettavien rahoitusosuuksien laskentatapa ja niiden hallintokustannukset;

| iii) | ei anneta kolmannelle maalle EaSI-toimintalohkoa koskevaa päätösvaltaa; |
| --- | --- |

iii)

ei anneta kolmannelle maalle EaSI-toimintalohkoa koskevaa päätösvaltaa;

| iv) | taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. |
| --- | --- |

iv)

taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan.

Tämän artiklan ensimmäisen kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

III LUKU

III LUKU

Yleiset säännökset

Yleiset säännökset

30 artikla

Unionin rahoituksen muodot ja toteutustavat

1.   EaSI-toimintalohkosta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa rahoitusosuuksien osalta varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot, hankinnat ja vapaaehtoiset maksut kansainvälisille järjestöille, joiden jäsen unioni on tai joiden työhön se osallistuu.

2.   EaSI-toimintalohko toteutetaan suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädetyn mukaisesti tai välillisesti kyseisen asetuksen 62 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettujen elinten kanssa.

Avustuksia myönnettäessä varainhoitoasetuksen 150 artiklassa tarkoitettu arviointikomitea voi ko4ostua ulkopuolisista asiantuntijoista.

3.   EaSI-toimintalohkoon sisältyvät rahoitusta yhdistävät toimet toteutetaan asetuksen (EU) 2021/523 ja varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti.

31 artikla

Työohjelma

1.   EaSI-toimintalohko toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitettujen työohjelmien perusteella. Kyseisten työohjelmien sisältö vahvistetaan tämän asetuksen 25 artiklassa vahvistettujen toiminnallisten tavoitteiden mukaisesti ja tämän asetuksen 26 artiklassa vahvistettujen tukikelpoisten toimenpiteiden mukaisesti. Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäville toimille varattu kokonaismäärä.

2.   Komissio kerää asiantuntemusta työohjelmien valmistelusta kuulemalla 39 artiklan 8 kohdassa tarkoitettua työryhmää.

3.   Komissio edistää synergioita ja varmistaa tehokkaan koordinoinnin ESR+:n ja muiden asiaankuuluvien unionin välineiden välillä sekä ESR+:n toimintalohkojen välillä.

32 artikla

Seuranta ja raportointi

Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan EaSI-toimintalohkon edistymisestä 4 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden ja 25 artiklassa vahvistettujen toiminnallisten tavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä IV.

Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että EaSI-toimintalohkon toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti.

Sitä varten unionin rahoituksen saajille ja tarvittaessa jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

33 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

Jos jokin kolmas maa osallistuu EaSI-toimintalohkoon kansainvälisen sopimuksen nojalla tehdyn päätöksen tai jonkin muun oikeudellisen välineen perusteella, kolmannen maan on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. OLAFin osalta tällaisiin oikeuksiin kuuluu asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 säädetty oikeus tehdä tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset.

34 artikla

Arviointi

1.   Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa.

2.   Komissio tekee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 EaSI-toimintalohkon väliarvioinnin sen toteuttamisesta saatavilla olevien riittävien tietojen perusteella.

Komissio arvioi varainhoitoasetuksen 34 artiklan mukaisesti ohjelman tuloksellisuutta ja erityisesti sen vaikuttavuutta, tehokkuutta, johdonmukaisuutta, merkityksellisyyttä ja unionin tason lisäarvoa, myös suhteessa tämän asetuksen 28 artiklassa tarkoitettuihin horisontaalisiin periaatteisiin, ja mittaa laadullisesti ja määrällisesti edistymistä EaSI-toimintalohkon tavoitteiden saavuttamisessa.

Väliarvioinnin on perustuttava 32 artiklan mukaisesti perustetuista seurantajärjestelyistä ja indikaattoreista saatuihin tietoihin, jotta politiikan ja rahoituksen painopisteitä voidaan tarvittaessa mukauttaa.

3.   Komissio tekee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024, toteutusvaiheen lopussa EaSI-toimintalohkon lopullisen arvioinnin.

4.   Komissio toimittaa väli- ja loppuarvioinnin päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

35 artikla

Tarkastukset

Henkilöiden tai yhteisöjen, mukaan lukien muut kuin unionin toimielinten tai elinten valtuuttamat henkilöt ja yhteisöt, tekemät unionin rahoitusosuuden käyttöä koskevat tarkastukset muodostavat yleisen varmuuden perustan varainhoitoasetuksen 127 artiklan mukaisesti.

36 artikla

Tiedotus, viestintä ja julkisuus

1.   Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava kyseisen rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys, erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia, tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa useille kohderyhmille, mukaan lukien tiedotusvälineet ja suuri yleisö.

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat EaSI-toimintalohkoa, EaSI-toimintalohkon nojalla toteutettuja toimia ja saavutettuja tuloksia.

EaSI-toimintalohkolle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia prioriteetteja koskevaa yhteisötiedotusta sikäli kuin kyseiset prioriteetit liittyvät 3 artiklan 1 ja 2 kohdassa, 4 artiklan 1 kohdassa ja 25 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

IV OSA

LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

37 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle ... päivästä ...kuuta ... [tämän asetuksen voimaantulopäivä] määräämättömäksi ajaksi 17 artiklan 7 kohdassa ja 23 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 17 artiklan 7 kohdassa ja 23 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 17 artiklan 7 kohdan ja 23 artiklan 5 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

38 artikla

ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa asetuksen (EU) 2021/... (18). 115 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

39 artikla

SEUT 163 artiklalla perustettu komitea

1.   Komissiota avustaa SEUT 163 artiklalla perustettu komitea, jäljempänä ’ESR+-komitea’.

2.   Kukin jäsenvaltio nimittää yhden hallituksen edustajan, yhden työntekijäjärjestöjen edustajan, yhden työnantajajärjestöjen edustajan ja yhden varajäsenen kullekin jäsenelle enintään seitsemän vuoden toimikaudeksi. Jäsenen poissa ollessa varajäsenellä on ilman eri toimenpiteitä oikeus osallistua kokouksiin.

3.   ESR+-komiteaan kuuluu yksi edustaja kustakin työntekijäjärjestöjä ja työnantajajärjestöjä edustavasta unionin tason järjestöstä.

4.   ESR+-komitea, sen 7 kohdassa tarkoitetut työryhmät mukaan lukien, voi kutsua kokouksiinsa sidosryhmien edustajia, joilla ei ole äänioikeutta. Heihin voi kuulua Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston sekä asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen edustajia.

5.   ESR+-komiteaa kuullaan asetuksen (EU) 2021/... (18) 35 artiklassa tarkoitetun teknisen avun suunnitellusta käytöstä, jos apua myönnetään ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavasta toimintalohkosta, sekä muista kysymyksistä, joilla on vaikutusta ESR+:n kannalta merkityksellisten strategioiden toteutukseen unionin tasolla.

6.   ESR+-komitea voi antaa lausuntoja

| a) | kysymyksistä, jotka koskevat ESR+:sta myönnettävää tukea Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin panemiseksi täytäntöön, mukaan lukien maakohtaiset suositukset ja eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyvät prioriteetit, kuten kansalliset uudistusohjelmat; |
| --- | --- |

a)

kysymyksistä, jotka koskevat ESR+:sta myönnettävää tukea Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin panemiseksi täytäntöön, mukaan lukien maakohtaiset suositukset ja eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyvät prioriteetit, kuten kansalliset uudistusohjelmat;

| b) | ESR+:n kannalta merkityksellisistä kysymyksistä, jotka koskevat asetusta (EU) 2021/... (18); |
| --- | --- |

b)

ESR+:n kannalta merkityksellisistä kysymyksistä, jotka koskevat asetusta (EU) 2021/... (18);

| c) | muista kuin 5 kohdassa tarkoitetuista ESR+:aan liittyvistä kysymyksistä, joista komissio pyytää siltä lausuntoa. |
| --- | --- |

c)

muista kuin 5 kohdassa tarkoitetuista ESR+:aan liittyvistä kysymyksistä, joista komissio pyytää siltä lausuntoa.

ESR+-komitea antaa lausuntonsa hyväksyttyjen äänten ehdottomalla enemmistöllä, ja lausunnot toimitetaan tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. Komissio tiedottaa ESR+-komitealle kirjallisesti, millä tavoin tämän lausunnot on otettu huomioon.

7.   ESR+-komitea perustaa työryhmiä kuhunkin ESR+:n toimintalohkoon.

8.   Komissio kuulee EaSI-toimintalohkoa käsittelevää työryhmää työohjelmasta. Komissio tiedottaa kyseiselle työryhmälle, millä tavoin mainitun kuulemisen tulokset on otettu huomioon. Kyseinen työryhmä varmistaa, että sidosryhmiä, myös kansalaisyhteiskunnan edustajia, kuullaan työohjelmasta.

40 artikla

ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon siirtymäsäännökset

Asetusta (EU) N:o 1304/2013, asetusta (EU) N:o 223/2014 ja kaikkia kyseisten asetusten nojalla annettuja säädöksiä sovelletaan edelleen kyseisten asetusten nojalla ohjelmakaudella 2014–2020 tuettaviin ohjelmiin ja toimiin.

41 artikla

EaSI-toimintalohkoa koskevat siirtymäsäännökset

1.   Kumotaan asetus (EU) N:o 1296/2013 1 päivästä tammikuuta 2021. Viittauksia asetukseen (EU) N:o 1296/2013 pidetään viittauksina tähän asetukseen.

2.   EaSI-toimintalohkon toteuttamisen rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menot, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen ESR+:n ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä.

3.   Unionin talousarvioon voidaan 5 artiklan 4 kohdassa säädettyjen menojen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimenpiteitä, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.

4.   Asetuksella (EU) N:o 1296/2013 perustetuista rahoitusvälineistä palautetut määrärahat on investoitava asetuksen (EU) 2021/523 8 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetun ”sosiaalisten investointien ja osaamisen politiikkaikkunan” rahoitusvälineisiin.

5.   Tämän asetuksen mukaisesti tuettavien toimenpiteiden ja taustalla olevien kustannusten voidaan varainhoitoasetuksen 193 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti katsoa olevan rahoituspäätöksessä täsmennetyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ja rajoitetun ajan tukikelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2021, vaikka toimenpiteet olisi toteutettu ja kustannukset olisivat aiheutuneet ennen avustushakemuksen jättämistä.

42 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan EaSI-toimintalohkon osalta 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty ....

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

...

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

...

---

(1)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 245.

1

(2)  EUVL C 86, 7.3.2019, s. 84.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. tammikuuta 2019 (EUVL C 411, 27.11.2020, s. 324), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 27. toukokuuta 2021. Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/..., annettu ..., Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (EUVL L ...).

4

(1)  Asiakirjassa ST 6168/21 (2018/0197(COD)) olevan asetuksen numero.

1

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/..., annettu ..., Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2017/1004 muuttamisesta (EUVL L ...).

5

(2)  Asiakirjassa ST 6975/21 (2018/0210(COD)) olevan asetuksen numero.

2

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/..., annettu ..., Euroopan investointien vakautusjärjestelyn perustamisesta (EUVL L ...).

7

(3)  Asiakirjassa 2018/0212(COD) olevan asetuksen numero.

3

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta (EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30).

8

(9)  Neuvoston päätös (EU) 2020/1512, annettu 13 päivänä lokakuuta 2020, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (EUVL L 344, 19.10.2020, s. 22).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/..., annettu ..., Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L ...).

10

(4)  Asiakirjassa ST 6674/21 (2018/0196(COD)) olevan asetuksen numero.

4

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/..., annettu ..., oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (EUVL L ...).

11

(5)  Asiakirjassa PE 5/21 (2020/0006(COD)) olevan asetuksen numero.

5

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 223/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta (EUVL L 72, 12.3.2014, s. 1).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1296/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta Euroopan unionin ohjelmasta (”EaSI-ohjelma”) ja eurooppalaisen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevan Progress-mikrorahoitusjärjestelyn perustamisesta annetun päätöksen N:o 283/2010/EU muuttamisesta ETA:n kannalta merkityksellinen teksti (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 238).

14

(15)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/..., annettu ..., unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta (EUVL L ...).

16

(6)  Asiakirjassa PE 32/21 (2018/0191(COD)) olevan asetuksen numero.

6

(17)  Neuvoston suositus, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, taitojen parantamisesta: uusia mahdollisuuksia aikuisille (EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/..., annettu ..., tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta (EUVL L ...).

18

(7)  Asiakirjassa ST 7064/20 (2018/0224(COD)) olevan asetuksen numero.

7

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/522, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta (EUVL L 107, 26.3.2021, s. 1).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/691, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) työttömiksi jääneille työntekijöille ja asetuksen (EU) N:o 1309/2013 kumoamisesta (EUVL L 153, 3.5.2021, s. 48).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/..., annettu ..., Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta ja päätöksen (EU) 2015/2240 kumoamisesta (EUVL L ...).

22

(8)  Asiakirjassa PE 13/21 (2018/0227(COD)) olevan asetuksen numero.

8

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/..., annettu ..., Luova Eurooppa -ohjelman (2021–2027) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1295/2013 kumoamisesta (EUVL L ...).

23

(9)  Asiakirjassa ST 14146/20 (2018/0190(COD)) olevan asetuksen numero.

9

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/..., annettu ..., Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta ja asetusten (EU) 2018/1475 ja (EU) N:o 375/2014 kumoamisesta (EUVL L ...).

24

(10)  Asiakirjassa ST 14153/20 (2018/0230(COD)) olevan asetuksen numero.

10

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/240, annettu 10 päivänä helmikuuta 2021, teknisen tuen välineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 1).

25

(11)  Asiakirjassa ST 6674/21 (2018/0196(COD)) olevan asetuksen numero.

11

(26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1304/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470).

26

(27)  EYVL C 241, 29.8.1994, s. 9.

27

(12)  Asiakirjassa ST 6674/21 (2018/0196(COD)) olevan asetuksen numero.

12

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

28

(29)  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

29

(30)  Neuvoston päätös 2013/755/EU, annettu 25 päivänä marraskuuta 2013, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (MMA-assosiaatiopäätös) (EUVL L 344, 19.12.2013, s. 1).

30

(31)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

32

(33)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

33

(34)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

34

(35)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

35

(36)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

36

(37)  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

37

(38)  Yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011 (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

38

(13)  Asiakirjassa ST 6674/21 (2018/0196(COD)) olevan asetuksen numero.

13

(14)  Asiakirjassa ST 6674/21 (2018/0196(COD)) olevan asetuksen numero.

14

(15)  Asiakirjassa ST 6674/21 (2018/0196(COD)) olevan asetuksen numero.

15

(16)  Asiakirjassa ST 6674/21 (2018/0196(COD)) olevan asetuksen numero.

16

(17)  Asiakirjassa ST 6674/21 (2018/0196(COD)) olevan asetuksen numero.

17

(39)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

39

(18)  Asiakirjassa ST 6674/21 (2018/0196(COD)) olevan asetuksen numero.

18

---

LIITE I

ESR+:N YHTEISTYÖSSÄ HALLINNOITAVASTA TOIMINTALOHKOSTA MYÖNNETTÄVÄÄ YLEISTÄ TUKEA KOSKEVAT YHTEISET INDIKAATTORIT

Henkilötiedot on eriteltävä sukupuolen (naiset, miehet, muunsukupuoliset henkilöt (1) mukaan.

Jos tietyt tulokset eivät ole mahdollisia, kyseisiä tuloksia koskevia tietoja ei tarvitse kerätä tai toimittaa.

Yhteisistä tuotosindikaattoreista voidaan tarvittaessa raportoida toimen kohderyhmän perusteella.

1.   Ihmisiin kohdistuvien toimien yhteiset tuotosindikaattorit

| 1.1 | Osallistujia koskevat yhteiset tuotosindikaattorit ovat seuraavat:






  — | työttömät, mukaan lukien pitkäaikaistyöttömät (*1) |
| --- | --- | --- |

1.1

—

työttömät, mukaan lukien pitkäaikaistyöttömät (*1)

| — | pitkäaikaistyöttömät (*1) |
| --- | --- |

—

pitkäaikaistyöttömät (*1)

| — | työelämän ulkopuolella olevat (*1) |
| --- | --- |

—

työelämän ulkopuolella olevat (*1)

| — | työlliset, mukaan lukien itsenäiset ammatinharjoittajat (*1) |
| --- | --- |

—

työlliset, mukaan lukien itsenäiset ammatinharjoittajat (*1)

| — | alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä (*1)

| — | 18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä (*1)

| — | vähintään 55-vuotiaiden osallistujien lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

vähintään 55-vuotiaiden osallistujien lukumäärä (*1)

| — | henkilöt, joilla on ylemmän perusasteen tai sitä vähäisempi koulutus (ISCED 0–2) (*1) |
| --- | --- |

—

henkilöt, joilla on ylemmän perusasteen tai sitä vähäisempi koulutus (ISCED 0–2) (*1)

| — | henkilöt, joilla on keskiasteen (ISCED 3) tai keskiasteen jälkeinen (ISCED 4) koulutus (*1) |
| --- | --- |

—

henkilöt, joilla on keskiasteen (ISCED 3) tai keskiasteen jälkeinen (ISCED 4) koulutus (*1)

| — | henkilöt, joilla on korkea-asteen koulutus (ISCED 5–8) (*1) |
| --- | --- |

—

henkilöt, joilla on korkea-asteen koulutus (ISCED 5–8) (*1)

| — | osallistujien kokonaismäärä (2). |
| --- | --- |

—

osallistujien kokonaismäärä (2).

Tässä kohdassa lueteltuja indikaattoreita ei sovelleta 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta varten myönnettävään ESR+:n tukeen, lukuun ottamatta indikaattoreita ”alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä”, ”18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä”, ”vähintään 55-vuotiaiden osallistujien lukumäärä” sekä ”osallistujien kokonaismäärä”.

Kun tietoja kerätään rekistereistä tai vastaavista lähteistä, jäsenvaltiot voivat käyttää kansallisia määritelmiä.

| 1.2 | Muut osallistujia koskevat yhteiset tuotosindikaattorit ovat seuraavat:






  — | vammaiset osallistujat (*2) |
| --- | --- | --- |

1.2

—

vammaiset osallistujat (*2)

| — | kolmannen maan kansalaiset (*1) |
| --- | --- |

—

kolmannen maan kansalaiset (*1)

| — | ulkomaalaistaustaiset osallistujat (*1) |
| --- | --- |

—

ulkomaalaistaustaiset osallistujat (*1)

| — | vähemmistöt (myös marginalisoituneet yhteisöt, kuten romanit) (*2) |
| --- | --- |

—

vähemmistöt (myös marginalisoituneet yhteisöt, kuten romanit) (*2)

| — | asunnottomat tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneet (*1) |
| --- | --- |

—

asunnottomat tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneet (*1)

| — | maaseutualueilla asuvat osallistujat (*1) (3). |
| --- | --- |

—

maaseutualueilla asuvat osallistujat (*1) (3).

Tietojen keruu on tarpeen vain tapauksen mukaan ja merkityksellisissä tapauksissa.

Kohdassa 1.2 lueteltujen indikaattorien arvot voidaan määrittää tuensaajan antamien tietoihin perustuvien arvioiden mukaisesti.

Kohdassa 1.2 lueteltujen indikaattorien osalta jäsenvaltiot voivat käyttää kansallisia määritelmiä, lukuun ottamatta indikaattoreita ”kolmansien maiden kansalaiset” ja ”maaseutualueilla asuvat osallistujat”.

2.   Yhteisöjä koskevat yhteiset tuotosindikaattorit

Yhteisöjä koskevat yhteiset tuotosindikaattorit ovat seuraavat:

| — | kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla tuettujen julkishallintojen tai julkisten palvelujen lukumäärä |
| --- | --- |

—

kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla tuettujen julkishallintojen tai julkisten palvelujen lukumäärä

| — | tuettujen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (mukaan lukien osuustoiminnalliset ja yhteiskunnalliset yritykset) lukumäärä. |
| --- | --- |

—

tuettujen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (mukaan lukien osuustoiminnalliset ja yhteiskunnalliset yritykset) lukumäärä.

Kun tietoja kerätään rekistereistä tai vastaavista lähteistä, jäsenvaltiot voivat käyttää kansallisia määritelmiä.

3.   Osallistujia koskevat yhteiset välittömät tulosindikaattorit

Osallistujia koskevat yhteiset välittömät tulosindikaattorit ovat seuraavat:

| — | osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun jättäessään toimen (*1) |
| --- | --- |

—

osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun jättäessään toimen (*1)

| — | osallistujat, jotka ovat koulutuksessa jättäessään toimen (*1) |
| --- | --- |

—

osallistujat, jotka ovat koulutuksessa jättäessään toimen (*1)

| — | osallistujat, jotka saavat ammattipätevyyden jättäessään toimen (*1) |
| --- | --- |

—

osallistujat, jotka saavat ammattipätevyyden jättäessään toimen (*1)

| — | osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen (*1). |
| --- | --- |

—

osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen (*1).

Tässä kohdassa lueteltuja indikaattoreita ei sovelleta 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta varten myönnettävään ESR+:n tukeen.

Kun tietoja kerätään rekistereistä tai vastaavista lähteistä, jäsenvaltiot voivat käyttää kansallisia määritelmiä.

4.   Osallistujia koskevat yhteiset pitkän aikavälin tulosindikaattorit

Osallistujia koskevat yhteiset pitkän aikavälin tulosindikaattorit ovat seuraavat:

| — | osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun he ovat jättäneet toimen (*1) |
| --- | --- |

—

osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun he ovat jättäneet toimen (*1)

| — | osallistujat, joiden työmarkkinatilanne on parantunut kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun he ovat jättäneet toimen (*1). |
| --- | --- |

—

osallistujat, joiden työmarkkinatilanne on parantunut kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun he ovat jättäneet toimen (*1).

Tässä kohdassa lueteltuja indikaattoreita ei sovelleta 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta varten myönnettävään ESR+:n tukeen.

Kun tietoja kerätään rekistereistä tai vastaavista lähteistä, jäsenvaltiot voivat käyttää kansallisia määritelmiä.

Osallistujia koskevat yhteiset pitkän aikavälin tulosindikaattorit on ilmoitettava 31 päivään tammikuuta 2026 mennessä asetuksen (EU) 2021/... (1). 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 43 artiklassa tarkoitetussa lopullisessa tuloksellisuuskertomuksessa.

Vähimmäisvaatimuksena on, että osallistujia koskevat yhteiset pitkän aikavälin indikaattorit perustuvat edustavaan osallistujien otokseen 4 artiklan 1 kohdan a–k alakohdassa vahvistettujen erityistavoitteiden osalta. Otoksen sisäinen validiteetti varmistetaan niin, että tiedot voidaan yleistää erityistavoitteiden tasolla.

---

(1)  Kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

(*1)  Toimitetut tiedot ovat asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 1 kohdan mukaisia henkilötietoja.

(2)  Tämä indikaattori lasketaan automaattisesti ammattiasemaan liittyvien yhteisten tuotosindikaattorien perusteella, paitsi kun kyse on 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta varten myönnettävästä ESR+:n tuesta, jonka tapauksessa osallistujien kokonaismäärä on ilmoitettava.

(*2)  Toimitettuihin tietoihin sisältyy asetuksen (EU) 2016/679 9 artiklassa tarkoitettu erityinen henkilötietoryhmä.

(3)  Tätä indikaattoria ei sovelleta 4 artiklan 1 kohdan l alakohdassa vahvistettua erityistavoitetta varten myönnettävään ESR+:n tukeen.

(1)  Asiakirjassa ST 6674/21 (2018/0196(COD)) olevan asetuksen numero.

---

LIITE II

YHTEISET INDIKAATTORIT ESR+:N TOIMENPITEILLE, JOILLA TUETAAN 4 ARTIKLAN 1 KOHDAN L ALAKOHDASSA VAHVISTETTUA ERITYISTAVOITETTA ELI VÄHÄVARAISIMPIEN SOSIAALISTA OSALLISUUTTA 7 ARTIKLAN 5 KOHDAN ENSIMMÄISEN ALAKOHDAN MUKAISESTI

Henkilötiedot on eriteltävä sukupuolen (naiset, miehet, muunsukupuoliset henkilöt (1)) mukaan.

1.   Ihmisiin kohdistuvien toimien yhteiset tuotosindikaattorit:

| 1.1 | Osallistujia koskevat yhteiset tuotosindikaattorit ovat seuraavat:






  — | osallistujien kokonaismäärä |
| --- | --- | --- |

1.1

—

osallistujien kokonaismäärä

| — | alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä (*1)

| — | 18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä (*1)

| — | vähintään 65-vuotiaiden osallistujien lukumäärä (*1). |
| --- | --- |

—

vähintään 65-vuotiaiden osallistujien lukumäärä (*1).

Kohdassa 1.1 lueteltujen indikaattorien arvot voidaan määrittää tuensaajien antamien tietoihin perustuvien arvioiden mukaisesti.

| 1.2 | Muut yhteiset tuotosindikaattorit ovat seuraavat:






  — | vammaiset osallistujat (*2) |
| --- | --- | --- |

1.2

—

vammaiset osallistujat (*2)

| — | kolmannen maan kansalaiset (*1) |
| --- | --- |

—

kolmannen maan kansalaiset (*1)

| — | ulkomaalaistaustaisten osallistujien (*1) ja vähemmistöjen (myös marginalisoituneet yhteisöt, kuten romanit) lukumäärä (*2) |
| --- | --- |

—

ulkomaalaistaustaisten osallistujien (*1) ja vähemmistöjen (myös marginalisoituneet yhteisöt, kuten romanit) lukumäärä (*2)

| — | asunnottomat tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneet (*1). |
| --- | --- |

—

asunnottomat tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneet (*1).

Tietojen keruu on tarpeen vain tapauksen mukaan ja merkityksellisissä tapauksissa.

Kohdassa 1.2 lueteltujen indikaattorien arvot voidaan määrittää tuensaajan antamien tietoihin perustuvien arvioiden mukaisesti.

---

(1)  Kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

(*1)  Toimitetut tiedot ovat asetuksen (EU) 2016/679 4 artiklan 1 kohdan mukaisia henkilötietoja.

(*2)  Toimitettuihin tietoihin sisältyy asetuksen (EU) 2016/679 9 artiklassa tarkoitettu erityinen henkilötietoryhmä.

---

LIITE III

ESR+:STA AINEELLISEEN PUUTTEESEEN PUUTTUMISTA VARTEN MYÖNNETTÄVÄÄ TUKEA KOSKEVAT YHTEISET INDIKAATTORIT

1.   Tuotosindikaattorit

| 1.1 | Jaettujen elintarvikkeiden ja tavaroiden rahallinen kokonaisarvo:






  1.1.1 | elintarvikeavun kokonaisarvo (1)







  1.1.1.1 | asunnottomille tarkoitettujen elintarvikkeiden rahallinen kokonaisarvo; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

1.1.1

elintarvikeavun kokonaisarvo (1)

1.1.1.1

asunnottomille tarkoitettujen elintarvikkeiden rahallinen kokonaisarvo;

| 1.1.1.2 | muille kohderyhmille tarkoitettujen elintarvikkeiden rahallinen kokonaisarvo; |
| --- | --- |

1.1.1.2

muille kohderyhmille tarkoitettujen elintarvikkeiden rahallinen kokonaisarvo;

| 1.1.2 | jaettujen tavaroiden kokonaisarvo (2)







  1.1.2.1 | lapsille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo; |
| --- | --- | --- |

1.1.2

jaettujen tavaroiden kokonaisarvo (2)

1.1.2.1

lapsille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo;

| 1.1.2.2 | asunnottomille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo; |
| --- | --- |

1.1.2.2

asunnottomille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo;

| 1.1.2.3 | muille kohderyhmille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo. |
| --- | --- |

1.1.2.3

muille kohderyhmille tarkoitettujen tavaroiden rahallinen kokonaisarvo.

| 1.2 | Jaetun elintarvikeavun kokonaismäärä (tonnia) (1):






  1.2.1 | niiden elintarvikkeiden osuus, joiden osalta ohjelmasta maksettiin vain kuljetus, jakelu ja varastointi (%) |
| --- | --- | --- |

1.2

1.2.1

niiden elintarvikkeiden osuus, joiden osalta ohjelmasta maksettiin vain kuljetus, jakelu ja varastointi (%)

| 1.2.2 | ESR+:sta yhteisrahoitettujen elintarvikkeiden osuus tuensaajille jaettujen elintarvikkeiden kokonaismäärästä (%). |
| --- | --- |

1.2.2

ESR+:sta yhteisrahoitettujen elintarvikkeiden osuus tuensaajille jaettujen elintarvikkeiden kokonaismäärästä (%).

Kohdissa 1.2.1 ja 1.2.2 lueteltujen indikaattorien arvot määritetään tuensaajan antamien tietoihin perustuvien arvioiden mukaisesti.

2.   Yhteiset tulosindikaattorit

| 2.1 | Elintarvikeavun loppukäyttäjien lukumäärä






  — | alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä |
| --- | --- | --- |

2.1

—

alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä

| — | 18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä |
| --- | --- |

—

18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä

| — | naisten lukumäärä |
| --- | --- |

—

naisten lukumäärä

| — | vähintään 65-vuotiaiden loppukäyttäjien lukumäärä |
| --- | --- |

—

vähintään 65-vuotiaiden loppukäyttäjien lukumäärä

| — | vammaisten loppukäyttäjien lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

vammaisten loppukäyttäjien lukumäärä (*1)

| — | kolmansien maiden kansalaisten lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

kolmansien maiden kansalaisten lukumäärä (*1)

| — | ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin kuuluvien (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) loppukäyttäjien lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin kuuluvien (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) loppukäyttäjien lukumäärä (*1)

| — | asunnottomien loppukäyttäjien tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneiden loppukäyttäjien lukumäärä (*1). |
| --- | --- |

—

asunnottomien loppukäyttäjien tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneiden loppukäyttäjien lukumäärä (*1).

| 2.2 | Aineellisen avun loppukäyttäjien lukumäärä






  — | alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä |
| --- | --- | --- |

2.2

—

alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä

| — | 18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä |
| --- | --- |

—

18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä

| — | naisten lukumäärä |
| --- | --- |

—

naisten lukumäärä

| — | vähintään 65-vuotiaiden loppukäyttäjien lukumäärä |
| --- | --- |

—

vähintään 65-vuotiaiden loppukäyttäjien lukumäärä

| — | vammaisten loppukäyttäjien lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

vammaisten loppukäyttäjien lukumäärä (*1)

| — | kolmansien maiden kansalaisten lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

kolmansien maiden kansalaisten lukumäärä (*1)

| — | ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin kuuluvien (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) loppukäyttäjien lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin kuuluvien (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) loppukäyttäjien lukumäärä (*1)

| — | asunnottomien loppukäyttäjien tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneiden loppukäyttäjien lukumäärä (*1). |
| --- | --- |

—

asunnottomien loppukäyttäjien tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneiden loppukäyttäjien lukumäärä (*1).

| 2.3 | Arvoseteleistä tai korteista hyötyvien loppukäyttäjien lukumäärä






  — | alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä |
| --- | --- | --- |

2.3

—

alle 18-vuotiaiden lasten lukumäärä

| — | 18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä |
| --- | --- |

—

18–29-vuotiaiden nuorten lukumäärä

| — | vähintään 65-vuotiaiden loppukäyttäjien lukumäärä |
| --- | --- |

—

vähintään 65-vuotiaiden loppukäyttäjien lukumäärä

| — | naisten lukumäärä |
| --- | --- |

—

naisten lukumäärä

| — | vammaisten loppukäyttäjien lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

vammaisten loppukäyttäjien lukumäärä (*1)

| — | kolmansien maiden kansalaisten lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

kolmansien maiden kansalaisten lukumäärä (*1)

| — | ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin kuuluvien (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) loppukäyttäjien lukumäärä (*1) |
| --- | --- |

—

ulkomaalaistaustaisten ja vähemmistöihin kuuluvien (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) loppukäyttäjien lukumäärä (*1)

| — | asunnottomien tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneiden loppukäyttäjien lukumäärä (*1). |
| --- | --- |

—

asunnottomien tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneiden loppukäyttäjien lukumäärä (*1).

Kohdassa 2 lueteltujen indikaattorien arvot määritetään tuensaajan antamien tietoihin perustuvien arvioiden mukaisesti.

---

(1)  Näitä indikaattoreita ei sovelleta elintarvikeapuun, jota annetaan välillisesti arvoseteleillä tai korteilla.

(2)  Näitä indikaattoreita ei sovelleta tavaroihin, joita annetaan välillisesti arvoseteleillä tai korteilla.

(*1)  Kansallisia määritelmiä voidaan käyttää.

---

LIITE IV

EaSI-TOIMINTALOHKOA KOSKEVAT INDIKAATTORIT

EaSI-toimintalohkoa koskevat indikaattorit

| — | analyyttisten toimien lukumäärä |
| --- | --- |

—

analyyttisten toimien lukumäärä

| — | tietojenvaihtoa ja keskinäistä oppimista koskevien toimenpiteiden lukumäärä |
| --- | --- |

—

tietojenvaihtoa ja keskinäistä oppimista koskevien toimenpiteiden lukumäärä

| — | sosiaalipoliittisten kokeilujen lukumäärä |
| --- | --- |

—

sosiaalipoliittisten kokeilujen lukumäärä

| — | valmiuksien kehittämistä ja verkostoitumista koskevien toimenpiteiden lukumäärä |
| --- | --- |

—

valmiuksien kehittämistä ja verkostoitumista koskevien toimenpiteiden lukumäärä

| — | kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen mukaisten työhönsijoitusten lukumäärä |
| --- | --- |

—

kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen mukaisten työhönsijoitusten lukumäärä

Indikaattoria ”kohdennettujen liikkuvuusjärjestelyjen mukaisten työhönsijoitusten lukumäärä” koskevat tiedot kerätään vain joka toinen vuosi.

---

| 16.6.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 233/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 233/42

---

Neuvoston perustelut: Neuvoston ensimmäisessä käsittelyssä vahvistama kanta (EU) N:o 23/2021 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta

(2021/C 233/02)

I   JOHDANTO

| 1. | Komissio esitti 30. toukokuuta 2018 ehdotuksen Euroopan sosiaalirahasto plussaa koskevaksi asetukseksi (1), jäljempänä ’ESR+-asetus’, joka on osa vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan lainsäädäntöpakettia. ESR+-asetuksen tärkein toimintapoliittinen tavoite on auttaa luomaan suorituskykyisempi ja sopeutumiskykyisempi ”sosiaalinen Eurooppa” ja toteuttaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja Euroopan talouden ohjausprosessissa hyväksytyt sosiaali- ja työllisyyspolitiikan prioriteetit. Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen komissio ehdotti 28. toukokuuta 2020 useita muutoksia vuosia 2021–2027 koskevaan koheesiopolitiikan lainsäädäntöpakettiin sekä ESR+-asetukseen (2) osana tarkistettua monivuotista rahoituskehystä 2021–2027 ja elpymispakettia. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea antoi 17. lokakuuta 2018 lausuntonsa alkuperäisestä ehdotuksesta (3) ja 18. syyskuuta 2020 lausuntonsa muutetusta ehdotuksesta (4). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Alueiden komitea antoi 5. joulukuuta 2018 lausuntonsa alkuperäisestä ehdotuksesta (5) ja 14. lokakuuta 2020 lausuntonsa muutetusta ehdotuksesta (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euroopan parlamentti vahvisti ensimmäisen käsittelyn kantansa ESR+-asetukseen täysistunnossaan 4. huhtikuuta 2019. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rakennetoimityöryhmä on tarkastellut ehdotettua ESR+-asetusta kokouksissaan Bulgarian, Itävallan, Romanian, Suomen, Kroatian, Saksan ja Portugalin puheenjohtajakausilla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pysyvien edustajien komitea hyväksyi 3. huhtikuuta 2019 alustavan osittaisen neuvotteluvaltuutuksen (7). Pysyvien edustajien komitea hyväksyi 22. heinäkuuta 2020 toisen osittaisen valtuutuksen neuvotella Euroopan parlamentin kanssa ESR+-asetusta koskevasta komission muutetusta ehdotuksesta (8). Lisäksi pysyvien edustajien komitea päivitti 5. lokakuuta 2020 osittaisen neuvotteluvaltuutuksen (9) tarkoituksena ottaa huomioon 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa hyväksytyt Eurooppa-neuvoston päätelmät monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja elpymispaketista. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Näiden valtuutusten pohjalta Suomi, Kroatia, Saksa ja Portugali kävivät puheenjohtajakausillaan toimielinten välisiä neuvotteluja, jotka saatiin päätökseen helmikuussa 2021. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euroopan parlamentin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta hyväksyi 4. maaliskuuta 2021 toimielinten välisten neuvottelujen tulokset. Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan puheenjohtaja lähetti 5. maaliskuuta 2021 neuvoston puheenjohtajavaltiolle kirjeen, jossa hän ilmoitti suosittelevansa täysistunnolle neuvoston kannan hyväksymistä Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä lingvistijuristien viimeisteltyä sen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lingvistijuristien viimeisteltyä tekstin neuvosto vahvisti 27 päivänä toukokuuta 2021 edellä mainitun yhteisymmärryksen huomioon ottaen ensimmäisen käsittelyn kantansa SEUT 294 artiklassa määrättyä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. |
| --- | --- |

9.

II   TAVOITE (3 ja 4 artikla)

| 10. | ESR+:n tarkoituksena on muun muassa SEUT 149, 153, 164 ja 175 artiklan mukaisesti tukea jäsenvaltioita ja alueita tavoitteessa saavuttaa korkea työllisyysaste sekä varmistaa oikeudenmukainen sosiaalinen suojelu ja osaava ja sopeutumiskykyinen työvoima samoin kuin luoda osallistavat ja yhteenkuuluvat yhteiskunnat, joissa pyritään poistamaan köyhyys ja toteuttamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet. Samalla ESR+:lla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden jo olemassa olevia toimintapolitiikkoja edellä mainituilla aloilla ja luodaan niille lisäarvoa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ESR+:lla tuetaan seuraavia erityistavoitteita:






  a) | parannetaan kaikkien työnhakijoiden mahdollisuutta päästä työmarkkinoilla ja heille suunnattuja aktivointitoimia; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

parannetaan kaikkien työnhakijoiden mahdollisuutta päästä työmarkkinoilla ja heille suunnattuja aktivointitoimia;

| b) | nykyaikaistetaan työmarkkinalaitoksia ja työvoimapalveluja, jotta voidaan arvioida ja ennakoida osaamistarpeita; |
| --- | --- |

b)

nykyaikaistetaan työmarkkinalaitoksia ja työvoimapalveluja, jotta voidaan arvioida ja ennakoida osaamistarpeita;

| c) | edistetään sukupuolten tasapuolista osallistumista työmarkkinoille, tasavertaisia työoloja ja -ehtoja ja parempaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa; |
| --- | --- |

c)

edistetään sukupuolten tasapuolista osallistumista työmarkkinoille, tasavertaisia työoloja ja -ehtoja ja parempaa työ- ja yksityiselämän tasapainoa;

| d) | edistetään työntekijöiden, yritysten ja yrittäjien sopeutumista muutoksiin sekä terveenä ja aktiivisena ikääntymistä; |
| --- | --- |

d)

edistetään työntekijöiden, yritysten ja yrittäjien sopeutumista muutoksiin sekä terveenä ja aktiivisena ikääntymistä;

| e) | parannetaan koulutusjärjestelmien laatua, osallistavuutta, tehokkuutta ja työmarkkinarelevanssia; |
| --- | --- |

e)

parannetaan koulutusjärjestelmien laatua, osallistavuutta, tehokkuutta ja työmarkkinarelevanssia;

| f) | edistetään kaikkien, erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen ja tällaisen koulutuksen loppuun saattamista; |
| --- | --- |

f)

edistetään kaikkien, erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, yhdenvertaista pääsyä laadukkaaseen ja osallistavaan koulutukseen ja tällaisen koulutuksen loppuun saattamista;

| g) | edistetään elinikäistä oppimista; |
| --- | --- |

g)

edistetään elinikäistä oppimista;

| h) | tuetaan aktiivista osallistamista yhtäläisten mahdollisuuksien, syrjimättömyyden ja aktiivisen osallistumisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

h)

tuetaan aktiivista osallistamista yhtäläisten mahdollisuuksien, syrjimättömyyden ja aktiivisen osallistumisen edistämiseksi;

| i) | edistetään kolmansien maiden kansalaisten, myös maahanmuuttajien, sosioekonomista integroitumista; |
| --- | --- |

i)

edistetään kolmansien maiden kansalaisten, myös maahanmuuttajien, sosioekonomista integroitumista;

| j) | edistetään marginalisoituneiden yhteisöjen sosioekonomista integroitumista; |
| --- | --- |

j)

edistetään marginalisoituneiden yhteisöjen sosioekonomista integroitumista;

| k) | parannetaan korkealaatuisten, kestävien ja kohtuuhintaisten palvelujen yhdenvertaista ja oikea-aikaista saatavuutta; nykyaikaistetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä; parannetaan terveydenhuoltojärjestelmien ja pitkäaikaishoidon palvelujen saatavuutta, tehokkuutta ja sopeutumiskykyä; |
| --- | --- |

k)

parannetaan korkealaatuisten, kestävien ja kohtuuhintaisten palvelujen yhdenvertaista ja oikea-aikaista saatavuutta; nykyaikaistetaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä; parannetaan terveydenhuoltojärjestelmien ja pitkäaikaishoidon palvelujen saatavuutta, tehokkuutta ja sopeutumiskykyä;

| l) | edistetään köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien yhteiskuntaan integroitumista; |
| --- | --- |

l)

edistetään köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien yhteiskuntaan integroitumista;

| m) | puututaan aineelliseen puutteeseen jakamalla elintarvikkeita tai perushyödykkeitä vähävaraisimmille henkilöille. |
| --- | --- |

m)

puututaan aineelliseen puutteeseen jakamalla elintarvikkeita tai perushyödykkeitä vähävaraisimmille henkilöille.

Edellä mainittujen erityistavoitteiden lisäksi ESR+:n lohkolla yhteistyössä hallinnoiduista varoista edistetään yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklassa vahvistettuja politiikkatavoitteita.

| 12. | Sikäli kuin on ehdottomasti tarpeen ja tilapäisenä toimenpiteenä poikkeuksellisiin tai epätavallisiin tilanteisiin reagoimiseksi ESR+:lla voidaan tukea työajan lyhentämisjärjestelyjä (vaatimatta, että ne yhdistetään aktiivisiin toimenpiteisiin) sekä terveydenhuollon saatavuutta, myös sellaisten henkilöiden osalta, jotka eivät ole välittömästi sosioekonomisesti haavoittuvassa asemassa. |
| --- | --- |

12.

III   NEUVOSTON ENSIMMÄISEN KÄSITTELYN KANNAN ANALYYSI

a)   Yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon toteutus (7–24 artikla)

| 13. | Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa on löydetty ESR+:lla edistettävien erilaisten erityistavoitteiden välille tasapainoinen ratkaisu, jossa otetaan huomioon EU:hun tällä hetkellä kohdistuvat suurimmat sosiaaliset haasteet Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin kuuluvissa kysymyksissä sekä temaattista keskittämistä koskevat vaatimukset, joiden mukaisesti tarvittavaa tukea osoitetaan lainsäätäjien määrittelemille keskeisille aloille (lapsiköyhyys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, nuorisotyöttömyys, tuki vähävaraisimmille henkilöille sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittäminen). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tässä yhteydessä ESR+:n varojen temaattisesta keskittämisestä (7 artikla ja – osittain – 9 artikla) saavutetun yhteisymmärryksen mukaisesti edellytetään seuraavaa:






  — | Jäsenvaltiot kohdentavat kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 25 prosenttia sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen. |
| --- | --- | --- |

14.

—

Jäsenvaltiot kohdentavat kansallisista ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan vähintään 25 prosenttia sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen.

| — | Jäsenvaltiot, joissa köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien alle 18-vuotiaiden lasten keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, kohdentavat vähintään 5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan edellä mainittuihin toimiin. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot, joissa köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien alle 18-vuotiaiden lasten keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, kohdentavat vähintään 5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan edellä mainittuihin toimiin.

| — | Jäsenvaltiot, joissa sellaisten 15–29-vuotiaiden nuorten, jotka eivät ole työssä tai koulutuksessa, keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, kohdentavat vähintään 12,5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan edellä mainittuihin toimiin. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot, joissa sellaisten 15–29-vuotiaiden nuorten, jotka eivät ole työssä tai koulutuksessa, keskimääräinen osuus vuosina 2017–2019 oli Eurostatin tietojen perusteella unionin keskiarvoa suurempi, kohdentavat vähintään 12,5 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan edellä mainittuihin toimiin.

| — | Jäsenvaltiot kohdentavat vähintään 3 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan siihen, että puututaan äärimmäisen köyhyyden muotoihin, joiden vaikutus sosiaaliseen syrjäytymiseen on suurin, kuten asunnottomuuteen, lapsiköyhyyteen ja ruoan puutteeseen. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot kohdentavat vähintään 3 prosenttia ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan siihen, että puututaan äärimmäisen köyhyyden muotoihin, joiden vaikutus sosiaaliseen syrjäytymiseen on suurin, kuten asunnottomuuteen, lapsiköyhyyteen ja ruoan puutteeseen.

| — | Jäsenvaltiot kohdentavat kussakin ohjelmassa asianmukaisen määrän ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittämiseen. Ne jäsenvaltiot, joille on annettu kyseisellä alalla maakohtainen suositus, kohdentavat vähintään 0,25 prosenttia ESR+:n määrärahoista kyseiseen tarkoitukseen. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot kohdentavat kussakin ohjelmassa asianmukaisen määrän ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon määrärahoistaan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittämiseen. Ne jäsenvaltiot, joille on annettu kyseisellä alalla maakohtainen suositus, kohdentavat vähintään 0,25 prosenttia ESR+:n määrärahoista kyseiseen tarkoitukseen.

| 15. | Nykytilanteessa, jossa innovoinnin ja valtioiden rajat ylittävän yhteistyön merkitys sosiaalikysymysten alalla on yhä suurempi, jäsenvaltiot tukevat myös sosiaaliseen innovointiin ja sosiaalipoliittisiin kokeiluihin liittyviä toimia vahvistamalla kumppanuuksiin perustuvia, alhaalta ylöspäin suuntautuvia prosesseja (14 artikla), ja ne voivat myös edistää ja tukea valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön liittyviä toimia minkä tahansa ESR+:n erityistavoitteen puitteissa (15 artikla). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Samalla ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osalta on selkeytetty, minkä tyyppinen tuki ei ole tukikelpoista (16 artikla). Maan, kiinteistöjen ja infrastruktuurien ostoja ei voi tukea. Tukikelpoisia eivät ole myöskään huonekalujen, laitteiden ja ajoneuvojen ostot, paitsi jos hankinta on tarpeen toimen tavoitteen saavuttamiseksi, niiden kirjanpitoarvo poistetaan kokonaisuudessaan tai niiden ostaminen on taloudellisin vaihtoehto. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Asetusehdotuksen III luvussa (18–24 artikla) käsitellään yksinomaan aineellista apua, jota myönnettiin aiemmin entisestä vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta (FEAD), ja esitetään tuen myöntämisen periaatteet, raportointisäännöt, tukikelpoisuus, indikaattorit ja tarkastukset ESR+:n tuella toteutettavien, aineellista puutetta käsittelevien toimenpiteiden osalta. Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa on säilytetty komission ehdotuksen mukainen rakenne tässä luvussa ja pidetty kiinni yhtenäisestä prosessista asettamatta tiukempia sääntöjä (esimerkiksi indikaattoreihin liittyvää raportointia tai tarkastusten jäljitysketjua koskevia sääntöjä) tämäntyyppisille toimille, joissa osallistumiskynnys on matalampi, minkä johdosta niihin liittyvä hallinnollinen rasite on vähäisempi. |
| --- | --- |

17.

b)   Toteutus suoralla tai välillisellä hallinnoinnilla (25–36 artikla)

| 18. | Työllisyyden ja sosiaalisen innovoinnin toimintalohkoa, jäljempänä ’EaSI-toimintalohko’, koskeva neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta sisältää säännöksiä toiminnallisista tavoitteista, tukikelpoisista toimista ja yhteisöistä, assosioituneista kolmansista maista, unionin rahoituksen muodoista ja unionin taloudellisten etujen suojaamisesta sekä muista täytäntöönpanoon liittyvistä seikoista (esimerkiksi työohjelmasta, seurannasta ja raportoinnista, arvioinnista, tarkastuksista sekä tiedotuksesta, viestinnästä ja julkisuudesta). |
| --- | --- |

18.

| 19. | EaSI-toimintalohkon toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat (25 artikla):






  a) | tuotetaan korkealaatuista vertailevaa analyyttista tietoa; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

tuotetaan korkealaatuista vertailevaa analyyttista tietoa;

| b) | tehostetaan osallistavaa tietojen vaihtoa, keskinäistä oppimista, vertaisarviointia ja vuoropuhelua asiaankuuluvilla toimintapolitiikan aloilla; |
| --- | --- |

b)

tehostetaan osallistavaa tietojen vaihtoa, keskinäistä oppimista, vertaisarviointia ja vuoropuhelua asiaankuuluvilla toimintapolitiikan aloilla;

| c) | tuetaan sosiaalipoliittisia kokeiluja ja vahvistetaan asiaankuuluvien sidosryhmien valmiuksia; |
| --- | --- |

c)

tuetaan sosiaalipoliittisia kokeiluja ja vahvistetaan asiaankuuluvien sidosryhmien valmiuksia;

| d) | helpotetaan työntekijöiden vapaaehtoista maantieteellistä liikkuvuutta ja lisätään työllistymismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

d)

helpotetaan työntekijöiden vapaaehtoista maantieteellistä liikkuvuutta ja lisätään työllistymismahdollisuuksia;

| e) | tuetaan markkinoiden ekosysteemiä, joka liittyy mikrorahoituksen antamiseen mikroyrityksille niiden käynnistys- ja kehittämisvaiheissa; |
| --- | --- |

e)

tuetaan markkinoiden ekosysteemiä, joka liittyy mikrorahoituksen antamiseen mikroyrityksille niiden käynnistys- ja kehittämisvaiheissa;

| f) | tuetaan unionin tason verkostoitumista ja vuoropuhelua tärkeiden sidosryhmien kanssa ja niiden kesken ja edistetään institutionaalisten valmiuksien parantamista; |
| --- | --- |

f)

tuetaan unionin tason verkostoitumista ja vuoropuhelua tärkeiden sidosryhmien kanssa ja niiden kesken ja edistetään institutionaalisten valmiuksien parantamista;

| g) | tuetaan yhteiskunnallisten yritysten ja yhteiskunnallisten investointien markkinoiden kehittämistä; |
| --- | --- |

g)

tuetaan yhteiskunnallisten yritysten ja yhteiskunnallisten investointien markkinoiden kehittämistä;

| h) | tarjotaan ohjausta sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseksi, jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari voidaan toteuttaa; |
| --- | --- |

h)

tarjotaan ohjausta sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseksi, jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari voidaan toteuttaa;

| i) | tuetaan valtioiden välistä yhteistyötä innovatiivisten ratkaisujen siirtämisen nopeuttamiseksi ja niiden soveltamisen laajentamiseksi; ja |
| --- | --- |

i)

tuetaan valtioiden välistä yhteistyötä innovatiivisten ratkaisujen siirtämisen nopeuttamiseksi ja niiden soveltamisen laajentamiseksi; ja

| j) | tuetaan asiaankuuluvien kansainvälisten sosiaali- ja työnormien täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

j)

tuetaan asiaankuuluvien kansainvälisten sosiaali- ja työnormien täytäntöönpanoa.

| 20. | EaSI-toimintalohkosta voidaan tukea myös seuraavia toimia (26 artikla):






  a) | analyyttiset toimet, myös kolmansien maiden osalta; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

analyyttiset toimet, myös kolmansien maiden osalta;

| b) | toimintapolitiikkojen toteutus; |
| --- | --- |

b)

toimintapolitiikkojen toteutus;

| c) | valmiuksien kehittäminen; |
| --- | --- |

c)

valmiuksien kehittäminen;

| d) | viestintä- ja tiedotustoimet. |
| --- | --- |

d)

viestintä- ja tiedotustoimet.

c)   Muut säännökset (37–42 artikla)

| 21. | Sellaisten muihinkin säädöksiin sisältyvien, lähinnä vakiomuotoisten säännösten lisäksi, jotka koskevat esimerkiksi säädösvallan siirtoa ja komiteamenettelyjä (tässä tapauksessa ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon osalta), neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa varmistetaan 39 artiklan mukaisesti, että menettelyihin osallistuu SEUT-sopimuksen 163 artiklalla perustettu komitea, joka voi antaa lausuntoja asiaankuuluvista ESR+:aan liittyvistä aiheista ja joka perustaa työryhmiä kuhunkin ESR+:n toimintalohkoon. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Jotta varmistetaan jatkuvuus tuen myöntämisessä asiaankuuluvalla toimintapolitiikan alalla ja jotta ohjelman toteutus voidaan käynnistää monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 alusta, neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa katsotaan 42 artiklan mukaisesti olevan aiheellista, että asetusta sovelletaan EaSI-toimintalohkon osalta taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2021. |
| --- | --- |

22.

IV   LOPUKSI

| 23. | Neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannassa on otettu huomioon neuvoston ja Euroopan parlamentin välillä käydyissä neuvotteluissa komission avustuksella aikaansaatu kompromissi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Neuvosto katsoo, että sen ensimmäisen käsittelyn kanta muodostaa tasapainoisen kokonaisuuden, joka täyttää kaikki ESR+-asetuksen tavoitteet. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Asiak. ST 9573/18 + ADD 2.

(2)  Asiak. ST 8394/20.

(3)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 165.

(4)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 245.

(5)  EUVL C 86, 7.3.2019, s. 84.

(6)  EUVL C 440, 18.12.2020, s. 191.

(7)  Asiak. 7982/19.

(8)  Asiak. 9431/20.

(9)  Asiak. 10881/20.

---