# Službeni list C 267/2021

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 267 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.6. srpnja 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 267

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.6. srpnja 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2021/C 267/01 | Obavijest Komisije – Smjernice za javnu nabavu inovativnih rješenja | 1 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2021/C 267/01

Obavijest Komisije – Smjernice za javnu nabavu inovativnih rješenja

1

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 6.7.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 267/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 267/1

---

OBAVIJEST KOMISIJE –

Smjernice za javnu nabavu inovativnih rješenja

(2021/C 267/01)

| IZJAVA O OGRANIČENJU ODGOVORNOSTI:



  Svrha je ove Obavijesti pružiti praktične smjernice za javnu nabavu inovativnih rješenja. Obavijest nije pravno obvezujuća. Iako se u njoj povremeno parafraziraju odredbe zakonodavstva EU-a, njezina namjena nije dodati ili smanjiti prava i obveze utvrđene u tom zakonodavstvu. Kad je riječ o slučajevima u kojima bi se Obavijest mogla smatrati tumačenjem zakonodavstva EU-a, treba istaknuti da je samo Sud Europske unije nadležan za pravno obvezujuće tumačenje prava EU-a.


  Iako su informacije u ovim Smjernicama pomno pregledane, Europska komisija ne prihvaća odgovornost za pojedinačne slučajeve koji se u njima spominju. |
| --- |

IZJAVA O OGRANIČENJU ODGOVORNOSTI:

Svrha je ove Obavijesti pružiti praktične smjernice za javnu nabavu inovativnih rješenja. Obavijest nije pravno obvezujuća. Iako se u njoj povremeno parafraziraju odredbe zakonodavstva EU-a, njezina namjena nije dodati ili smanjiti prava i obveze utvrđene u tom zakonodavstvu. Kad je riječ o slučajevima u kojima bi se Obavijest mogla smatrati tumačenjem zakonodavstva EU-a, treba istaknuti da je samo Sud Europske unije nadležan za pravno obvezujuće tumačenje prava EU-a.

Iako su informacije u ovim Smjernicama pomno pregledane, Europska komisija ne prihvaća odgovornost za pojedinačne slučajeve koji se u njima spominju.

SADRŽAJ

| SAŽETAK | 5 |
| --- | --- |

| 1. | UPOZNAVANJE S JAVNOM NABAVOM INOVATIVNIH RJEŠENJA | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Što je javna nabava inovativnih rješenja? | 6 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Razlozi za javnu nabavu inovativnih rješenja | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Poticanje gospodarskog oporavka, zelene i digitalne tranzicije te otpornosti EU-a | 7 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Pružanje kvalitetnijih javnih usluga uz optimalna sredstva | 8 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Ispunjavanje nastale potrebe | 8 |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Modernizacija javnih usluga | 9 |
| --- | --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Pomoć novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima pri pokretanju i rastu | 10 |
| --- | --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Poticanje tržišta na inovacije | 10 |
| --- | --- | --- |

1.2.6.

| 1.3. | Koja je svrha Smjernica za javnu nabavu inovativnih rješenja? | 11 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | STVARANJE OKVIRA POLITIKE ZA JAVNU NABAVU INOVATIVNIH RJEŠENJA | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Jasne ovlasti politike | 11 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Inovacije kao sredstvo za postizanje različitih ciljeva politike | 14 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Utvrđivanje razine ambicije | 15 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pretvaranje ambicija u djela i obveze | 16 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Izgradnja kapaciteta | 17 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Osposobljavanje i pomoć ljudima | 17 |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Razmatranje javne nabave zasnovane na suradnji | 18 |
| --- | --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Prevladavanje nesklonosti riziku stvaranjem poticaja za inovacije | 22 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 3. | PRIVLAČENJE INOVATORA | 24 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Otvaranje javne nabave i manjim inovatorima | 24 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Suradnja s tržištem | 24 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Smanjenje administrativnog opterećenja | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Prilagodba kriterija za odabir | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Primjena grupa | 28 |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Upotreba normi, otvorenih podataka, otvorenih sučelja i softvera otvorenog koda | 29 |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Osmišljavanje programa plaćanja koji pogoduju MSP-ovima | 30 |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

| 3.2. | Razvoj ekosustavnog pristupa inovacijama | 30 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mobiliziranje inovacijskih posrednika | 31 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | PRIVLAČENJE INOVACIJA | 33 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Alati koji pogoduju inovacijama za sve vrste postupaka | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Procjena potreba | 33 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Prethodna provjera tržišta | 35 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Upotreba neobveznih polja u standardnim obrascima | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Tehničke specifikacije | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.4.1. | Opisni zahtjevi | 38 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.1.

| 4.1.4.2. | Funkcionalni zahtjevi | 39 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.2.

| 4.1.5. | Varijante | 40 |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Kriteriji za dodjelu | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.6.1. | Cijena | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.1.

| 4.1.6.2. | Trošak | 41 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.2.

| 4.1.6.3. | Kvaliteta | 42 |
| --- | --- | --- |

4.1.6.3.

| 4.1.7. | Upravljanje pravima intelektualnog vlasništva | 43 |
| --- | --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Izvršenje ugovora | 46 |
| --- | --- | --- |

4.1.8.

| 4.2. | Posebni postupci javne nabave koji su pogodni za inovacije | 47 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Prilagodba inovacija koje su spremne za upotrebu – postupci uz pregovore | 47 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.1.1. | Natjecateljski postupak uz pregovore | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1.

| 4.2.1.2. | Natjecateljski dijalog | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.

| 4.2.2. | Projektni natječaji | 48 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Pokretanje inovacija pomoću javne nabave usluga istraživanja i razvoja | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Javna nabava usluga istraživanja i razvoja te dodjela prava intelektualnog vlasništva | 49 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Pretkomercijalna nabava | 50 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.3.3. | Javna nabava sredstava za istraživanje i razvoj | 51 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.3.

| 4.2.3.4. | Partnerstvo za inovacije | 52 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.4.

| 5. | DRŽAVNA POTPORA | 56 |
| --- | --- | --- |

5.

| PRILOG I.: | PRAVA INTELEKTUALNOG VLASNIŠTVA | 58 |
| --- | --- | --- |

PRILOG I.:

| Dio I. – | Opći aspekti povezani s pravima intelektualnog vlasništva | 58 |
| --- | --- | --- |

Dio I. –

| Dio II. – | Vrsta nabavljenog rezultata i prava intelektualnog vlasništva | 60 |
| --- | --- | --- |

Dio II. –

| PRILOG II.: | PREDLOŠCI POZIVNICA ZA DOBAVLJAČE | 65 |
| --- | --- | --- |

PRILOG II.:

| PRILOG III.: | PREDLOŽAK UPITNIKA ZA SASTANAK S DOBAVLJAČIMA | 67 |
| --- | --- | --- |

PRILOG III.:

SAŽETAK

Javna nabava inovativnih rješenja može pridonijeti gospodarskom oporavku EU-a nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 pomoću boljih javnih ulaganja. Riječ je o bitnom sredstvu kojim se može potaknuti preobrazba našega gospodarstva u zeleno i digitalno gospodarstvo. Ove Smjernice donesene su u kontekstu Komunikacije „Obnovljeni program za istraživanje i inovacije – prilika da Europa oblikuje svoju budućnost” i doprinosa neslužbenoj večeri čelnika u Sofiji 16. svibnja 2018. te su ažurirane nakon donošenja europske strategije za MSP-ove i industrijske strategije (1) te Mehanizma za oporavak i otpornost (2). Njima se nastoji pružiti podrška javnim naručiteljima kako bi mogli više pridonijeti gospodarskom oporavku, usporednoj zelenoj i digitalnoj tranziciji te otpornosti EU-a.

U ovim se Smjernicama sažeto opisuju temeljni aspekti javne nabave inovativnih rješenja: zašto je važna, tko u njoj ima interes i kako se taj postupak može provesti.

Ovaj dokument odražava odgovore primljene u okviru prethodnog javnog savjetovanja. Savjetovanje je namjerno bilo detaljno kako bi obuhvatilo najširu stručnu javnost (naručitelje, oblikovatelje politika i dobavljače) i potaknulo interes onih koji o tome još nikad nisu razmišljali ili koji nisu smatrali da ih se to tiče. Čak će i najnapredniji čitatelji pronaći korisna upućivanja na nove inicijative i primjere.

Direktivama o javnoj nabavi iz 2014. okvir javne nabave prilagođen je potrebama javnih naručitelja i gospodarskih subjekata koje proizlaze iz tehnološkog razvoja, gospodarskih trendova i veće društvene usmjerenosti na održivu javnu potrošnju.

Javna nabava inovativnih rješenja pruža neiskorištene mogućnosti za novoosnovana poduzeća i razvoj inovativnih rješenja, kako je istaknula Komisija u nedavno donesenoj strategiji za MSP-ove i akcijskom planu za prava intelektualnog vlasništva (3).

Pravila o javnoj nabavi ne odnose se više samo na način kupnje, nego opisuju opseg poticajâ za predmet kupnje, a da se oni pritom ne propisuju. Cilj učinkovite potrošnje novca poreznih obveznika dobiva nove dimenzije, koje nadilaze puko ispunjavanje osnovnih potreba javnih tijela. Pri svakoj javnoj nabavi javnost ima pravo znati ne samo je li nabavljeno rješenje formalno u skladu s uvjetima, nego i donosi li najbolju dodanu vrijednost u smislu kvalitete, troškovne učinkovitosti i socijalnog učinka, kao i učinka na okoliš, te stvara li prilike za tržište dobavljača.

Javna nabava inovativnih rješenja rješava sve navedene probleme. Njome se postižu bolja kvaliteta i učinkovitija rješenja s koristima za okoliš i društvo, veća troškovna učinkovitost i nove poslovne prilike za poduzeća. Uz to, ove bi se Smjernice trebale čitati zajedno sa Smjernicama Komisije za sudjelovanje ponuditelja i robe iz trećih zemalja na tržištu javne nabave EU-a iz 2019., koje se isto bave strateškom javnom nabavom i javnom nabavom inovativnih rješenja (4) te se u njima javnim naručiteljima pružaju praktični savjeti o tome kako pristupiti sudjelovanju trećih zemalja u javnim natječajima.

Ove su Smjernice stoga osmišljene kako je navedeno u nastavku.

| | U poglavlju 1. pojašnjeni su koncept javne nabave inovativnih rješenja, njegova sveobuhvatna dimenzija i dodana vrijednost. |
| --- | --- |

U poglavlju 1. pojašnjeni su koncept javne nabave inovativnih rješenja, njegova sveobuhvatna dimenzija i dodana vrijednost.

| | U poglavlju 2. prikazan je okvir politike koji je potreban za stratešku upotrebu javne nabave inovativnih rješenja. |
| --- | --- |

U poglavlju 2. prikazan je okvir politike koji je potreban za stratešku upotrebu javne nabave inovativnih rješenja.

| | U poglavlju 3. prikazano je kako približiti javnu nabavu inovatorima, uključujući novoosnovana poduzeća i inovativne MSP-ove. |
| --- | --- |

U poglavlju 3. prikazano je kako približiti javnu nabavu inovatorima, uključujući novoosnovana poduzeća i inovativne MSP-ove.

| | U poglavlju 4. opisuje se kako pokrenuti postupke javne nabave kako bi se modernizirale javne usluge pomoću inovativnih rješenja te ostvario rast i otvorila nova radna mjesta, osobito u pogledu upravljanja pravima intelektualnog vlasništva. |
| --- | --- |

U poglavlju 4. opisuje se kako pokrenuti postupke javne nabave kako bi se modernizirale javne usluge pomoću inovativnih rješenja te ostvario rast i otvorila nova radna mjesta, osobito u pogledu upravljanja pravima intelektualnog vlasništva.

| | U poglavlju 5. objašnjavaju se određeni kriteriji koje bi javna nabava inovativnih rješenja trebala ispunjavati kako bi se izbjegla dodjela državne potpore dobavljaču. |
| --- | --- |

U poglavlju 5. objašnjavaju se određeni kriteriji koje bi javna nabava inovativnih rješenja trebala ispunjavati kako bi se izbjegla dodjela državne potpore dobavljaču.

| | U prilozima se nalaze praktične informacije za naručitelje o pravima intelektualnog vlasništva te alati namijenjeni kao pomoć naručiteljima pri organizaciji sastanaka s dobavljačima. |
| --- | --- |

U prilozima se nalaze praktične informacije za naručitelje o pravima intelektualnog vlasništva te alati namijenjeni kao pomoć naručiteljima pri organizaciji sastanaka s dobavljačima.

Ove bi Smjernice mogle poslužiti kao izvor nadahnuća za sve sudionike uključene u javnu nabavu:

| — | službenike za javnu nabavu, |
| --- | --- |

—

službenike za javnu nabavu,

| — | krajnje korisnike nabavljenih rješenja, |
| --- | --- |

—

krajnje korisnike nabavljenih rješenja,

| — | donositelje odluka i oblikovatelje politika čiji je doprinos stvaranju povoljnih uvjeta ključan, |
| --- | --- |

—

donositelje odluka i oblikovatelje politika čiji je doprinos stvaranju povoljnih uvjeta ključan,

| — | dobavljače koji mogu naučiti kako biti konkurentniji u pogledu inovativnih rješenja u javnoj nabavi. |
| --- | --- |

—

dobavljače koji mogu naučiti kako biti konkurentniji u pogledu inovativnih rješenja u javnoj nabavi.

1.   UPOZNAVANJE S JAVNOM NABAVOM INOVATIVNIH RJEŠENJA

1.1.   
  Što je javna nabava inovativnih rješenja?

Inovacija može imati više značenja (5). Ove Smjernice obuhvaćaju šire stajalište. Javna nabava inovativnih rješenja odnosi se na svaku nabavu koja uključuje barem jedan od sljedećih aspekata:

| — | predmet nabave je postupak inovacije – usluge istraživanja i razvoja – s (djelomičnim) rezultatima, |
| --- | --- |

—

predmet nabave je postupak inovacije – usluge istraživanja i razvoja – s (djelomičnim) rezultatima,

| — | predmet nabave su rezultati inovacija. |
| --- | --- |

—

predmet nabave su rezultati inovacija.

Javni naručitelj najprije opisuje svoju potrebu i traži od poduzeća i istraživača da razviju inovativne proizvode, usluge ili postupke, koji još ne postoje na tržištu, kako bi ispunili tu potrebu.

U drugom slučaju javni naručitelj, umjesto da kupuje gotov proizvod, uslugu ili postupak, djeluje kao prvi korisnik i kupuje proizvod, uslugu ili postupak koji je nov na tržištu i ima bitno nova obilježja (6).

Takve inovacije, koje osiguravaju veći uspjeh i dodanu vrijednost raznim dionicima, nekad odgovaraju tradicionalnom okruženju (postupne inovacije), ali često narušavaju stari sustav stvaranjem različitih dionika, tijekova ili vrijednosti (disruptivne inovacije) ili je za njih čak potrebna sveobuhvatnija preobrazba jer ispunjavaju neispunjene potrebe i za njih su potrebne strukturne ili organizacijske reforme (transformativne inovacije). U ovim se Smjernicama ističu prednosti raznih oblika inovacija i objašnjava se kako im pristupiti u postupku javne nabave.

1.2.   
  Razlozi za javnu nabavu inovativnih rješenja

1.2.1.   Poticanje gospodarskog oporavka, zelene i digitalne tranzicije te otpornosti EU-a

Javna ulaganja i inovacije dva su bitna načina za suočavanje s izazovima oporavka, zelene i digitalne tranzicije te stvaranja otpornijega gospodarstva u EU-u. Novi Mehanizam za oporavak i otpornost (7) potaknut će javna ulaganja nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, a velik dio tih ulaganja usmjerit će se putem javne nabave. Vrednovanje u EU-u pokazuje da Europa iskorištava samo polovinu potencijala javne nabave inovativnih rješenja za poticanje gospodarskog oporavka te da postoji velik manjak ulaganja, posebno u javnu nabavu digitalnih rješenja te usluga istraživanja i razvoja, iako su oba ta područja važna za jačanje strateške autonomije i konkurentnosti EU-a (8). Javni naručitelji trebat će potaknuti javnu nabavu inovativnih rješenja i pomoći poduzećima da razviju inovativna rješenja u najbitnijim industrijskim ekosustavima, naročito ako su javni naručitelji ključni ulagači. Naručitelji će morati potaknuti i otpornost europskoga gospodarstva diversifikacijom izvora nabave nužne robe (kao što su sastojci u farmaceutskim proizvodima, kako se pokazalo tijekom pandemije bolesti COVID-19) te promicanjem novih rješenja.

Inovativnom javnom nabavom svemirskih aplikacija u EU-u koju provode javna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini može se znatno doprinijeti provedbi zelenog plana i digitalizaciji interakcija među poduzećima/građanima i javnim upravama. Uz to ima i znatan potencijal za prekograničnu suradnju. U mnogim područjima primjene podataka i usluga proizašlih iz svemirskog sektora koje pruža svemirski program EU-a javna nabava inovativnih rješenja najučinkovitiji je pristup za poticanje digitalne i zelene tranzicije jer se ona ne bi mogla ostvariti samo tržišnim mehanizmima.

| PRIMJER


  SVEMIRSKE USLUGE


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Javna tijela važni su korisnici svemirske tehnologije, posebice u područjima kao što su:






  — | javna sigurnost (hitne službe i pomoć u slučaju katastrofa i velikih nesreća, potraga i spašavanje, gašenje požara, upravljanje granicama), |
| --- | --- |

PRIMJER

SVEMIRSKE USLUGE

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Javna tijela važni su korisnici svemirske tehnologije, posebice u područjima kao što su:

—

javna sigurnost (hitne službe i pomoć u slučaju katastrofa i velikih nesreća, potraga i spašavanje, gašenje požara, upravljanje granicama),

| — | zaštita kritične infrastrukture, |
| --- | --- |

—

zaštita kritične infrastrukture,

| — | javni prijevoz (upravljanje javnim prijevozom, autonomni autobusi, pametni gradovi), |
| --- | --- |

—

javni prijevoz (upravljanje javnim prijevozom, autonomni autobusi, pametni gradovi),

| — | pomorski, zrakoplovni i željeznički promet kojim upravljaju ili koji nadziru javna tijela. |
| --- | --- |

—

pomorski, zrakoplovni i željeznički promet kojim upravljaju ili koji nadziru javna tijela.

Što je učinjeno drukčije?

Javna nabava inovativnih rješenja stoga može biti obećavajući instrument za promicanje upotrebe naprednih svemirskih tehnologija i usluga pružajući javnim tijelima poticaje za suradnju s inovativnim poduzećima kao „prvim klijentima”. U listopadu 2019. Europska komisija pokrenula je pilot-poziv H2020-SPACE-EGNSS-2020 za „Pretkomercijalnu nabavu EGNSS (EGNOS i Galileo) aplikacija za javna tijela” s ciljem da se razviju inovativna rješenja pomoću GNSS tehnologije EU-a kako bi se usmjerilo na pitanja od javnog interesa za koja postoji manjak opskrbe na tržištu (što je tipičan tržišni nedostatak zbog visoke percepcije rizika u pogledu tehnologije/tržišta i monopsona/ograničene potražnje).

Koji je bio ishod?

U odabranom projektu BroadGNSS upotrebljavat će se jedinstvene i napredne značajke signala sustava EGNOS i Galileo u aplikacijama za javnu sigurnost koje se nalaze niže u lancu kako bi se poboljšale usluge organizacija za javnu sigurnost i pomoć u slučaju katastrofa i velikih nesreća (PPDR) za europske građane.

Pojedinosti su dostupne na:

https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/opportunities/topic-details/space-egnss-5-2020

1.2.2.   Pružanje kvalitetnijih javnih usluga uz optimalna sredstva

Inovativno rješenje rijetko se nabavlja samo zbog inovativnog karaktera. U većini slučajeva javnim naručiteljima inovativna rješenja postaju zanimljiva ako im omoguće slične ili čak bolje rezultate uz optimirane troškove.

| PRIMJER


  INOVACIJAMA DO ZELENIJE I JEFTINIJE ENERGIJE ZA GRAĐANE:


  Kombinirana toplana i elektrana u Vilniusu


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Uvoz plina dovodio je do visokih troškova grijanja za građane Vilniusa. Osim toga, velika ovisnost toga grada o potrošnji plina negativno je utjecala na okoliš, uz visoke razine emisija CO2.

  Što je učinjeno drukčije?

  Grad je 2018. odlučio uložiti u inovativno, domaće postrojenje za proizvodnju zelene energije radi smanjenja ovisnosti o uvozu plina i ugljičnog otiska. Čitav projekt javne nabave dovršen je u godini dana. Kogeneracijsko postrojenje sastoji se od postrojenja za spaljivanje otpada i dva sustava za biogorivo. Najveći dio ulaganja omogućen je uz pomoć strukturnih fondova EU-a i zajma od Europske investicijske banke (EIB).

  Koji je bio ishod?

  Gotovo 40 % građana sada može zadovoljiti svoje potrebe za energijom uz smanjene emisije CO2. Procijenjeno je da će se cijene za građane smanjiti za 20 % kada sustav sredinom 2020. bude djelovao u punom kapacitetu. Emisije CO2 mogu se znatno smanjiti, za otprilike 436 000 tona godišnje. Inovacija pridonosi i kružnom gospodarstvu zahvaljujući nesmetanom pretvaranju otpada u energiju.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/


  https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/


  https://ec.europa.eu/regional_policy/hr/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania


  https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf |
| --- |

PRIMJER

INOVACIJAMA DO ZELENIJE I JEFTINIJE ENERGIJE ZA GRAĐANE:

Kombinirana toplana i elektrana u Vilniusu

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Uvoz plina dovodio je do visokih troškova grijanja za građane Vilniusa. Osim toga, velika ovisnost toga grada o potrošnji plina negativno je utjecala na okoliš, uz visoke razine emisija CO2.

Što je učinjeno drukčije?

Grad je 2018. odlučio uložiti u inovativno, domaće postrojenje za proizvodnju zelene energije radi smanjenja ovisnosti o uvozu plina i ugljičnog otiska. Čitav projekt javne nabave dovršen je u godini dana. Kogeneracijsko postrojenje sastoji se od postrojenja za spaljivanje otpada i dva sustava za biogorivo. Najveći dio ulaganja omogućen je uz pomoć strukturnih fondova EU-a i zajma od Europske investicijske banke (EIB).

Koji je bio ishod?

Gotovo 40 % građana sada može zadovoljiti svoje potrebe za energijom uz smanjene emisije CO2. Procijenjeno je da će se cijene za građane smanjiti za 20 % kada sustav sredinom 2020. bude djelovao u punom kapacitetu. Emisije CO2 mogu se znatno smanjiti, za otprilike 436 000 tona godišnje. Inovacija pridonosi i kružnom gospodarstvu zahvaljujući nesmetanom pretvaranju otpada u energiju.

Pojedinosti su dostupne na:

https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/

https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/

https://ec.europa.eu/regional_policy/hr/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania

https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf

1.2.3.   Ispunjavanje nastale potrebe

U nekim slučajevima javna nabava inovativnih rješenja potrebna je kako bi se odgovorilo na neispunjene potrebe ili nova očekivanja, koje postojeća rješenja na tržištu ne ispunjavaju na odgovarajući način.

| PRIMJER


  INOVATIVNO RJEŠENJE KAO ODGOVOR NA DRUŠTVENE PROMJENE:


  Motiviranje učenika na učenje uz pomoć tehnologije


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Mnogu djecu danas više zanimaju računalne igre nego matematika ili prirodne znanosti. Stope napuštanja škole i sveučilišta povećavaju se jer se smanjuje entuzijazam za učenje tih „teških” predmeta. To utječe na izglede nove generacije Europljana da pronađu dobre poslove u gospodarstvu koje je sve više usmjereno na znanje.

  Što je učinjeno drukčije?

  Škole u švedskom Halmstadu, španjolskom Viladecansu, njemačkom Magdeburgu i finskom Konnevesiju odlučile su pokrenuti postupak zajedničke javne nabave kako bi riješile taj problem. Naručile su usluge istraživanja i razvoja od sedam inovativnih dobavljača, a zatim testirale i usporedile njihova rješenja. Četiri od sedam dobavljača ušla su u fazu izrade prototipa, a dva su zatim razvila inovativne alate koje su škole odlučile primjenjivati. Ti alati djeci u osnovnoj i srednjoj školi pružaju iskustvo učenja nalik videoigrama prilagođeno stalnim analiziranjem obrazaca ponašanja uz pomoć umjetne inteligencije.

  Koji je bio ishod?

  Sudjelovanje više od 600 učenika i 45 nastavnika iz tih četiriju zemalja pokazuje da su upotrebom novih rješenja učenici 55–75 % motiviraniji i uspješniji u matematici, tehničkoj kulturi, fizici i kemiji te je veća vjerojatnost da će razvijati karijeru u tim područjima. U međuvremenu su razne škole kupile ta rješenja. Primjerice, škola Kuulammen u Finskoj potvrdila je da se tim inovativnim rješenjima vrijeme koje nastavnici posvećuju planiranju i ocjenjivanju smanjuje za 30–40 %, a škole ostvaruju uštede u pogledu nastavnih materijala (jedna licenca košta deset puta manje od udžbenika za čitavu školu). Poduzeće koje je isporučilo to rješenje u Finskoj u međuvremenu je privuklo i ulaganja rizičnog kapitala te proširilo poslovanje i na druge segmente tržišta (osposobljavanje zaposlenika u poduzećima).

  Pojedinosti su dostupne na:


  www.imaile.eu


  (projekt sufinanciran u okviru Sedmog okvirnog programa EU-a) |
| --- |

PRIMJER

INOVATIVNO RJEŠENJE KAO ODGOVOR NA DRUŠTVENE PROMJENE:

Motiviranje učenika na učenje uz pomoć tehnologije

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Mnogu djecu danas više zanimaju računalne igre nego matematika ili prirodne znanosti. Stope napuštanja škole i sveučilišta povećavaju se jer se smanjuje entuzijazam za učenje tih „teških” predmeta. To utječe na izglede nove generacije Europljana da pronađu dobre poslove u gospodarstvu koje je sve više usmjereno na znanje.

Što je učinjeno drukčije?

Škole u švedskom Halmstadu, španjolskom Viladecansu, njemačkom Magdeburgu i finskom Konnevesiju odlučile su pokrenuti postupak zajedničke javne nabave kako bi riješile taj problem. Naručile su usluge istraživanja i razvoja od sedam inovativnih dobavljača, a zatim testirale i usporedile njihova rješenja. Četiri od sedam dobavljača ušla su u fazu izrade prototipa, a dva su zatim razvila inovativne alate koje su škole odlučile primjenjivati. Ti alati djeci u osnovnoj i srednjoj školi pružaju iskustvo učenja nalik videoigrama prilagođeno stalnim analiziranjem obrazaca ponašanja uz pomoć umjetne inteligencije.

Koji je bio ishod?

Sudjelovanje više od 600 učenika i 45 nastavnika iz tih četiriju zemalja pokazuje da su upotrebom novih rješenja učenici 55–75 % motiviraniji i uspješniji u matematici, tehničkoj kulturi, fizici i kemiji te je veća vjerojatnost da će razvijati karijeru u tim područjima. U međuvremenu su razne škole kupile ta rješenja. Primjerice, škola Kuulammen u Finskoj potvrdila je da se tim inovativnim rješenjima vrijeme koje nastavnici posvećuju planiranju i ocjenjivanju smanjuje za 30–40 %, a škole ostvaruju uštede u pogledu nastavnih materijala (jedna licenca košta deset puta manje od udžbenika za čitavu školu). Poduzeće koje je isporučilo to rješenje u Finskoj u međuvremenu je privuklo i ulaganja rizičnog kapitala te proširilo poslovanje i na druge segmente tržišta (osposobljavanje zaposlenika u poduzećima).

Pojedinosti su dostupne na:

www.imaile.eu

(projekt sufinanciran u okviru Sedmog okvirnog programa EU-a)

1.2.4.   Modernizacija javnih usluga

Javnom nabavom inovativnih rješenja može se uskladiti način pružanja javnih usluga s očekivanjima građana koji se sve više služe tehnologijama i ekološki su i socijalno osviješteni te poboljšati njihovo iskustvo s javnim uslugama.

| PRIMJER


  INOVATIVNIM RJEŠENJEM DO SMANJENE UPOTREBE AUTOMOBILA U JAVNIM TIJELIMA:


  Platforma za zajedničko upravljanje voznim parkom u portugalskom Ministarstvu zdravstva


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Portugalsko Ministarstvo zdravstva željelo je optimirati upravljanje rutama te smanjiti utjecaj na okoliš i ukupne troškove voznog parka kojim se koriste sve službe u okviru Ministarstva i portugalskih nacionalnih zdravstvenih ustanova.

  Što je učinjeno drukčije?

  Umjesto kupnje novih automobila, što bi bila jednostavnija opcija, Ministarstvo zdravstva osmislilo je nov način upotrebe voznog parka: zamislilo je elektroničku platformu kao središnje mjesto za sve informacije povezane s upotrebom voznog parka. Vanjski ugovaratelj odabran u postupku javne nabave u kojoj su željeni rezultati izraženi u obliku funkcionalnih zahtjeva 2017. je isporučio platformu za zajedničko upravljanje voznim parkom Ministarstva zdravstva (GPFMS).

  Koji je bio ishod?

  Platforma će korisnicima omogućiti da dijele sva raspoloživa sredstva (vozila i rute). Time će se smanjiti broj vozila, povezani troškovi (poput osiguranja, troškova goriva i održavanja itd.) i utjecaj na okoliš. Izrađivat će se i izvješća o upotrebi resursa u stvarnom vremenu u kojima će biti prikazani pokazatelji koji će omogućiti učinkovito, transparentno i savjesno planiranje, upotrebu i nadzor voznog parka te upravljanje njime. To je u skladu s ciljevima Komisije u pogledu digitalne i zelene tranzicije.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude |
| --- |

PRIMJER

INOVATIVNIM RJEŠENJEM DO SMANJENE UPOTREBE AUTOMOBILA U JAVNIM TIJELIMA:

Platforma za zajedničko upravljanje voznim parkom u portugalskom Ministarstvu zdravstva

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Portugalsko Ministarstvo zdravstva željelo je optimirati upravljanje rutama te smanjiti utjecaj na okoliš i ukupne troškove voznog parka kojim se koriste sve službe u okviru Ministarstva i portugalskih nacionalnih zdravstvenih ustanova.

Što je učinjeno drukčije?

Umjesto kupnje novih automobila, što bi bila jednostavnija opcija, Ministarstvo zdravstva osmislilo je nov način upotrebe voznog parka: zamislilo je elektroničku platformu kao središnje mjesto za sve informacije povezane s upotrebom voznog parka. Vanjski ugovaratelj odabran u postupku javne nabave u kojoj su željeni rezultati izraženi u obliku funkcionalnih zahtjeva 2017. je isporučio platformu za zajedničko upravljanje voznim parkom Ministarstva zdravstva (GPFMS).

Koji je bio ishod?

Platforma će korisnicima omogućiti da dijele sva raspoloživa sredstva (vozila i rute). Time će se smanjiti broj vozila, povezani troškovi (poput osiguranja, troškova goriva i održavanja itd.) i utjecaj na okoliš. Izrađivat će se i izvješća o upotrebi resursa u stvarnom vremenu u kojima će biti prikazani pokazatelji koji će omogućiti učinkovito, transparentno i savjesno planiranje, upotrebu i nadzor voznog parka te upravljanje njime. To je u skladu s ciljevima Komisije u pogledu digitalne i zelene tranzicije.

Pojedinosti su dostupne na:

http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude

| PRIMJER


  INOVATIVNO RJEŠENJE KAO ODGOVOR NA PITANJA ZAŠTITE OKOLIŠA:


  Zaštita vodoopskrbe


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Voda preostala iz proizvodnje kovanica u Austriji sadržavala je količinu kemikalija koja je premašivala zakonska ograničenja.

  Što je učinjeno drukčije?

  Austrijska savezna agencija za nabavu pokrenula je postupak javne nabave u tri faze kako bi se pronašlo inovativno rješenje za austrijsku kovnicu Münze Österreich (subjekt nadležan za proizvodnju kovanica). Potencijalne dobavljače pozvalo se na dostavu informacija o rezultatima u pogledu inovacija. U uvjete ugovora uključeni su precizni ciljevi za pročišćavanje vode.

  Koji je bio ishod?

  Odabrani lako ugradivi mehanizam za vakuumsko isparavanje filtrira širok raspon čestica, uključujući metalske, galvanske, fotografske, tiskane, farmaceutske i prehrambene, što ga čini prikladnim za upotrebu u različitim industrijama. Osim toga, potrebe austrijske kovnice za slatkom vodom smanjene su za 97 % te je tako ostvarena ušteda od četiri milijuna litara vode godišnje.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf |
| --- |

PRIMJER

INOVATIVNO RJEŠENJE KAO ODGOVOR NA PITANJA ZAŠTITE OKOLIŠA:

Zaštita vodoopskrbe

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Voda preostala iz proizvodnje kovanica u Austriji sadržavala je količinu kemikalija koja je premašivala zakonska ograničenja.

Što je učinjeno drukčije?

Austrijska savezna agencija za nabavu pokrenula je postupak javne nabave u tri faze kako bi se pronašlo inovativno rješenje za austrijsku kovnicu Münze Österreich (subjekt nadležan za proizvodnju kovanica). Potencijalne dobavljače pozvalo se na dostavu informacija o rezultatima u pogledu inovacija. U uvjete ugovora uključeni su precizni ciljevi za pročišćavanje vode.

Koji je bio ishod?

Odabrani lako ugradivi mehanizam za vakuumsko isparavanje filtrira širok raspon čestica, uključujući metalske, galvanske, fotografske, tiskane, farmaceutske i prehrambene, što ga čini prikladnim za upotrebu u različitim industrijama. Osim toga, potrebe austrijske kovnice za slatkom vodom smanjene su za 97 % te je tako ostvarena ušteda od četiri milijuna litara vode godišnje.

Pojedinosti su dostupne na:

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf

1.2.5.   Pomoć novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima pri pokretanju i rastu

Na razini EU-a kupovna moć javnih naručitelja čini približno 14 % BDP-a (9). U mnogim dijelovima Europe ona predstavlja znatan udio u lokalnim gospodarstvima. To znači da javni naručitelji mogu poticati inovacije među etabliranim sudionicima na tržištu, ali i pružiti ključne prilike MSP-ovima i novim inovativnim poduzećima koji mogu imati rješenja za neispunjene potrebe, ali se suočavaju s poteškoćama u njihovu uvođenju na tržište.

Djelujući kao vodeći kupac javni naručitelji inovativnim poduzećima mogu pružiti mogućnost da testiraju nova rješenja u stvarnim uvjetima. Nadalje, kad postanu njihovi klijenti i tako im povećaju promet, javni naručitelji mogli bi potaknuti druge javne i privatne ulagače da ulažu u njihove aktivnosti. Na kraju, širom upotrebom digitalnih platformi javni naručitelji mogu pružiti više prilika gospodarskim subjektima – MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima – da razvijaju ili predlažu inovativna rješenja te mogu olakšati prekogranični pristup tržištima javne nabave (10).

1.2.6.   Poticanje tržišta na inovacije

Kada proizvod nije lako dostupan na tržištu ili kada u ponudi postoje samo proizvodi loše kvalitete, kupovna moć javnih naručitelja može potaknuti tržište na inovacije.

| PRIMJER


  INOVATIVNO RJEŠENJE KAO ODGOVOR NA JAVNA PITANJA:


  Bolja zdravstvena skrb u bolnicama


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Švedski grad Örebro htio je nabaviti katetere bez štetnih tvari od PVC-a. Iako ih nije bilo na širem tržištu, grad je svejedno odlučio objaviti poziv na podnošenje ponuda. U tom se trenutku samo jedan dobavljač mogao odazvati na poziv.

  Što je učinjeno drukčije?

  Grad je unatoč poteškoćama uspio nabaviti željene katetere.

  Koji je bio ishod?

  Nakon osam godina svi dobavljači ponudili su proizvod bez PVC-a. |
| --- |

PRIMJER

INOVATIVNO RJEŠENJE KAO ODGOVOR NA JAVNA PITANJA:

Bolja zdravstvena skrb u bolnicama

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Švedski grad Örebro htio je nabaviti katetere bez štetnih tvari od PVC-a. Iako ih nije bilo na širem tržištu, grad je svejedno odlučio objaviti poziv na podnošenje ponuda. U tom se trenutku samo jedan dobavljač mogao odazvati na poziv.

Što je učinjeno drukčije?

Grad je unatoč poteškoćama uspio nabaviti željene katetere.

Koji je bio ishod?

Nakon osam godina svi dobavljači ponudili su proizvod bez PVC-a.

1.3.   
  Koja je svrha Smjernica za javnu nabavu inovativnih rješenja?

Glavni je cilj javnih naručitelja osigurati najstabilnije i najpouzdanije rezultate javne nabave. Obično smanjuju rizik na sljedeće načine:

| i. | pronalaženjem etabliranih gospodarskih subjekata s besprijekornim ugledom i podmirenjem poreznih obveza te velikim prometom; i |
| --- | --- |

i.

pronalaženjem etabliranih gospodarskih subjekata s besprijekornim ugledom i podmirenjem poreznih obveza te velikim prometom; i

| ii. | traženjem standardnih rješenja za koja se utvrdilo da su pouzdana. |
| --- | --- |

ii.

traženjem standardnih rješenja za koja se utvrdilo da su pouzdana.

U tom kontekstu može biti teško promicati inovativne proizvode i usluge s većim stupnjem rizika, čak i ako odluka o nabavi inovacija javnom naručitelju donosi jasne koristi. Te koristi, neovisno o tome radi li se o uštedama, rješenjima za nove potrebe ili boljim rješenjima za stare potrebe, moraju se jasno utvrditi, detaljno i transparentno opisati, postaviti kao ciljevi i objektivno mjeriti. Trebalo bi predvidjeti i ublažiti pravne i proračunske rizike te rizike povezane s ugledom. Cilj je ovih Smjernica pružiti početni impuls i ideje oblikovateljima politike javne nabave da prihvate taj izazov.

Zajedno s različitim partnerima Europska komisija već je izdala brojne smjernice o toj temi i ti su dokumenti i dalje važeći referentni materijal (11). U ovim se Smjernicama razrađuju detaljnija praktična razmatranja na temelju prethodnog iskustva i kao odgovor na višestruke pozive dionika; naglasak je na određenim neistraženim aspektima alata koji su predloženi u pravilima EU-a i stavlja ih se u širu perspektivu, među ostalim u kontekstu potpore za novoosnovana poduzeća i inovativne MSP-ove na razini EU-a.

Ciljevi su ovih Smjernica stoga sljedeći:

| — | davanje argumenata za izradu poslovnog modela za javnu nabavu inovativnih rješenja, |
| --- | --- |

—

davanje argumenata za izradu poslovnog modela za javnu nabavu inovativnih rješenja,

| — | predlaganje mjera kojima se osigurava potrebna potpora za inovativne projekte, |
| --- | --- |

—

predlaganje mjera kojima se osigurava potrebna potpora za inovativne projekte,

| — | pomoć pri svladavanju nesigurnosti razjašnjenjem pravnog okvira EU-a za javnu nabavu kako se primjenjuje na inovativne postupke i na primjere iz stvarnog života. |
| --- | --- |

—

pomoć pri svladavanju nesigurnosti razjašnjenjem pravnog okvira EU-a za javnu nabavu kako se primjenjuje na inovativne postupke i na primjere iz stvarnog života.

Primjeri iz ovih Smjernica dokazuju da bi ideje koje se u njima razrađuju trebale biti provedive u svim državama članicama jer temeljna pravila o javnoj nabavi potječu iz istih direktiva o javnoj nabavi.

2.   STVARANJE OKVIRA POLITIKE ZA JAVNU NABAVU INOVATIVNIH RJEŠENJA

Javna nabava inovativnih rješenja prilika je za javne naručitelje, građane i poduzeća. Kako bi ta prilika postala stvarnost, ključan je sveobuhvatan okvir politike koji osigurava viziju, strategiju i odgovarajuća sredstva. U sljedećim se odlomcima navode glavne sastavnice okvira politike za javnu nabavu inovativnih rješenja.

2.1.   
  Jasne ovlasti politike

Jasna vizija politike koja se na političkoj razini pruža institucijama i stručnjacima koji sudjeluju u strateškoj nabavi mnogo znači jer im daje potrebne ovlasti za djelovanje. Ako je popraćena komunikacijskom kampanjom i dugoročnim proračunskim obvezama, veći su izgledi da će biti uspješna.

| PRIMJER


  ŠVEDSKO VIJEĆE ZA INOVACIJE

  Švedsko vijeće za inovacije okuplja ministre vlade koji su zaduženi za portfelje povezane s inovacijama i stručnjake, a na čelu mu je premijer. Na tom se forumu može raspravljati o inovacijama na najvišoj razini, što pridonosi konsolidaciji pristupa vlade. Pomogao je, primjerice, razjasniti primjenu funkcionalnih kriterija u javnoj nabavi.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council |
| --- |

PRIMJER

ŠVEDSKO VIJEĆE ZA INOVACIJE

Švedsko vijeće za inovacije okuplja ministre vlade koji su zaduženi za portfelje povezane s inovacijama i stručnjake, a na čelu mu je premijer. Na tom se forumu može raspravljati o inovacijama na najvišoj razini, što pridonosi konsolidaciji pristupa vlade. Pomogao je, primjerice, razjasniti primjenu funkcionalnih kriterija u javnoj nabavi.

Pojedinosti su dostupne na:

http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council

Strateški je potencijal za javnu nabavu inovativnih rješenja velik, posebno kad je riječ o podupiranju tehnološkog razvoja u javnom sektoru. Industrije koje ovise o prodaji javnom sektoru javnom se potražnjom mogu motivirati da inoviraju i uvode nove tehnologije. Socijalni sektori kao što su zdravstvena skrb, pročišćavanje vode, centralizirano grijanje, ceste i željeznice gotovo isključivo ovise o javnoj potražnji. U tim je slučajevima javna nabava jasno sredstvo te potražnje i pokretač tehnološkog napretka.

| PRIMJER


  INOVATIVNO RJEŠENJE KAO POMOĆ U OSTVARIVANJU CILJEVA ZAŠTIT OKOLIŠA NA RAZINI OPĆINA:


  Ciljevi Kopenhagena za zaštitu okoliša ostvareni pomoću inovativnih tehnologija


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Nakon što je utvrdio ambiciozan cilj da do 2025. postane ugljično neutralan, Kopenhagen trenutačno mijenja način upravljanja energijom. Jedan je od ključnih zahtjeva za postizanje tog cilja znatno smanjenje potrošnje energije za uličnu rasvjetu. U tu je svrhu potrebno zamijeniti gotovo 20 000 uličnih svjetiljki.
  Ciljevi za rasvjetu u Kopenhagenu bili su sljedeći:






  — | zamjena visokotlačnih natrijevih žarulja na cestama u stambenim naseljima, većim ulicama i autocestama u Kopenhagenu učinkovitim LED svjetiljkama izrađenima po narudžbi, |
| --- | --- |

PRIMJER

INOVATIVNO RJEŠENJE KAO POMOĆ U OSTVARIVANJU CILJEVA ZAŠTIT OKOLIŠA NA RAZINI OPĆINA:

Ciljevi Kopenhagena za zaštitu okoliša ostvareni pomoću inovativnih tehnologija

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Nakon što je utvrdio ambiciozan cilj da do 2025. postane ugljično neutralan, Kopenhagen trenutačno mijenja način upravljanja energijom. Jedan je od ključnih zahtjeva za postizanje tog cilja znatno smanjenje potrošnje energije za uličnu rasvjetu. U tu je svrhu potrebno zamijeniti gotovo 20 000 uličnih svjetiljki.

Ciljevi za rasvjetu u Kopenhagenu bili su sljedeći:

—

zamjena visokotlačnih natrijevih žarulja na cestama u stambenim naseljima, većim ulicama i autocestama u Kopenhagenu učinkovitim LED svjetiljkama izrađenima po narudžbi,

| — | ostvarenje znatne uštede energije i CO2 kako bi se gradu pomoglo da ostvari cilj ugljične neutralnosti do 2025., |
| --- | --- |

—

ostvarenje znatne uštede energije i CO2 kako bi se gradu pomoglo da ostvari cilj ugljične neutralnosti do 2025.,

| — | poboljšanje kvalitete ulične rasvjete radi povećanja sigurnosti i udobnosti, |
| --- | --- |

—

poboljšanje kvalitete ulične rasvjete radi povećanja sigurnosti i udobnosti,

| — | integracija podataka o gustoći prometa u kontrolu rasvjete radi prilagodbe razine osvjetljenja budućoj upotrebi ceste, |
| --- | --- |

—

integracija podataka o gustoći prometa u kontrolu rasvjete radi prilagodbe razine osvjetljenja budućoj upotrebi ceste,

| — | uspostava središnjeg sustava upravljanja za djelotvorno upravljanje uličnom rasvjetom i njezinu kontrolu. |
| --- | --- |

—

uspostava središnjeg sustava upravljanja za djelotvorno upravljanje uličnom rasvjetom i njezinu kontrolu.

Što je učinjeno drukčije?

Javni naručitelj odlučio se za postupak natjecateljskog dijaloga. Kriteriji ocjenjivanja bili su uravnoteženi: cijena 25 %, izvršenje zadatka i organizacija 25 %, rješenje za rasvjetu 20 %, energetske i okolišne značajke 30 %. Ugovor je potpisan 16 mjeseci nakon pokretanja postupka.

Koji je bio ishod?

Prelaskom na LED žarulje energetska je potrošnja smanjena za 57 % te su se tako smanjili i ugljični otisak i troškovi održavanja (1,6 milijuna EUR godišnje za ulaganje od 26 milijuna EUR).

Pojedinosti su dostupne na:

http://spice-project.eu

http://spice-project.eu/wp-content/uploads/sites/14/2017/08/Copenhagen_Street_Light.pdf

Važno je prepoznati da javna nabava inovativnih rješenja osim brojnih prednosti podrazumijeva i rizike i troškove. Za to je potreban kulturni pomak ne samo među javnim naručiteljima, nego i u cijelom ekosustavu: među gospodarskim subjektima, političkim tijelima, revizorima, pa čak i u akademskoj zajednici. U tom je kontekstu jasna izjava o politici nužna za uklanjanje nesklonosti riziku i mogućih dodatnih troškova koji proizlaze iz blokiranja inovacija.

| PRIMJER


  UKLJUČENOST IZABRANIH DUŽNOSNIKA:


  Odbor za javnu nabavu Grada Pariza


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Grad Pariz želio je ojačati svoj strateški pristup javnoj nabavi i učinkovitije ga provoditi te uključiti više (izabranih) članova Vijeća.

  Što je učinjeno drukčije?

  Vijeće Pariza osnovalo je 2016. Odbor za javnu nabavu (Commission d’anticipation des achats). Sastoji se od 10 članova koji predstavljaju sve političke skupine u Vijeću Pariza.
  Odbor raspravlja o nadolazećim projektima javne nabave i o uvođenju strateškog pristupa u posebne postupke. Na taj način izabrani predstavnici mogu dobiti informacije, razmjenjivati mišljenja i pridonijeti raspravi u ranoj fazi, prije pokretanja postupaka.

  Koji je bio ishod?

  Zahvaljujući većoj uključenosti svih političkih skupina u ranoj fazi, strateški pristup javnoj nabavi dobio je veći legitimitet. Uz to, redovito se dorađuje na temelju detaljnih razmjena mišljenja na sastanku Odbora. U posebnim postupcima javne nabave više se uzimaju u obzir strateška razmatranja.
  Taj uključivi pristup i veća uključenost političara doveli su i do skraćivanja trajanja postupaka javne nabave (od jednog do tri mjeseca kraći postupci nego prije osnivanja Odbora). |
| --- |

PRIMJER

UKLJUČENOST IZABRANIH DUŽNOSNIKA:

Odbor za javnu nabavu Grada Pariza

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Grad Pariz želio je ojačati svoj strateški pristup javnoj nabavi i učinkovitije ga provoditi te uključiti više (izabranih) članova Vijeća.

Što je učinjeno drukčije?

Vijeće Pariza osnovalo je 2016. Odbor za javnu nabavu (Commission d’anticipation des achats). Sastoji se od 10 članova koji predstavljaju sve političke skupine u Vijeću Pariza.

Odbor raspravlja o nadolazećim projektima javne nabave i o uvođenju strateškog pristupa u posebne postupke. Na taj način izabrani predstavnici mogu dobiti informacije, razmjenjivati mišljenja i pridonijeti raspravi u ranoj fazi, prije pokretanja postupaka.

Koji je bio ishod?

Zahvaljujući većoj uključenosti svih političkih skupina u ranoj fazi, strateški pristup javnoj nabavi dobio je veći legitimitet. Uz to, redovito se dorađuje na temelju detaljnih razmjena mišljenja na sastanku Odbora. U posebnim postupcima javne nabave više se uzimaju u obzir strateška razmatranja.

Taj uključivi pristup i veća uključenost političara doveli su i do skraćivanja trajanja postupaka javne nabave (od jednog do tri mjeseca kraći postupci nego prije osnivanja Odbora).

Velike ovlasti politike najbolje se izražavaju u ciljevima, tj. određivanjem postotka javnih kupnji koji se treba posvetiti javnoj nabavi inovativnih rješenja. Iako taj pristup možda neće funkcionirati u svim okruženjima i ima svoje nedostatke, posebice kad je riječ o definiciji, mjerenju i odgovornosti, može stvoriti snažne institucijske poticaje za prevladavanje administrativne sporosti i nesklonosti riziku.

| CILJEVI U SVIJETU I U EUROPI

  Tijela diljem svijeta odredila su ciljeve za usmjeravanje određenog postotka svojeg proračuna za javnu nabavu u istraživanje i razvoj i inovacije. Primjerice, SAD nastoji potrošiti najmanje 500 milijuna USD (~2,5 % BDP-a) za javne nabave u području istraživanja i razvoja, dok je cilj Južne Koreje potrošiti 5 % sredstava za javnu nabavu na razvoj i 20 % na uvođenje inovativnih rješenja.
  U Europi postoje nacionalni i regionalni ciljevi. Obično je 2–5 % javne nabave namijenjeno ažuriranju inovacija, no neka lokalna tijela odredila su i veće ciljeve. Na primjer, Grad Gent namijenio je 10 % proračuna za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju za istraživanje i razvoj i inovacije. U Manifestu za europska rastuća poduzeća preporučuju se minimalni ciljevi od 3 % za pretkomercijalnu nabavu i 20 % za javnu nabavu inovativnih rješenja.


  Cilj Genta:



  https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf


  Nacionalni/regionalni ciljevi diljem EU-a:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe


  Manifest za europska rastuća poduzeća:


  http://scaleupeuropemanifesto.eu


  Mišljenje ERAC-a:


  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf


  Studija o vrednovanju nacionalnih okvira politike i rashoda za javnu nabavu inovativnih rješenja (u kojoj je prikazan pregled upotrijebljenih ciljeva diljem Europe) dostupna je na:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy |
| --- |

CILJEVI U SVIJETU I U EUROPI

Tijela diljem svijeta odredila su ciljeve za usmjeravanje određenog postotka svojeg proračuna za javnu nabavu u istraživanje i razvoj i inovacije. Primjerice, SAD nastoji potrošiti najmanje 500 milijuna USD (~2,5 % BDP-a) za javne nabave u području istraživanja i razvoja, dok je cilj Južne Koreje potrošiti 5 % sredstava za javnu nabavu na razvoj i 20 % na uvođenje inovativnih rješenja.

U Europi postoje nacionalni i regionalni ciljevi. Obično je 2–5 % javne nabave namijenjeno ažuriranju inovacija, no neka lokalna tijela odredila su i veće ciljeve. Na primjer, Grad Gent namijenio je 10 % proračuna za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju za istraživanje i razvoj i inovacije. U Manifestu za europska rastuća poduzeća preporučuju se minimalni ciljevi od 3 % za pretkomercijalnu nabavu i 20 % za javnu nabavu inovativnih rješenja.

Cilj Genta:

https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf

Nacionalni/regionalni ciljevi diljem EU-a:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe

Manifest za europska rastuća poduzeća:

http://scaleupeuropemanifesto.eu

Mišljenje ERAC-a:

http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf

Studija o vrednovanju nacionalnih okvira politike i rashoda za javnu nabavu inovativnih rješenja (u kojoj je prikazan pregled upotrijebljenih ciljeva diljem Europe) dostupna je na:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy

POGODNOST ZA INOVACIJE NACIONALNIH OKVIRA POLITIKE – STUDIJA

Rezultati vrednovanja pokazuju koliko je Europa već napredovala u provedbi nacionalnih okvira politike za javnu nabavu inovativnih rješenja. Međutim, sveobuhvatni okvir politike za inovacije diljem Europe ostvario je tek malo više od četvrtine svojeg potencijala.

Na globalnoj razini može se uočiti da javna nabava inovativnih rješenja u mnogim državama još nije strateški prioritet. Ni poticaji i strukture za izgradnju kapaciteta nisu dovoljni da bi se javne naručitelje podržalo u provedbi javne nabave inovativnih rješenja.

Međutim, utvrđeno je da države članice koje predvode u inovacijama uglavnom imaju uspostavljen okvir politike za javnu nabavu inovativnih rješenja. Stoga bi jačanje ulaganja u razvoj strateški boljeg okvira politike za javnu nabavu inovativnih rješenja u Europi moglo doprinijeti većoj konkurentnosti europskoga gospodarstva.

Grafikon 1

Vrednovanje nacionalnih okvira politike za javnu nabavu inovativnih rješenja na europskoj razini

Image 1

| Izvor: | Studija o vrednovanju nacionalnih okvira politike i rashoda za javnu nabavu inovativnih rješenja navedena u prethodnom okviru. |
| --- | --- |

Izvor:

2.2.   
  Inovacije kao sredstvo za postizanje različitih ciljeva politike

Inovacije su ključni pokretač održivog rasta, oporavka i otpornosti kojem javna kupovna moć može znatno pridonijeti i važno sredstvo za povećanje vrijednosti za novac kad je riječ o javnim uslugama za koje vlada snosi odgovornost.

Uz to, vizija politike mora biti jasna kad je riječ o vezama između ciljeva drugih politika i javne nabave inovativnih rješenja, na primjer jačanja otpornosti gospodarstva, smanjenja ekološkog otiska, povećanja energetske učinkovitosti, borbe protiv klimatskih promjena, održive zdravstvene skrbi za starije stanovništvo, olakšavanja pristupa tržištu za novoosnovana poduzeća i MSP-ove, smanjenja troška životnog vijeka, modernizacije pružanja javnih usluga itd.

| PRIMJER


  INOVATIVNO RJEŠENJE KAO POMOĆ U PROVEDBI POLITIKE ZAŠTITE OKOLIŠA I ZDRAVSTVENE POLITIKE:


  Novi pristup rashlađivanju zraka u jednoj bolnici u Poljskoj


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Zbog klimatskih promjena toplinski udari sve su češći u Poljskoj. Bolnica u gradu Sucha Beskidzka bila je jedna od mnogih bolnica u Poljskoj u kojima je utjecaj visokih temperatura na osoblje, pacijente i medicinsku opremu postajao sve veći problem. Ministarstvo javnog zdravstva odgovorilo je zahtjevom da svi pružatelji zdravstvene skrbi ugrade „opremu za zaštitu od sunca” u sobe pacijenata koje su izložene prekomjernoj sunčevoj svjetlosti. Međutim, klimatizacija soba pacijenata u ljetnim mjesecima pokazala se kao opterećenje za proračun bolnice u gradu Sucha Beskidzka.

  Što je učinjeno drukčije?

  Umjesto da kupuje više istih stvari, bolnica je provjerila ima li na tržištu dostupnih rješenja u okviru tehničkog dijaloga. Zatim je primjenom funkcionalnih kriterija (smanjenje temperature za 2 °C) nabavila zdraviju i održiviju opciju, a da ne propisuje određeno rješenje u otvorenom postupku: na fasadu zgrade ugrađene su solarne ploče, koje stvaraju sjenu, a ne zamračuju sobe. Primjena modela troška cijelog životnog vijeka bila je ključna za ishod javne nabave, koji je bio od koristi pacijentima, osoblju i upravi bolnice.

  Koji je bio ishod?

  Temperatura u bolnici pala je za 10 %, čak i kad su vanjske temperature narasle za 20 %. Solarne ploče ispunjavaju i 5 % bolničkih potreba za električnom energijom, čime se nadoknađuje početno ulaganje. Na ovom se primjeru može vidjeti znatna uloga koju javna nabava i inovacije mogu imati u suočavanju s izazovima oporavka i zelene tranzicije.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html


  http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf |
| --- |

PRIMJER

INOVATIVNO RJEŠENJE KAO POMOĆ U PROVEDBI POLITIKE ZAŠTITE OKOLIŠA I ZDRAVSTVENE POLITIKE:

Novi pristup rashlađivanju zraka u jednoj bolnici u Poljskoj

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Zbog klimatskih promjena toplinski udari sve su češći u Poljskoj. Bolnica u gradu Sucha Beskidzka bila je jedna od mnogih bolnica u Poljskoj u kojima je utjecaj visokih temperatura na osoblje, pacijente i medicinsku opremu postajao sve veći problem. Ministarstvo javnog zdravstva odgovorilo je zahtjevom da svi pružatelji zdravstvene skrbi ugrade „opremu za zaštitu od sunca” u sobe pacijenata koje su izložene prekomjernoj sunčevoj svjetlosti. Međutim, klimatizacija soba pacijenata u ljetnim mjesecima pokazala se kao opterećenje za proračun bolnice u gradu Sucha Beskidzka.

Što je učinjeno drukčije?

Umjesto da kupuje više istih stvari, bolnica je provjerila ima li na tržištu dostupnih rješenja u okviru tehničkog dijaloga. Zatim je primjenom funkcionalnih kriterija (smanjenje temperature za 2 °C) nabavila zdraviju i održiviju opciju, a da ne propisuje određeno rješenje u otvorenom postupku: na fasadu zgrade ugrađene su solarne ploče, koje stvaraju sjenu, a ne zamračuju sobe. Primjena modela troška cijelog životnog vijeka bila je ključna za ishod javne nabave, koji je bio od koristi pacijentima, osoblju i upravi bolnice.

Koji je bio ishod?

Temperatura u bolnici pala je za 10 %, čak i kad su vanjske temperature narasle za 20 %. Solarne ploče ispunjavaju i 5 % bolničkih potreba za električnom energijom, čime se nadoknađuje početno ulaganje. Na ovom se primjeru može vidjeti znatna uloga koju javna nabava i inovacije mogu imati u suočavanju s izazovima oporavka i zelene tranzicije.

Pojedinosti su dostupne na:

http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html

http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf

2.3.   
  Utvrđivanje razine ambicije

„Skroman početak, brz rast” krilatica je javne nabave inovativnih rješenja. To iskustvo može biti popraćeno poteškoćama, ali ga je najbolje uvesti kao proces postupnog učenja. Drugim riječima, mnoge promjene, od kulturnih do postupovnih, koje su potrebne za javnu nabavu inovativnih rješenja nije potrebno uvesti odjednom. Osmišljavanje uspješnog projekta koji uključuje inovacije moglo bi se organizirati odozdo prema gore, s početnim naglaskom na jednostavnim, praktičnim problemima.

Moglo bi se početi utvrđivanjem niza tema (npr. okoliš/klimatske promjene, zdravlje itd.) na koje bi se trebalo usredotočiti, a za koje bi od koristi bio inovativan pristup. Početni bi naglasak mogao biti na sektorima i projektima u kojima se inovacije mogu lakše uvesti i u kojima bi mogle imati najveći učinak. Skromnim početkom stvorit će se vjerodostojnost i povjerenje i s vremenom privući veći projekti.

Pravila EU-a javnim naručiteljima pružaju skup alata koji su u skladu s različitim razinama ambicije. Oni će biti predstavljeni u poglavlju 4.

| PRIMJER


  RJEŠENJA ZA SVE RAZINE AMBICIJE:


  Ogledni kriteriji zaštite okoliša švedske agencije za javnu nabavu


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  U Švedskoj je javna nabava inovativnih rješenja uključena kao strateški prioritet u nacionalnu klimatsku, energetsku i prometnu politiku. Međutim, praktična primjena na temelju tih političkih ambicija iziskuje konkretne smjernice, ogledne kriterije i predloške dokumenata. Ipak, jedan oblik nije uvijek prikladan za upotrebu u svim uvjetima.

  Što je učinjeno drukčije?

  Švedska agencija za javnu nabavu razvrstala je kriterije zaštite okoliša povezane s inovacijama za postupke javne nabave u tri razine: osnovnu, naprednu i predvodničku (npr. automobili s pogonom na vodik trenutačno su kategorizirani kao predvodničko rješenje). Kriteriji i razine dogovoreni su na nizu sastanaka svih relevantnih dionika: javnih naručitelja s lokalne, regionalne i nacionalne razine, proizvođača, prodavača automobila, poduzeća za pružanje usluge taksi prijevoza i kurirskih poduzeća itd. Redovito se ažuriraju, u skladu s tehnološkim napretkom u svakom području. Nakon što se postigne dogovor o kriteriju, ta agencija izrađuje odgovarajući pravni tekst koji je valjan na sudu i može ga iskoristiti svaki javni naručitelj u natječajnim specifikacijama za javnu nabavu. Kriteriji su dobrovoljni i besplatni.

  Koji je bio ishod?

  Tim se pristupom potaknula upotreba i tržišno širenje inovativnih rješenja u energetski intenzivnim sektorima kao što su bijela tehnika, javni prijevoz ili grijanje, čime se ovisnost Švedske o nuklearnoj energiji smanjila za 15 %.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria


  Za konkretnu studiju slučaja vidjeti:


  http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf |
| --- |

PRIMJER

RJEŠENJA ZA SVE RAZINE AMBICIJE:

Ogledni kriteriji zaštite okoliša švedske agencije za javnu nabavu

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

U Švedskoj je javna nabava inovativnih rješenja uključena kao strateški prioritet u nacionalnu klimatsku, energetsku i prometnu politiku. Međutim, praktična primjena na temelju tih političkih ambicija iziskuje konkretne smjernice, ogledne kriterije i predloške dokumenata. Ipak, jedan oblik nije uvijek prikladan za upotrebu u svim uvjetima.

Što je učinjeno drukčije?

Švedska agencija za javnu nabavu razvrstala je kriterije zaštite okoliša povezane s inovacijama za postupke javne nabave u tri razine: osnovnu, naprednu i predvodničku (npr. automobili s pogonom na vodik trenutačno su kategorizirani kao predvodničko rješenje). Kriteriji i razine dogovoreni su na nizu sastanaka svih relevantnih dionika: javnih naručitelja s lokalne, regionalne i nacionalne razine, proizvođača, prodavača automobila, poduzeća za pružanje usluge taksi prijevoza i kurirskih poduzeća itd. Redovito se ažuriraju, u skladu s tehnološkim napretkom u svakom području. Nakon što se postigne dogovor o kriteriju, ta agencija izrađuje odgovarajući pravni tekst koji je valjan na sudu i može ga iskoristiti svaki javni naručitelj u natječajnim specifikacijama za javnu nabavu. Kriteriji su dobrovoljni i besplatni.

Koji je bio ishod?

Tim se pristupom potaknula upotreba i tržišno širenje inovativnih rješenja u energetski intenzivnim sektorima kao što su bijela tehnika, javni prijevoz ili grijanje, čime se ovisnost Švedske o nuklearnoj energiji smanjila za 15 %.

Pojedinosti su dostupne na:

https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria

Za konkretnu studiju slučaja vidjeti:

http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf

2.4.   
  Pretvaranje ambicija u djela i obveze

Kako bi se osiguralo da se ambicije postanu stvarnost važno je izraditi strateški okvir politike i akcijski plan za javnu nabavu inovativnih rješenja. U okviru politike obično se utvrđuju ciljevi i prioriteti politike, uključujući definicije, pokazatelje, uloge i obveze. Akcijski plan predstavlja obvezu u pogledu jasno definiranih mjera, dionika, alata, resursa, proračuna, očekivanih rezultata i rasporeda provedbe. Sudjelovanje dionika ključan je aspekt izrade akcijskog plana kako bi se osiguralo da sve uključene strane preuzmu svoje obveze.

Kao što se moglo vidjeti iz prethodno navedene studije vrednovanja, u EU-u su četiri države članice (Austrija, Belgija, Finska i Nizozemska) donijele poseban akcijski plan za javnu nabavu inovativnih rješenja, dok je pet država članica (Danska, Estonija, Grčka, Francuska i Švedska) uključilo posebne ciljeve i konkretne mjere za javnu nabavu inovativnih rješenja u šire nacionalne strategije ili programe, često s namjenskim proračunom i jasnom predanošću ključnih dionika.

| PRIMJER


  PRETVARANJE VIZIJE U DJELA:


  Austrijska savezna strategija za istraživanje, tehnologiju i inovacije


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  „Inovacije kojima se promiče javna nabava” od 2011. prioritet su u okviru austrijske savezne strategije za istraživanje, tehnologiju i inovacije.

  Što je učinjeno drukčije?

  Donesen je akcijski plan za provedbu strategije i jačanje sinergija s drugim područjima politike. Savezna agencija za javnu nabavu djeluje kao središnji austrijski centar za kompetencije u području javne nabave inovativnih rješenja, koji austrijskim javnim naručiteljima nudi osposobljavanje, dokumentaciju, pomoć i manja bespovratna sredstva za pripremu pretkomercijalne nabave ili javne nabave inovativnih rješenja. MSP-ovi mogu dobiti financijsko jamstvo, što im olakšava pristup javnim natječajima. U svrhu mjerenja godišnjih rashoda za javnu nabavu inovativnih rješenja 2014. je u Austriji uspostavljen sustav praćenja.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://www.ioeb.at


  https://era.gv.at/object/document/2177 |
| --- |

PRIMJER

PRETVARANJE VIZIJE U DJELA:

Austrijska savezna strategija za istraživanje, tehnologiju i inovacije

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

„Inovacije kojima se promiče javna nabava” od 2011. prioritet su u okviru austrijske savezne strategije za istraživanje, tehnologiju i inovacije.

Što je učinjeno drukčije?

Donesen je akcijski plan za provedbu strategije i jačanje sinergija s drugim područjima politike. Savezna agencija za javnu nabavu djeluje kao središnji austrijski centar za kompetencije u području javne nabave inovativnih rješenja, koji austrijskim javnim naručiteljima nudi osposobljavanje, dokumentaciju, pomoć i manja bespovratna sredstva za pripremu pretkomercijalne nabave ili javne nabave inovativnih rješenja. MSP-ovi mogu dobiti financijsko jamstvo, što im olakšava pristup javnim natječajima. U svrhu mjerenja godišnjih rashoda za javnu nabavu inovativnih rješenja 2014. je u Austriji uspostavljen sustav praćenja.

Pojedinosti su dostupne na:

http://www.ioeb.at

https://era.gv.at/object/document/2177

Javna nabava inovativnih rješenja ne provodi se izolirano od drugih politika. Bolje se razvija kad je potkrijepljena drugim sektorskim i horizontalnim politikama koje omogućuju inovacije. Posebne mjere za javnu nabavu inovativnih rješenja mogu se predvidjeti u okvirima politika i akcijskim planovima za određene sektore (npr. sigurnost, zdravlje, klimatske promjene itd.) i drugim horizontalnim razvojnim politikama (npr. istraživanje i inovacije, oporezivanje itd.).

2.5.   
  Izgradnja kapaciteta

Za javnu nabavu inovativnih rješenja potrebno je poduzeti niz konkretnih aktivnosti bez improvizacije. Bez obzira na razinu ambicije za te će aktivnosti trebati određeno vrijeme, novac i stručnost. Specijalizirano osposobljavanje (2.5.1.), javna nabava zasnovana na suradnji (2.5.2.) i poticanje opće poduzetničke kulture mogu pomoći u izgradnji potrebnih kapaciteta za javnu nabavu inovativnih rješenja uz prihvatljive troškove.

Dvanaest država članica osnovalo je nacionalne centre za kompetencije u području javne nabave inovativnih rješenja koji služe kao jedinstvena točka za informiranje, koordinaciju aktivnosti izgradnje kapaciteta i pomoć javnim naručiteljima u provedbi javne nabave inovativnih rješenja (12).

| CENTRI ZA KOMPETENCIJE

  Europska komisija financira aktivnosti umrežavanja nacionalnih centara za kompetencije preko europske mreže nacionalnih centara za kompetencije u području javne nabave inovativnih rješenja – projekt Procure2Innovate.

  https://procure2innovate.eu


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects |
| --- |

CENTRI ZA KOMPETENCIJE

Europska komisija financira aktivnosti umrežavanja nacionalnih centara za kompetencije preko europske mreže nacionalnih centara za kompetencije u području javne nabave inovativnih rješenja – projekt Procure2Innovate.

https://procure2innovate.eu

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Stručna tijela i trgovinska udruženja mogu pružiti sličnu potporu u pogledu priručnikâ, smjernica, predložaka dokumenata, nacrta kriterija ocjenjivanja ili metodologija mjerenja. S obzirom na njihovo široko poznavanje tržišta, prenošenje stručnog znanja javnim naručiteljima omogućit će potonjima da definiraju potrebe i izrade nacrt tehničkih specifikacija na najmoderniji način (13).

2.5.1.   Osposobljavanje i pomoć ljudima

Stručnost (14) je jedan od ključnih čimbenika uspjeha. Neki od najuspješnijih primjera javne nabave inovativnih rješenja, kao što su oni u Barceloni, Lombardiji, Austriji ili Švedskoj, uključuju kombinaciju velikih ovlasti politike kojima se inovacije stavljaju u središte lokalnih gospodarskih politika te visokomotiviranog stručnog osoblja.

Kako bi javni naručitelj uspješno sudjelovao u javnoj nabavi inovativnih rješenja, trebao bi iskoristiti znanje i vještine, među ostalim, u sljedećim područjima:

| — | znanje:






  — | uključenost tržišta i dionika, |
| --- | --- | --- |

—

znanje:

—

uključenost tržišta i dionika,

| — | relevantni proizvodi ili usluge, |
| --- | --- |

—

relevantni proizvodi ili usluge,

| — | osnovne vještine:






  — | relevantni pravni okvir, |
| --- | --- | --- |

—

osnovne vještine:

—

relevantni pravni okvir,

| — | pregovaranje, |
| --- | --- |

—

pregovaranje,

| — | upravljanje ugovorima, |
| --- | --- |

—

upravljanje ugovorima,

| — | vještine povezane s inovacijama:






  — | procjena rizika, |
| --- | --- | --- |

—

vještine povezane s inovacijama:

—

procjena rizika,

| — | upravljanje pravima intelektualnog vlasništva, |
| --- | --- |

—

upravljanje pravima intelektualnog vlasništva,

| — | političko poduzetništvo. |
| --- | --- |

—

političko poduzetništvo.

Te se sposobnosti mogu izgraditi internim osposobljavanjem, ciljanim zapošljavanjem, oslanjanjem na vanjske stručnjake i konzultante ili udruživanjem stručnog znanja s drugim javnim naručiteljima. Čak i s manjim ambicijama pomoći će dobro poznavanje tržišta i sposobnost upotrebe osnovnih alata koji se nude na temelju pravila EU-a, kao što su kriteriji za ekonomski najpovoljniju ponudu ili funkcionalni zahtjevi.

Taj se postupak učenja ne odnosi samo na javne naručitelje. Poduzeća se, posebno novoosnovana poduzeća i inovativni MSP-ovi, moraju postupno uključiti u poslovne procese usmjerene na inovacije koji uključuju javni sektor i upoznati se s posebnom upravnom praksom.

| PRIMJER


  PROFESIONALIZACIJA JAVNE NABAVE:


  Osposobljavanje osoblja Gradskog vijeća Barcelone


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Za javnu nabavu inovativnih rješenja potrebni su vještine i znanje.

  Što je učinjeno drukčije?

  Gradsko vijeće Barcelone, u suradnji s Europskim institutom za javnu upravu (EIPA), organizira program osposobljavanja u području javne nabave inovativnih rješenja za rukovodstvo gradova, javne službenike, konzultante, poduzeća i pravne savjetnike. Taj program javne nabave inovativnih rješenja i pretkomercijalne nabave u gradovima nudi praktične informacije o tome kako postati vodeći grad u promicanju inovacija sa strane potražnje.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141


  http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017 |
| --- |

PRIMJER

PROFESIONALIZACIJA JAVNE NABAVE:

Osposobljavanje osoblja Gradskog vijeća Barcelone

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Za javnu nabavu inovativnih rješenja potrebni su vještine i znanje.

Što je učinjeno drukčije?

Gradsko vijeće Barcelone, u suradnji s Europskim institutom za javnu upravu (EIPA), organizira program osposobljavanja u području javne nabave inovativnih rješenja za rukovodstvo gradova, javne službenike, konzultante, poduzeća i pravne savjetnike. Taj program javne nabave inovativnih rješenja i pretkomercijalne nabave u gradovima nudi praktične informacije o tome kako postati vodeći grad u promicanju inovacija sa strane potražnje.

Pojedinosti su dostupne na:

http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141

http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017

| PRIMJER


  MEĐUNARODNA RAZMJENA ISKUSTAVA

  Europska komisija sufinancira pokretanje internetske platforme za razmjenu iskustava o javnoj nabavi inovativnih rješenja. Platformom upravlja ICLEI. Preko foruma za javnu nabavu i dokumentacijskog centra pomaže se javnim naručiteljima, oblikovateljima politika, istraživačima i drugim dionicima da iskoriste moć javne nabave inovativnih rješenja.

  Pojedinosti su dostupne na:


  www.innovation-procurement.org |
| --- |

PRIMJER

MEĐUNARODNA RAZMJENA ISKUSTAVA

Europska komisija sufinancira pokretanje internetske platforme za razmjenu iskustava o javnoj nabavi inovativnih rješenja. Platformom upravlja ICLEI. Preko foruma za javnu nabavu i dokumentacijskog centra pomaže se javnim naručiteljima, oblikovateljima politika, istraživačima i drugim dionicima da iskoriste moć javne nabave inovativnih rješenja.

Pojedinosti su dostupne na:

www.innovation-procurement.org

2.5.2.   Razmatranje javne nabave zasnovane na suradnji

Pojam javne nabave zasnovane na suradnji obuhvaća različite oblike suradnje između javnih naručitelja.

Osnivanje i ovlašćivanje posebnih subjekata kao što su središnja tijela za nabavu, udruženja gradova, konzorciji europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC-ovi) (15), zajednička poduzeća (16) ili europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS-i) (17) za redovitu provedbu javne nabave zasnovane na suradnji najstrukturiraniji je oblik suradnje. Središnja tijela za nabavu institucije su koje upravljaju postupkom javne nabave za druge javne naručitelje. Središnje države mogu odlučiti osnovati središnja tijela za nabavu na nacionalnoj razini, a lokalna tijela mogu to učiniti na svojoj razini. Mogu ih osnovati i javni naručitelji u određenom sektoru.

| SREDIŠNJA TIJELA ZA NABAVU

  Središnja tijela za nabavu postaju ključni element organizacije javne nabave u državama članicama EU-a. U Europi su osnovana brojna središnja tijela za nabavu, koja djeluju na različitim razinama (središnjoj (18), regionalnoj (19) i sektorskoj (20)). Otprilike 50 središnjih tijela za nabavu dodjeljuje više od 15 ugovora svake godine, a čak 200 njih dodjeljuje od pet do 15 ugovora.

  Više informacija dostupno je na:


  https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_hr |
| --- |

SREDIŠNJA TIJELA ZA NABAVU

Središnja tijela za nabavu postaju ključni element organizacije javne nabave u državama članicama EU-a. U Europi su osnovana brojna središnja tijela za nabavu, koja djeluju na različitim razinama (središnjoj (18), regionalnoj (19) i sektorskoj (20)). Otprilike 50 središnjih tijela za nabavu dodjeljuje više od 15 ugovora svake godine, a čak 200 njih dodjeljuje od pet do 15 ugovora.

Više informacija dostupno je na:

https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_hr

Javna nabava zasnovana na suradnji općenito, a posebice primjena trajnih struktura za takvu nabavu, ima nekoliko obilježja koja olakšavaju javnu nabavu inovativnih rješenja:

| — | olakšava angažman stručnog osoblja koje zna izraziti specijalizirane i složene potrebe, ostvariti strukturiranu suradnju s tržištem i osmisliti postupke koji vode do inovacija, |
| --- | --- |

—

olakšava angažman stručnog osoblja koje zna izraziti specijalizirane i složene potrebe, ostvariti strukturiranu suradnju s tržištem i osmisliti postupke koji vode do inovacija,

| — | stvara ekonomiju razmjera, koja je potrebna za stvaranje prvih tržišta za inovativne proizvode i usluge, |
| --- | --- |

—

stvara ekonomiju razmjera, koja je potrebna za stvaranje prvih tržišta za inovativne proizvode i usluge,

| — | omogućuje veći učinak inovativnih rješenja jer svako rješenje mogu provesti različiti javni naručitelji. |
| --- | --- |

—

omogućuje veći učinak inovativnih rješenja jer svako rješenje mogu provesti različiti javni naručitelji.

Međutim, važno je napomenuti da se u javnoj nabavi zasnovanoj na suradnji mora osigurati da se zbog prevelike standardizacije tržište javne nabave ne zatvori za individualizirane ili prilagođene proizvode.

Javna nabava zasnovana na suradnji može imati manje strukturirane oblike, kao što su mreže javnih naručitelja i udruženja javnih naručitelja koji se na ad hoc osnovi udružuju radi provedbe posebne javne nabave inovativnih rješenja te organiziraju razmjene dobre prakse i uzajamno učenje.

| PRIMJER


  UDRUŽIVANJE RADI JAVNE NABAVE RAČUNALSTVA VISOKIH PERFORMANSI:


  Od ad hoc skupine javnih naručitelja do posebnog subjekta za javnu nabavu


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Računalstvo visokih performansi (HPC) primjenjuje se u brojnim područjima javnog sektora, uključujući kibersigurnost, energetiku, klimatske promjene i zdravstvo, jer omogućuje razvoj, testiranje i provedbu osobito složenih aplikacija.

  Što je učinjeno drukčije?

  Vodeći centri za superračunalstvo iz Francuske, Italije, Španjolske i Njemačke formirali su 2017. ad hoc skupinu javnih naručitelja radi provedbe zajedničke javne nabave inovativnih rješenja. Javni naručitelji uskladili su svoje planove za pružanje energetski učinkovitijih resursa HPC-a na razini Europe.

  Koji je očekivani ishod?

  Ukupni planirani proračun za tu prvu zajedničku nabavu inovativnih rješenja HPC-a iznosi 73 milijuna EUR. Prvih nekoliko primjena dovelo je do znatnih poboljšanja infrastrukture HPC-a. Dobra suradnja utrla je put za dodatnih milijardu eura zajedničkih ulaganja u Europi putem zajedničkog poduzeća EuroHPC, posebnog tijela koje su EU i države članice osnovali u siječnju 2018. radi budućeg koordiniranog provođenja javne nabave HPC-a u cijeloj Europi.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers


  https://www.ppi4hpc.eu


  https://eurohpc-ju.europa.eu/ |
| --- |

PRIMJER

UDRUŽIVANJE RADI JAVNE NABAVE RAČUNALSTVA VISOKIH PERFORMANSI:

Od ad hoc skupine javnih naručitelja do posebnog subjekta za javnu nabavu

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Računalstvo visokih performansi (HPC) primjenjuje se u brojnim područjima javnog sektora, uključujući kibersigurnost, energetiku, klimatske promjene i zdravstvo, jer omogućuje razvoj, testiranje i provedbu osobito složenih aplikacija.

Što je učinjeno drukčije?

Vodeći centri za superračunalstvo iz Francuske, Italije, Španjolske i Njemačke formirali su 2017. ad hoc skupinu javnih naručitelja radi provedbe zajedničke javne nabave inovativnih rješenja. Javni naručitelji uskladili su svoje planove za pružanje energetski učinkovitijih resursa HPC-a na razini Europe.

Koji je očekivani ishod?

Ukupni planirani proračun za tu prvu zajedničku nabavu inovativnih rješenja HPC-a iznosi 73 milijuna EUR. Prvih nekoliko primjena dovelo je do znatnih poboljšanja infrastrukture HPC-a. Dobra suradnja utrla je put za dodatnih milijardu eura zajedničkih ulaganja u Europi putem zajedničkog poduzeća EuroHPC, posebnog tijela koje su EU i države članice osnovali u siječnju 2018. radi budućeg koordiniranog provođenja javne nabave HPC-a u cijeloj Europi.

Pojedinosti su dostupne na:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers

https://www.ppi4hpc.eu

https://eurohpc-ju.europa.eu/

| PRIMJER


  INICIJATIVA „VELIKI NARUČITELJI”:


  Javna nabava inovativne robe I usluga u posebnim područjima


  Ispunjavanje potreba velikih naručitelja


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Glavni cilj ove pilot-inicijative bio je povećati zastupljenost javne nabave inovativnih rješenja u Europi partnerstvima s velikim javnim naručiteljima. ICLEI i mreža gradova Eurocities zajedno su u ime Glavne uprave Europske komisije za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike (GU GROW) pokrenuli inicijativu te upravljali tajništvom projekta. U okviru pilot-projekta veliki naručitelji (uglavnom veliki gradovi, ali i komunalna poduzeća ili središnja tijela za nabavu) utvrdili su tri podskupine kao područja na koje se treba usmjeriti: gradilišta s nultom razinom emisija, teška električna vozila i „kružni” građevinski materijal.

  Što je učinjeno drukčije?

  Primjerice, sudionici u podskupini teških električnih vozila (Amsterdam, Budimpešta, Helsinki, Lisabon, Malmö, Oslo, Pariz, Porto, Rotterdam, Belgijska pošta i Stavanger) učinili su sljedeće: i. udružili su se kako bi se zajednički pripremili za suradnju s dobavljačima i ii. podijelili su informacije za pripremu ponuda (planiranje, dokumentacija za nadmetanje, kriteriji za dodjelu, rezultati pilot-inicijativa u pogledu vozila bez emisija itd.).

  Koji je očekivani ishod?

  Cilj je sastaviti zajedničku izjavu o potražnji i usuglasiti se u pogledu niza pitanja i tehničkih/pravnih kriterija za poziv na pokretanje javne nabave. Taj će se poziv odnositi na razvoj teških električnih vozila (vozila za odvoz otpada, vozila za čišćenje ulica i teška dostavna vozila) koja trenutačno nisu dostupna na tržištu. Očekuje se da će suradnja među velikim naručiteljima pomoći potaknuti tržište inovativnih proizvoda. Pristup je sličan i u drugim podskupinama.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://www.bigbuyers.eu/ |
| --- |

PRIMJER

INICIJATIVA „VELIKI NARUČITELJI”:

Javna nabava inovativne robe I usluga u posebnim područjima

Ispunjavanje potreba velikih naručitelja

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Glavni cilj ove pilot-inicijative bio je povećati zastupljenost javne nabave inovativnih rješenja u Europi partnerstvima s velikim javnim naručiteljima. ICLEI i mreža gradova Eurocities zajedno su u ime Glavne uprave Europske komisije za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike (GU GROW) pokrenuli inicijativu te upravljali tajništvom projekta. U okviru pilot-projekta veliki naručitelji (uglavnom veliki gradovi, ali i komunalna poduzeća ili središnja tijela za nabavu) utvrdili su tri podskupine kao područja na koje se treba usmjeriti: gradilišta s nultom razinom emisija, teška električna vozila i „kružni” građevinski materijal.

Što je učinjeno drukčije?

Primjerice, sudionici u podskupini teških električnih vozila (Amsterdam, Budimpešta, Helsinki, Lisabon, Malmö, Oslo, Pariz, Porto, Rotterdam, Belgijska pošta i Stavanger) učinili su sljedeće: i. udružili su se kako bi se zajednički pripremili za suradnju s dobavljačima i ii. podijelili su informacije za pripremu ponuda (planiranje, dokumentacija za nadmetanje, kriteriji za dodjelu, rezultati pilot-inicijativa u pogledu vozila bez emisija itd.).

Koji je očekivani ishod?

Cilj je sastaviti zajedničku izjavu o potražnji i usuglasiti se u pogledu niza pitanja i tehničkih/pravnih kriterija za poziv na pokretanje javne nabave. Taj će se poziv odnositi na razvoj teških električnih vozila (vozila za odvoz otpada, vozila za čišćenje ulica i teška dostavna vozila) koja trenutačno nisu dostupna na tržištu. Očekuje se da će suradnja među velikim naručiteljima pomoći potaknuti tržište inovativnih proizvoda. Pristup je sličan i u drugim podskupinama.

Pojedinosti su dostupne na:

http://www.bigbuyers.eu/

Nadalje, koristi od javne nabave zasnovane na suradnji mogu ostvariti pojedinačni javni naručitelji koji imaju dovoljnu kupovnu moć, kao što su veliki gradovi ili velika komunalna poduzeća. Ti su javni naručitelji najbolji kandidati za javnu nabavu inovativnih rješenja s obzirom na to da imaju mogućnost otkriti i testirati inovativnu robu i usluge prije kupnje u velikim količinama nakon što postanu redovan proizvod.

| PRIMJER


  EHPPA (EUROPSKI SAVEZ ZA JAVNU NABAVU U PODRUČJU ZDRAVSTVA)


  Što je EHPPA?

  EHPPA je savez neprofitnih organizacija za javnu nabavu. Njegov je cilj objediniti stručno znanje, poboljšati učinkovitost te osigurati članovima strateški položaj na europskom tržištu javne nabave u području zdravstva. Osnovan je 2012. i registriran kao udruga na temelju francuskog prava te ima sjedište u Parizu.

  Što je EHPPA učinila da bi se ubrzala nabava inovacija?

  CCI France International i EHPPA organizirali su 28. i 29. rujna 2017. u Parizu prve „Dane EHPPA-e”, europski forum za javnu nabavu inovativnih rješenja u području zdravstva.

  CILJ TOG DOGAĐAJA BIO JE uspostaviti kontakt između javnih naručitelja u području zdravstva (primjerice središnja tijela za nabavu, bolnice itd.) i inovativnih francuskih i europskih dobavljača, kao i prikupiti informacije o različitoj praksi javne nabave u svakoj europskoj državi.

  Tko je prisustvovao?

  Događaju su prisustvovali novoosnovana poduzeća, MSP-ovi, srednja poduzeća te francuski i europski dobavljači koji su nudili inovativna rješenja u svakoj grani zdravstvenog sektora. Te su grane uključivale: farmaciju, patologiju, biomedicinsko inženjerstvo, postupanje s pacijentima, medicinsku opremu, biotehnologiju, e-zdravstvo i digitalnu podršku, smještajne, infrastrukturne i tehničke usluge, energiju i održivi razvoj te telekomunikacijske i IT usluge.

  Izvješće za Dane EHPPA-e 2017.:


  http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf


  Slične inicijative:


  https://beneluxa.org/


  https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/ |
| --- |

PRIMJER

EHPPA (EUROPSKI SAVEZ ZA JAVNU NABAVU U PODRUČJU ZDRAVSTVA)

Što je EHPPA?

EHPPA je savez neprofitnih organizacija za javnu nabavu. Njegov je cilj objediniti stručno znanje, poboljšati učinkovitost te osigurati članovima strateški položaj na europskom tržištu javne nabave u području zdravstva. Osnovan je 2012. i registriran kao udruga na temelju francuskog prava te ima sjedište u Parizu.

Što je EHPPA učinila da bi se ubrzala nabava inovacija?

CCI France International i EHPPA organizirali su 28. i 29. rujna 2017. u Parizu prve „Dane EHPPA-e”, europski forum za javnu nabavu inovativnih rješenja u području zdravstva.

CILJ TOG DOGAĐAJA BIO JE uspostaviti kontakt između javnih naručitelja u području zdravstva (primjerice središnja tijela za nabavu, bolnice itd.) i inovativnih francuskih i europskih dobavljača, kao i prikupiti informacije o različitoj praksi javne nabave u svakoj europskoj državi.

Tko je prisustvovao?

Događaju su prisustvovali novoosnovana poduzeća, MSP-ovi, srednja poduzeća te francuski i europski dobavljači koji su nudili inovativna rješenja u svakoj grani zdravstvenog sektora. Te su grane uključivale: farmaciju, patologiju, biomedicinsko inženjerstvo, postupanje s pacijentima, medicinsku opremu, biotehnologiju, e-zdravstvo i digitalnu podršku, smještajne, infrastrukturne i tehničke usluge, energiju i održivi razvoj te telekomunikacijske i IT usluge.

Izvješće za Dane EHPPA-e 2017.:

http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf

Slične inicijative:

https://beneluxa.org/

https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/

| PRIMJER


  UDRUŽIVANJE RADI STRUKTURIRANE AKTIVNOSTI USMJERENE NA INOVACIJE:


  Norveški nacionalni razvojni program za dobavljače


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Mnogi postupci javne nabave inovativnih rješenja koje provode pojedinačni javni naručitelji daju dobra rješenja, ali završavaju nakon pilot-faze ili faze izrade prototipa jer jedan naručitelj ne predstavlja dovoljnu potražnju.

  Što je učinjeno drukčije?

  Norveški nacionalni razvojni program za dobavljače sustavno nastoji potaknuti javne naručitelje sa sličnim interesima (npr. postizanje određenog cilja politike u pogledu klime ili zdravlja) i sličnim potrebama da otpočetka udruže snage i da zajedno pristupe tržištu kako bi pronašli rješenje koje će im omogućiti postizanje zajedničkog cilja. Zajednički projekti potencijalnim dobavljačima nude predvidljivost, jasnoću i, što je najvažnije, obujam potreban za komercijalizaciju i serijsku proizvodnju.

  Koji je bio ishod?

  Razvojni program u jednom je zajedničkom projektu surađivao s najvećim javnim naručiteljima u zemlji, koji pokreću i nadziru građevinske projekte, uključujući izgradnju novih škola, vrtića, sveučilišta, bolnica i državnih zgrada. Njihov je zajednički izazov bio osmisliti održivije građevinske procese i tako pridonijeti obvezama Norveške u okviru Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. Uz potporu iz razvojnog programa zajednički su pozvali tržište da osigura gradilišta s nultom razinom emisija kad je riječ o strojevima. Objavili su zajednički proračun za zgrade za sljedećih pet godina kako bi potencijalnim dobavljačima pokazali potencijalnu veličinu tržišta. Tehnološki razvoj, koji ne bi bio moguć bez tog obujma tržišta, upravo je u tijeku.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://innovativeanskaffelser.no/about |
| --- |

PRIMJER

UDRUŽIVANJE RADI STRUKTURIRANE AKTIVNOSTI USMJERENE NA INOVACIJE:

Norveški nacionalni razvojni program za dobavljače

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Mnogi postupci javne nabave inovativnih rješenja koje provode pojedinačni javni naručitelji daju dobra rješenja, ali završavaju nakon pilot-faze ili faze izrade prototipa jer jedan naručitelj ne predstavlja dovoljnu potražnju.

Što je učinjeno drukčije?

Norveški nacionalni razvojni program za dobavljače sustavno nastoji potaknuti javne naručitelje sa sličnim interesima (npr. postizanje određenog cilja politike u pogledu klime ili zdravlja) i sličnim potrebama da otpočetka udruže snage i da zajedno pristupe tržištu kako bi pronašli rješenje koje će im omogućiti postizanje zajedničkog cilja. Zajednički projekti potencijalnim dobavljačima nude predvidljivost, jasnoću i, što je najvažnije, obujam potreban za komercijalizaciju i serijsku proizvodnju.

Koji je bio ishod?

Razvojni program u jednom je zajedničkom projektu surađivao s najvećim javnim naručiteljima u zemlji, koji pokreću i nadziru građevinske projekte, uključujući izgradnju novih škola, vrtića, sveučilišta, bolnica i državnih zgrada. Njihov je zajednički izazov bio osmisliti održivije građevinske procese i tako pridonijeti obvezama Norveške u okviru Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. Uz potporu iz razvojnog programa zajednički su pozvali tržište da osigura gradilišta s nultom razinom emisija kad je riječ o strojevima. Objavili su zajednički proračun za zgrade za sljedećih pet godina kako bi potencijalnim dobavljačima pokazali potencijalnu veličinu tržišta. Tehnološki razvoj, koji ne bi bio moguć bez tog obujma tržišta, upravo je u tijeku.

Pojedinosti su dostupne na:

http://innovativeanskaffelser.no/about

2.6.   
  Prevladavanje nesklonosti riziku stvaranjem poticaja za inovacije

Važno je uzeti u obzir činjenicu da javna nabava inovativnih rješenja uključuje rizike, npr. rizik od neuspješne isporuke proizvoda ili usluge, neusklađenosti očekivanih rezultata i pruženog rješenja itd. Javni naručitelji često su skeptični u vezi s dodatnim rizikom u postupcima javne nabave jer upravljaju javnim novcem. Nadalje, budući da ne podliježu tržišnom pritisku kao gospodarski subjekti, teže je opravdati rizik koji proizlazi iz javne nabave inovativnih rješenja. Zbog toga bi se tim pitanjima trebala posvetiti pozornost pri osmišljavanju projekata javne nabave inovativnih rješenja. Prevladavanje nesklonosti riziku ostvaruje se promjenom motivacije javnih naručitelja putem financijskih i nefinancijskih poticaja.

Nefinancijski poticaji na promjene u ponašanju uključuju, na primjer, nagrađivanje dobre prakse (npr. putem nacionalnih nagrada za javnu nabavu inovativnih rješenja), određivanje javne nabave inovativnih rješenja kao cilja u godišnjim ciljevima karijere službenika ili upravitelja u području javne nabave (npr. određivanjem ključnih pokazatelja uspješnosti) te pružanje boljih mogućnosti promicanja javnim naručiteljima koji uspješno provode javnu nabavu inovativnih rješenja pomoću kojih se brže moderniziraju javne usluge. Druga je mogućnost usmjeravanje na utjecaj koji javna nabava inovativnih rješenja može imati na njihove izborne jedinice.

| NAGRADE U PODRUČJU JAVNE NABAVE INOVATIVNIH RJEŠENJA

  Svake godine njemački centar za kompetencije u području javne nabave inovativnih rješenja KOINNO nagrađuje najbolje javne nabave inovativnih rješenja njemačkih javnih naručitelja nagradom „Inovacije stvaraju prednost”, koja se dodjeljuje pod pokroviteljstvom njemačkog Saveznog ministarstva gospodarstva i energetike.
  Slično tomu, europska mreža za održivu javnu nabavu Procura+ dodjeljuje godišnje nagrade za održive i za inovativne javne nabave. Kratak opis svih nagrađenih projekata dostupan je na njezinim internetskim stranicama i prikazuje najvažnije značajke inovativnog pristupa.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis


  http://www.procuraplus.org/awards |
| --- |

NAGRADE U PODRUČJU JAVNE NABAVE INOVATIVNIH RJEŠENJA

Svake godine njemački centar za kompetencije u području javne nabave inovativnih rješenja KOINNO nagrađuje najbolje javne nabave inovativnih rješenja njemačkih javnih naručitelja nagradom „Inovacije stvaraju prednost”, koja se dodjeljuje pod pokroviteljstvom njemačkog Saveznog ministarstva gospodarstva i energetike.

Slično tomu, europska mreža za održivu javnu nabavu Procura+ dodjeljuje godišnje nagrade za održive i za inovativne javne nabave. Kratak opis svih nagrađenih projekata dostupan je na njezinim internetskim stranicama i prikazuje najvažnije značajke inovativnog pristupa.

Pojedinosti su dostupne na:

https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis

http://www.procuraplus.org/awards

Financiranje je često ključni čimbenik u donošenju odluka o pokretanju javne nabave inovativnih rješenja, posebno kad je razina ambicije u pogledu inovacija visoka. Kako bi se opravdala odluka o usmjeravanju proračuna za javnu nabavu prema inovativnim rješenjima, važno je da javni naručitelji predstave dobar poslovni model kojim se jasno pokazuje da očekivane koristi od inovativnih rješenja (npr. poboljšanja kvalitete/učinkovitosti, smanjenja troška tijekom životnog vijeka itd.) nadmašuju potrebne troškove ulaganja. Prikaz mogućih koristi od novih tehnologija stoga je važan javnom naručitelju pri predstavljanju poslovnog modela za donošenje odluke o ulaganju. Certifikacija inovativnih rješenja pomaže u uvjeravanju javnih naručitelja da se novim tehnologijama može ostvariti obećano.

Osim toga, postoji niz izvora financiranja iz kojih se pružaju financijski poticaji javnim naručiteljima da se uključe u javnu nabavu inovativnih rješenja. Posebnim sredstvima mogu se pokriti mnogi dodatni troškovi povezani s javnom nabavom inovativnih rješenja, npr. trošak pripreme i vođenja javne nabave, prethodna provjera tržišta, pregovori, istraživanje i razvoj (npr. izrada prototipa, testiranje i certifikacija), mobilizacija posebnog tehničkog ili pravnog stručnog znanja, prilagodba administrativnih postupaka itd. Tim se sredstvima mogu nadoknaditi i nematerijalni troškovi kulturnog pomaka i promjene navika.

| NACIONALNI I REGIONALNI PROGRAMI POTPORE JAVNOJ NABAVI INOVATIVNIH RJEŠENJA

  Nacionalne ili regionalne programe potpore javnoj nabavi inovativnih rješenja pokrenulo je 14 država članica EU-a. Iz njih se obično osiguravaju sredstva javnim naručiteljima za pripremu i/ili provedbu javnih nabava inovativnih rješenja radi nadoknade nekih od rizika povezanih s inovativnim rješenjima. Na primjer, iz programa javne nabave inovativnih rješenja u Finskoj potporu je primilo već više od 70 postupaka javne nabave inovativnih rješenja. Talijanska regija Lombardija uključila je pretkomercijalnu nabavu i javnu nabavu inovativnih rješenja u političke ciljeve svojeg regionalnog zakonodavstva i dodijelila je sredstva za organizaciju redovitih poziva na prikupljanje potreba za inovativnim rješenjima od javnih naručitelja u regiji za koje se zatim pokreću nove javne nabave.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe


  http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali |
| --- |

NACIONALNI I REGIONALNI PROGRAMI POTPORE JAVNOJ NABAVI INOVATIVNIH RJEŠENJA

Nacionalne ili regionalne programe potpore javnoj nabavi inovativnih rješenja pokrenulo je 14 država članica EU-a. Iz njih se obično osiguravaju sredstva javnim naručiteljima za pripremu i/ili provedbu javnih nabava inovativnih rješenja radi nadoknade nekih od rizika povezanih s inovativnim rješenjima. Na primjer, iz programa javne nabave inovativnih rješenja u Finskoj potporu je primilo već više od 70 postupaka javne nabave inovativnih rješenja. Talijanska regija Lombardija uključila je pretkomercijalnu nabavu i javnu nabavu inovativnih rješenja u političke ciljeve svojeg regionalnog zakonodavstva i dodijelila je sredstva za organizaciju redovitih poziva na prikupljanje potreba za inovativnim rješenjima od javnih naručitelja u regiji za koje se zatim pokreću nove javne nabave.

Pojedinosti su dostupne na:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe

http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali

| PROGRAMI FINANCIRANJA EU-A

  EU podupire javnu nabavu inovativnih rješenja raznim programima financiranja.
  U okviru EU-ova glavnog programa za istraživanje i inovacije, Obzora 2020., redovito se financiraju pozivi na pokretanje aktivnosti koordinacije i potpore (kojima se financiraju aktivnosti koordinacije i umrežavanja radi pripreme budućih postupaka javne nabave inovativnih rješenja), pozivi na pokretanje aktivnosti pretkomercijalne nabave (kojima se sufinanciraju i troškovi javne nabave istraživanja, razvoja i testiranja inovativnih rješenja) i pozivi na pokretanje javne nabave inovativnih rješenja (kojima se sufinanciraju i troškovi nabave i uvođenja inovativnih rješenja).
  Pregled svih dosad financiranih javnih nabava inovativnih rješenja dostupan je ovdje:

  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

  Više informacija o potpori iz programa Obzor 2020. za javnu nabavu inovativnih rješenja:

  http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement

  U okviru programa EU-a za potporu malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) – COSME (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) financiraju se inovativni projekti u koje su uključeni MSP-ovi.
  Države članice EU-a i njihove regije mogu sufinancirati javnu nabavu inovativnih rješenja, uključujući pretkomercijalnu nabavu, iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u kontekstu svojih strategija pametne specijalizacije. Vidjeti vodič u kojem se objašnjava kako se javna nabava inovativnih rješenja može upotrebljavati u europskim strukturnim i investicijskim fondovima i u sinergiji s financiranjem iz programa Obzor 2020.:

  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf.

  Primjeri projekata javne nabave inovativnih rješenja koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mogu se pronaći na: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf. |
| --- |

PROGRAMI FINANCIRANJA EU-A

EU podupire javnu nabavu inovativnih rješenja raznim programima financiranja.

U okviru EU-ova glavnog programa za istraživanje i inovacije, Obzora 2020., redovito se financiraju pozivi na pokretanje aktivnosti koordinacije i potpore (kojima se financiraju aktivnosti koordinacije i umrežavanja radi pripreme budućih postupaka javne nabave inovativnih rješenja), pozivi na pokretanje aktivnosti pretkomercijalne nabave (kojima se sufinanciraju i troškovi javne nabave istraživanja, razvoja i testiranja inovativnih rješenja) i pozivi na pokretanje javne nabave inovativnih rješenja (kojima se sufinanciraju i troškovi nabave i uvođenja inovativnih rješenja).

Pregled svih dosad financiranih javnih nabava inovativnih rješenja dostupan je ovdje:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Više informacija o potpori iz programa Obzor 2020. za javnu nabavu inovativnih rješenja:

http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement

U okviru programa EU-a za potporu malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) – COSME (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) financiraju se inovativni projekti u koje su uključeni MSP-ovi.

Države članice EU-a i njihove regije mogu sufinancirati javnu nabavu inovativnih rješenja, uključujući pretkomercijalnu nabavu, iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u kontekstu svojih strategija pametne specijalizacije. Vidjeti vodič u kojem se objašnjava kako se javna nabava inovativnih rješenja može upotrebljavati u europskim strukturnim i investicijskim fondovima i u sinergiji s financiranjem iz programa Obzor 2020.:

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf.

Primjeri projekata javne nabave inovativnih rješenja koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mogu se pronaći na: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf.

| PRIMJER


  PROGRAM POTPORE ZA JAVNU NABAVU INOVATIVNIH RJEŠENJA U LITVI KOJI SE FINANCIRA IZ EUROPSKIH STRUKTURNIH I INVESTICIJSKIH FONDOVA

  U Litvi je već pokrenuta 21 pretkomercijalna nabava, a još 13 će ih biti pokrenuto 2020. na temelju redovitih poziva u okviru vladina programa potpore za pretkomercijalnu nabavu, koji se objavljuju od 2016. Program potpore sufinancira se iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Redovito se objavljuju pozivi litavskim javnim naručiteljima da dostave nove ideje za projekte pretkomercijalne nabave.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania |
| --- |

PRIMJER

PROGRAM POTPORE ZA JAVNU NABAVU INOVATIVNIH RJEŠENJA U LITVI KOJI SE FINANCIRA IZ EUROPSKIH STRUKTURNIH I INVESTICIJSKIH FONDOVA

U Litvi je već pokrenuta 21 pretkomercijalna nabava, a još 13 će ih biti pokrenuto 2020. na temelju redovitih poziva u okviru vladina programa potpore za pretkomercijalnu nabavu, koji se objavljuju od 2016. Program potpore sufinancira se iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Redovito se objavljuju pozivi litavskim javnim naručiteljima da dostave nove ideje za projekte pretkomercijalne nabave.

Pojedinosti su dostupne na:

https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania

Mogli bi se istražiti i mehanizmi za upravljanje rizikom kao što su sustavi zajmova, osiguranja ili jamstva. Štoviše, mehanizmi osiguranja ili jamstva namijenjeni ublažavanju rizika koje inovacije predstavljaju za javne naručitelje već su testirani, posebno za pokrivanje potencijalne štete u slučaju neuspješne provedbe rješenja. Tim se sustavom pridonosi smanjenju rizika koji snosi naručitelj, čime bi se moglo stvoriti ozračje povjerenja među dionicima.

| UPOTREBA FINANCIJSKIH INSTRUMENATA ZA SMANJENJE RIZIKA

  Europska investicijska banka (EIB) i Europski investicijski fond (EIF), uz potporu programa rada Obzora 2020. u pogledu pristupa rizičnom financiranju, pružaju dvije vrste financijskih instrumenata za smanjenje rizika javne nabave inovativnih rješenja za javne naručitelje i za poduzeća (osobito za novoosnovana poduzeća i MSP-ove).
  U sklopu instrumenta „
  InnovFin za velike projekte/znanost
  ” EIB nudi zajmove za pojedine javne naručitelje ili skupine naručitelja kako bi mogli pokrenuti pretkomercijalne nabave i javne nabave inovativnih rješenja. Time se naručiteljima omogućuje da prevladaju financijske poteškoće početnog ulaganja u inovativno rješenje koje će se tek kasnije isplatiti.
  Naime, razdoblje otplate zajma može se prilagoditi tako da javni naručitelj mora početi otplaćivati zajam tek nakon što inovacija počne pokazivati stvarna poboljšanja u pogledu kvalitete i troškova za naručitelja. Takvim se zajmom mogu i otkloniti poteškoće s usklađivanjem financijskih sredstava za pokretanje javne nabave zasnovane na suradnji zato što zajam može omogućiti svim članovima skupine da odmah počnu s nabavom, a da se pritom svakom članu omogućuje da otplati svoj dio prema različitom pojedinačnom rasporedu.
  Kada je riječ o instrumentu „
  InnovFin za inovatore
  ”, EIB i EIF mogu pomoći poduzećima koja sudjeluju u pretkomercijalnim nabavama i javnim nabavama inovativnih rješenja da jednostavnije dođu do zajmova, jamstava, protujamstava, hibridnog i mezaninskog financiranja te financiranja vlasničkim kapitalom kako bi proširili svoje poslovanje tijekom javne nabave inovativnih rješenja u cilju šire komercijalizacije rješenjâ.

  Pojedinosti su dostupne na:

  InnovFin za velike projekte/znanost:

  https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm

  InnovFin za inovatore: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm |
| --- |

UPOTREBA FINANCIJSKIH INSTRUMENATA ZA SMANJENJE RIZIKA

Europska investicijska banka (EIB) i Europski investicijski fond (EIF), uz potporu programa rada Obzora 2020. u pogledu pristupa rizičnom financiranju, pružaju dvije vrste financijskih instrumenata za smanjenje rizika javne nabave inovativnih rješenja za javne naručitelje i za poduzeća (osobito za novoosnovana poduzeća i MSP-ove).

U sklopu instrumenta „
  InnovFin za velike projekte/znanost
  ” EIB nudi zajmove za pojedine javne naručitelje ili skupine naručitelja kako bi mogli pokrenuti pretkomercijalne nabave i javne nabave inovativnih rješenja. Time se naručiteljima omogućuje da prevladaju financijske poteškoće početnog ulaganja u inovativno rješenje koje će se tek kasnije isplatiti.

Naime, razdoblje otplate zajma može se prilagoditi tako da javni naručitelj mora početi otplaćivati zajam tek nakon što inovacija počne pokazivati stvarna poboljšanja u pogledu kvalitete i troškova za naručitelja. Takvim se zajmom mogu i otkloniti poteškoće s usklađivanjem financijskih sredstava za pokretanje javne nabave zasnovane na suradnji zato što zajam može omogućiti svim članovima skupine da odmah počnu s nabavom, a da se pritom svakom članu omogućuje da otplati svoj dio prema različitom pojedinačnom rasporedu.

Kada je riječ o instrumentu „
  InnovFin za inovatore
  ”, EIB i EIF mogu pomoći poduzećima koja sudjeluju u pretkomercijalnim nabavama i javnim nabavama inovativnih rješenja da jednostavnije dođu do zajmova, jamstava, protujamstava, hibridnog i mezaninskog financiranja te financiranja vlasničkim kapitalom kako bi proširili svoje poslovanje tijekom javne nabave inovativnih rješenja u cilju šire komercijalizacije rješenjâ.

Pojedinosti su dostupne na:

InnovFin za velike projekte/znanost:

https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm

InnovFin za inovatore: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm

3.   PRIVLAČENJE INOVATORA

Privlačenje inovatora, posebno novoosnovanih poduzeća i inovativnih MSP-ova, jedan je od glavnih izazova javne nabave inovativnih rješenja. U nekim sektorima ta se poduzeća u velikoj mjeri oslanjaju na to da će javni naručitelji prihvatiti njihova inovativna rješenja (21), a javni naručitelji možda će trebati njihov inovacijski potencijal za pružanje najmodernijih javnih usluga. Istodobno, novoosnovana poduzeća i MSP-ovi često nemaju znatne kapacitete i odgovarajuće rezultate koje javni naručitelji obično zahtijevaju.

Javni naručitelji mogu uzeti u obzir dva glavna smjera: prilagodbu postupka javne nabave tim inovatorima (3.1.) i mobilizaciju inovacijskih posrednika (3.3.).

3.1.   
  Otvaranje javne nabave i manjim inovatorima

U skladu s načelima Ugovora sve javne nabave inovativnih rješenja, iznad ili ispod pragova za javnu nabavu, moraju biti otvorene gospodarskim subjektima svih veličina. Međutim, javna nabava inovativnih rješenja privlači veći interes malih inovativnih poduzeća od redovite nabave gotovih proizvoda. Pravilima EU-a o javnoj nabavi iz 2014. javnim naručiteljima omogućilo se da osmisle postupke koji su prilagođeni ne samo velikim poduzećima nego i manjim inovativnim dobavljačima.

3.1.1.   Suradnja s tržištem

Prvi je korak u primanju ponude inovatora jednostavan: treba surađivati s njim. Takvim se nadasve jednostavnim pristupom rješavaju dva problema: manjak informiranosti među poduzećima o ugovorima o javnoj nabavi i nedostatak povjerenja. Izravnim razgovorom s gospodarskim subjektom mogu se otkloniti oba problema. Kao i u slučaju prodajnih ponuda, izravnim razgovorom moguće je uvjeriti poduzeće koje bi inače bilo skeptično da se upusti u poslovanje s javnim naručiteljima.

Komunicirati bi se moglo e-poštom ili telefonskim pozivima unaprijed određenim poduzećima ili bi se do njih moglo doći umrežavanjem ili dijeljenjem informacija na trgovačkim sajmovima. Komunikacija može biti minimalistička i zahtijevati malo truda (npr. slanje poveznice na obavijest o javnoj nabavi nekim poduzećima ili industrijskim udruženjima) ili može biti razrađenija (npr. predstavljanje dokumenata o javnoj nabavi na trgovačkom sajmu, internetskom seminaru ili u kampanji na društvenim medijima). U državama u kojima vlada niska razina povjerenja u javnu nabavu takvi kontakti igraju važnu ulogu i tako što se njima predstavljaju ljudi koji stoje iza postupka i tako što se povećava uvjerenost poduzeća u to da će se ugovor dodijeliti na temelju poštenog tržišnog natjecanja.

Međutim, kako bi se izbjegli diskriminacija i nejednako postupanje, javni naručitelji isto su tako ograničeni u pogledu načina na koje mogu dijeliti informacije s dobavljačima. Kako bi se osiguralo otvoreno i učinkovito natjecanje, nijednom potencijalnom dobavljaču ne smije se omogućiti isključiv ili povlašten pristup dokumentima ili informacijama. Javni naručitelji moraju isto tako na odgovarajući način dokumentirati svaku usmenu komunikaciju s određenim poduzećem (22).

| PRIMJER


  PROAKTIVAN PRISTUP JAVNOJ NABAVI:


  Telemedicina za spašavanje života na odjelima za intenzivnu njegu europskih bolnica


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Bolnice u Nizozemskoj, Španjolskoj, Belgiji i Finskoj tražile su razvoj vrlo interoperabilne platforme za telemedicinu namijenjene otkrivanju i njezi na daljinu pacijenata odjela za intenzivnu njegu koji su izloženi većem riziku umiranja od sepse.

  Što je učinjeno drukčije?

  Bolnice su što prije počele promicati nadolazeću javnu nabavu putem prethodne obavijesti u bazi podataka TED i prikupljanjem informacija od potencijalnih ponuditelja u okviru prethodne provjere tržišta, koja je provedena kao niz sastanaka uživo dopunjenih internetskim upitnikom. Tim su pristupom javni naručitelji dobili širok uvid u postojeću tehnologiju. Potvrdilo se da su sredstva predviđena za javnu nabavu primjerena te su otkrivene dodatne informacije koje je bilo potrebno ispitati.
  Promicanje javne nabave počelo je putem internetskih stranica sustava THALEA (23) i objava na drugim stranicama i forumima te u biltenima povezanima sa zdravljem, informacijskom tehnologijom i javnom nabavom inovativnih rješenja. Naručitelji su isto tako promicali prethodnu obavijest i obavijest o nadmetanju na trgovačkim sajmovima za sektor zdravstva i informacijske tehnologije. Ciljanim porukama informiralo se industrijska udruženja, gospodarsku komoru, nacionalne kontaktne točke programa Obzor 2020. za sektor zdravstva i informacijske tehnologije te poduzeća za koja se znalo da su aktivna u tom području. Takvo je promicanje bilo nadopunjeno društvenim medijima, osobito kako bi se doprlo i do MSP-ova, primjerice putem inicijative Startup Europe, instrumenta EU-a za MSP-ove, digitalnog jedinstvenog tržišta EU-a i računa EU-a na Twitteru koji se bave zdravljem.

  Koji je bio ishod?

  Pretkomercijalna nabava privukla je ponude ne samo velikih poduzeća, nego i manjih inovatora, uključujući novoosnovana poduzeća. Javna nabava rezultirala je time da su dva novoosnovana poduzeća i jedan veći sudionik na tržištu uspješno dostavili nove algoritme i poboljšana rješenja za otkrivanje rizika. Njima je omogućena ranija dijagnoza i znatno poboljšavaju učinkovitost odjela za intenzivnu njegu. To je dovelo do 25 % niže smrtnosti od sepse. Osim toga, trajanje bolničkog liječenja skratilo se za 20–50 %.
  Bolnice su povećale skupinu naručitelja za naknadnu javnu nabavu kako bi se širom Europe u većoj mjeri uvela takva vrsta inovativnih rješenja. Pokrenule su novo otvoreno savjetovanje s tržišnim dionicima za tu javnu nabavu kako bi promicale novi nadolazeći poziv na podnošenje ponuda za inovatore i kako bi ostale upućene u najsuvremenije tehnologije.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation


  http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview


  http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:HR:HTML |
| --- |

PRIMJER

PROAKTIVAN PRISTUP JAVNOJ NABAVI:

Telemedicina za spašavanje života na odjelima za intenzivnu njegu europskih bolnica

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Bolnice u Nizozemskoj, Španjolskoj, Belgiji i Finskoj tražile su razvoj vrlo interoperabilne platforme za telemedicinu namijenjene otkrivanju i njezi na daljinu pacijenata odjela za intenzivnu njegu koji su izloženi većem riziku umiranja od sepse.

Što je učinjeno drukčije?

Bolnice su što prije počele promicati nadolazeću javnu nabavu putem prethodne obavijesti u bazi podataka TED i prikupljanjem informacija od potencijalnih ponuditelja u okviru prethodne provjere tržišta, koja je provedena kao niz sastanaka uživo dopunjenih internetskim upitnikom. Tim su pristupom javni naručitelji dobili širok uvid u postojeću tehnologiju. Potvrdilo se da su sredstva predviđena za javnu nabavu primjerena te su otkrivene dodatne informacije koje je bilo potrebno ispitati.

Promicanje javne nabave počelo je putem internetskih stranica sustava THALEA (23) i objava na drugim stranicama i forumima te u biltenima povezanima sa zdravljem, informacijskom tehnologijom i javnom nabavom inovativnih rješenja. Naručitelji su isto tako promicali prethodnu obavijest i obavijest o nadmetanju na trgovačkim sajmovima za sektor zdravstva i informacijske tehnologije. Ciljanim porukama informiralo se industrijska udruženja, gospodarsku komoru, nacionalne kontaktne točke programa Obzor 2020. za sektor zdravstva i informacijske tehnologije te poduzeća za koja se znalo da su aktivna u tom području. Takvo je promicanje bilo nadopunjeno društvenim medijima, osobito kako bi se doprlo i do MSP-ova, primjerice putem inicijative Startup Europe, instrumenta EU-a za MSP-ove, digitalnog jedinstvenog tržišta EU-a i računa EU-a na Twitteru koji se bave zdravljem.

Koji je bio ishod?

Pretkomercijalna nabava privukla je ponude ne samo velikih poduzeća, nego i manjih inovatora, uključujući novoosnovana poduzeća. Javna nabava rezultirala je time da su dva novoosnovana poduzeća i jedan veći sudionik na tržištu uspješno dostavili nove algoritme i poboljšana rješenja za otkrivanje rizika. Njima je omogućena ranija dijagnoza i znatno poboljšavaju učinkovitost odjela za intenzivnu njegu. To je dovelo do 25 % niže smrtnosti od sepse. Osim toga, trajanje bolničkog liječenja skratilo se za 20–50 %.

Bolnice su povećale skupinu naručitelja za naknadnu javnu nabavu kako bi se širom Europe u većoj mjeri uvela takva vrsta inovativnih rješenja. Pokrenule su novo otvoreno savjetovanje s tržišnim dionicima za tu javnu nabavu kako bi promicale novi nadolazeći poziv na podnošenje ponuda za inovatore i kako bi ostale upućene u najsuvremenije tehnologije.

Pojedinosti su dostupne na:

http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation

http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview

http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:HR:HTML

3.1.2.   Smanjenje administrativnog opterećenja

Papirologija često odvraća MSP-ove i novoosnovana poduzeća od sudjelovanja u postupcima javne nabave. Ovisno o državi članici i javnom naručitelju, moraju dostaviti administrativne potvrde kojima dokazuju svoj pravni status te svoju ekonomsku i financijsku sposobnost zajedno s ponudom za provjeru kriterija za isključenje i odabir.

Ažuriranim pravilima EU-a ti su zahtjevi pojednostavnjeni. Sada ponuditelji mogu dostaviti vlastitu izjavu o ispunjavanju svih administrativnih preduvjeta. Osim toga, dostavljaju i potvrde kojima potkrepljuju tu vlastitu izjavu samo ako je njihova ponuda ocijenjena kao najbolja. Ima više smisla u poslovnom pogledu da se potvrde prikupe neposredno prije potpisivanja ugovora nego na početku postupka.

Uz elektroničku verziju vlastite izjave – europsku jedinstvenu dokumentaciju o nabavi (ESPD) (24) – postupak je još jednostavniji. ESPD omogućuje ponovnu upotrebu podataka tako da se ponuditelji mogu brže prijaviti. To je znatno pojednostavnjenje za javne naručitelje i za ponuditelje.

Usluge ESPD-a uspostavljene su u većini država članica (25). ESPD je gotov popis mogućih elemenata vlastite izjave koji bi mogli biti potrebni za sudjelovanje u javnim postupcima. Javni naručitelji za svaki postupak odabiru relevantne zahtjeve koje ponuditelj mora ispuniti.

U integriranijem sustavu e-nabave i e-vlade (26) elektroničkim vezama između ESPD-a i elektroničkih registara u vlasništvu država relevantne bi se potvrde trebale izdavati samo jednom. U skladu s tim načelom javni naručitelji mogu izravno pristupiti potrebnim dokazima. Time se ponuditelj oslobađa unošenja informacija koje države članice već imaju u svojim sustavima. Zajedno s uslugom eCertis (27), uslugom kartiranja dokaza iz svih europskih zemalja, to je moguće i u prekograničnom kontekstu.

| USLUGE EUROPSKE JEDINSTVENE DOKUMENTACIJE O NABAVI (ESPD):


  Finska pokazuje svoj potencijal za pojednostavnjenje

  Usluge ESPD-a sada se pružaju u cijeloj Europi. Neke nude osnovne funkcije poput dokaza o ispunjavanju kriterija za isključenje (plaćeni porezi i socijalna davanja itd.). Međutim, sve je veći broj usluga koje povezuju ESPD s nacionalnim bazama podataka i ostalih usluga s dodanom vrijednošću. To može uključivati pohranu profila poduzeća kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za nadležna tijela i dobavljače.
  U Finskoj je središnja usluga eTendering tijekom uvođenja usluge ESPD-a bila povezana s osam nacionalnih baza podataka. Tijela sada izravno pristupaju informacijama koje su dostavili dobavljači i koje će se pohraniti u profilu poduzeća radi lakše ponovne upotrebe. Osim toga, glavni dobavljač može pozvati članove konzorcija i podugovaratelje da podacima iz platforme eTendering izravno ispune ESPD. To umnogome olakšava sudjelovanje MSP-ova u većim projektima javne nabave.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/digital/espd_hr


  https://www.hanki-palvelu.fi/en/ |
| --- |

USLUGE EUROPSKE JEDINSTVENE DOKUMENTACIJE O NABAVI (ESPD):

Finska pokazuje svoj potencijal za pojednostavnjenje

Usluge ESPD-a sada se pružaju u cijeloj Europi. Neke nude osnovne funkcije poput dokaza o ispunjavanju kriterija za isključenje (plaćeni porezi i socijalna davanja itd.). Međutim, sve je veći broj usluga koje povezuju ESPD s nacionalnim bazama podataka i ostalih usluga s dodanom vrijednošću. To može uključivati pohranu profila poduzeća kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za nadležna tijela i dobavljače.

U Finskoj je središnja usluga eTendering tijekom uvođenja usluge ESPD-a bila povezana s osam nacionalnih baza podataka. Tijela sada izravno pristupaju informacijama koje su dostavili dobavljači i koje će se pohraniti u profilu poduzeća radi lakše ponovne upotrebe. Osim toga, glavni dobavljač može pozvati članove konzorcija i podugovaratelje da podacima iz platforme eTendering izravno ispune ESPD. To umnogome olakšava sudjelovanje MSP-ova u većim projektima javne nabave.

Pojedinosti su dostupne na:

https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/digital/espd_hr

https://www.hanki-palvelu.fi/en/

3.1.3.   Prilagodba kriterija za odabir

Javni naručitelji često će od gospodarskih subjekata zahtijevati dokaz da imaju financijsku i/ili ekonomsku sposobnost da ispune ugovor. To je obično dio pristupa dubinske analize kako bi se ublažio rizik od likvidacije ugovaratelja tijekom ugovornog razdoblja, što bi utjecalo na opskrbu za javne usluge. Javni naručitelji u tu svrhu obično traže informacije o godišnjim financijskim izvještajima i razinama prometa.

Kako bi se dokazala takva sposobnost, gospodarski subjekti morali su u nekim slučajevima ispuniti bitne financijske zahtjeve. Primjerice, minimalna tražena razina prometa često je nekoliko puta veća od vrijednosti predmetnog ugovora. Tim se zahtjevom nužno ne osigurava dobro izvršenje ugovora. Osim toga, isključuju se svi potencijalni ponuditelji s manjim prometom, koji mogu imati potrebnu sposobnost i, što je još važnije, bolje rješenje.

Prema novim pravilima javni naručitelji više ne mogu zahtijevati promet veći od dvostruke procijenjene vrijednosti ugovora, osim ako je to valjano opravdano posebnim okolnostima (28). Tim se pravilom olakšava sudjelovanje novoosnovanih poduzeća i inovativnih MSP-ova koji su uglavnom nedavno osnovani i imaju relativno mali promet.

| PRIMJER


  STVARANJE PRILIKA ZA MSP-OVE:


  Bespilotne letjelice I osobna zaštitna oprema za gašenje šumskih požara u Bugarskoj i Srbiji


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Gradovi Kula u Bugarskoj i Boljevac u Srbiji željeli su nabaviti specijalizirana vozila, nadzorne bespilotne letjelice i osobnu zaštitnu opremu za gašenje šumskih požara. Budući da u tom području inovativni MSP-ovi mogu pružiti kvalitetna rješenja, javni naručitelji željeli su osigurati da im javna nabava bude dostupna.

  Što je učinjeno drukčije?

  Oba su grada izdala slične pozive na podnošenje ponuda. Najmanji traženi promet u okviru kriterija financijske sposobnosti bio je jednak vrijednosti njihove ponude (ne veći). Prosječni godišnji promet ponuditelja u protekle tri godine sa zatvorenim računima trebao je biti veći od vrijednosti njihove ponude.
  Nakon što su naručitelji podijelili ugovor u grupe – ukupna vrijednost ugovora podijeljena je u različite grupe: vozilo, bespilotna letjelica i zaštitna oprema – MSP-ovi su mogli ispuniti zahtjev financijske sposobnosti.

  Koji je bio ishod?

  Tim se pristupom MSP-ovima omogućilo dobivanje ugovora za inovativnu opremu.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915


  http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:HR:HTML&src=0 (za Kulu)


  http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:HR:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC


  http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:HR:HTML&src=0 (za Boljevac)


  (sufinancirano iz programa Interreg-IPA prekogranična suradnja Bugarska i Srbija) |
| --- |

PRIMJER

STVARANJE PRILIKA ZA MSP-OVE:

Bespilotne letjelice I osobna zaštitna oprema za gašenje šumskih požara u Bugarskoj i Srbiji

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Gradovi Kula u Bugarskoj i Boljevac u Srbiji željeli su nabaviti specijalizirana vozila, nadzorne bespilotne letjelice i osobnu zaštitnu opremu za gašenje šumskih požara. Budući da u tom području inovativni MSP-ovi mogu pružiti kvalitetna rješenja, javni naručitelji željeli su osigurati da im javna nabava bude dostupna.

Što je učinjeno drukčije?

Oba su grada izdala slične pozive na podnošenje ponuda. Najmanji traženi promet u okviru kriterija financijske sposobnosti bio je jednak vrijednosti njihove ponude (ne veći). Prosječni godišnji promet ponuditelja u protekle tri godine sa zatvorenim računima trebao je biti veći od vrijednosti njihove ponude.

Nakon što su naručitelji podijelili ugovor u grupe – ukupna vrijednost ugovora podijeljena je u različite grupe: vozilo, bespilotna letjelica i zaštitna oprema – MSP-ovi su mogli ispuniti zahtjev financijske sposobnosti.

Koji je bio ishod?

Tim se pristupom MSP-ovima omogućilo dobivanje ugovora za inovativnu opremu.

Pojedinosti su dostupne na:

http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915

http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:HR:HTML&src=0 (za Kulu)

http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:HR:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC

http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:HR:HTML&src=0 (za Boljevac)

(sufinancirano iz programa Interreg-IPA prekogranična suradnja Bugarska i Srbija)

Kako bi dokazali da imaju tehničke sposobnosti za izvršenje predmetnog ugovora o javnoj nabavi, gospodarski subjekti često moraju dostaviti popis prošlih izvedenih radova, isporučenih proizvoda ili obavljenih usluga. Popis često mora biti popraćen potvrdama o zadovoljavajućem izvršenju ili drugim pojedinostima. Taj zahtjev često predstavlja poteškoću za poduzeća koja su tek osnovana i još nisu imala vremena steći reference. Tim bi ih se pristupom stoga moglo isključiti iz sudjelovanja u nekim postupcima javne nabave iako novoosnovana poduzeća mogu itekako imati potrebne sposobnosti za izvršenje ugovora, a možda čak i inovativnije tehničko rješenje.

Javni naručitelji imaju mogućnost od gospodarskih subjekata zatražiti druge dokaze kao sredstvo dokazivanja (29). Ovisno o ugovoru, gospodarski subjekt može pružiti obrazovne ili stručne kvalifikacije pružatelja usluga ili ugovaratelja ili kvalifikacije rukovodećeg osoblja poduzeća ili naznaku sustava upravljanja lancem opskrbe i praćenja koje će gospodarski subjekt moći iskoristiti pri izvršenju ugovora. Sredstva dokazivanja u okviru kojih se ne zahtijeva da ponuditelj posluje dugi niz godina omogućuju i novoosnovanim poduzećima da se natječu za ugovor.

3.1.4.   Primjena grupa

Podjela ugovora o javnoj nabavi u grupe još je jedan način za privlačenje inovatora. Veličina svake grupe može biti razmjerna operativnim kapacitetima novoosnovanih poduzeća i inovativnih MSP-ova. Primjena grupa ujedno je i način da se smanji vezanost za određenog dobavljača, čak i u slučaju pretežno velikih dobavljača. U tim slučajevima javni naručitelj može odrediti zahtjeve za interoperabilnost i/ili otvorene standarde kako bi se različiti blokovi sustava koji prodavatelji pružaju povezali u različite grupe. U tom bi pogledu u ugovoru sklopljenom s dobavljačem trebalo utvrditi pravila o budućoj primjeni bilo kojeg novog prava intelektualnog vlasništva koje proizlazi iz projekta.

U skladu s novim pravilima EU-a od javnih naručitelja očekuje se da razmotre primjenu grupa u svim ugovorima o javnoj nabavi (30). U praksi moraju pronaći odgovarajuću ravnotežu između dvije težnje: s jedne strane, primjene grupa kako bi se olakšalo sudjelovanje manjih inovativnih dobavljača i potaknuo prelazak na otvorenija, interoperabilna rješenja, i s druge strane, smanjenja vlastitog administrativnog opterećenja sklapanjem ugovora s jednim ugovarateljem koji će voditi računa o svim zadacima.

| PRIMJER


  MOGUĆNOSTI ZA MSP-OVE U OKVIRU VEĆIH PROJEKATA:


  Centri za upravljanje prometom prikladni za budućnost za Englesku i Nizozemsku


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Nizozemska i engleska tijela nadležna za ceste, Rijkswaterstaat i Highways England, željela su prijeći na otvorenu modularnu softversku platformu za sljedeću generaciju centara za upravljanje prometom. Cilj je bio ukloniti ovisnost o određenom dobavljaču i utrti put manjim inovativnim poduzećima za pružanje novih inovativnih usluga.

  Što je učinjeno drukčije?

  Kako bi ostvarili svoj cilj, javni naručitelji pokrenuli su dva zajednička postupka javne nabave koja su se provodila usporedno:






  1. | javnu nabavu namijenjenu zamjeni prilagođene softverske platforme novom softverskom platformom s otvorenim sučeljima; |
| --- | --- |

PRIMJER

MOGUĆNOSTI ZA MSP-OVE U OKVIRU VEĆIH PROJEKATA:

Centri za upravljanje prometom prikladni za budućnost za Englesku i Nizozemsku

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Nizozemska i engleska tijela nadležna za ceste, Rijkswaterstaat i Highways England, željela su prijeći na otvorenu modularnu softversku platformu za sljedeću generaciju centara za upravljanje prometom. Cilj je bio ukloniti ovisnost o određenom dobavljaču i utrti put manjim inovativnim poduzećima za pružanje novih inovativnih usluga.

Što je učinjeno drukčije?

Kako bi ostvarili svoj cilj, javni naručitelji pokrenuli su dva zajednička postupka javne nabave koja su se provodila usporedno:

1.

javnu nabavu namijenjenu zamjeni prilagođene softverske platforme novom softverskom platformom s otvorenim sučeljima;

| 2. | pretkomercijalnu javnu nabavu za razvoj novih inovativnih modula upravljanja prometom za rad uz novu otvorenu platformu. Kako bi se osigurala dovoljna razina tržišnog natjecanja među prodavateljima i interoperabilnost među različitim modulima, javni naručitelji podijelili su pretkomercijalnu javnu nabavu u grupe po modulu. |
| --- | --- |

2.

pretkomercijalnu javnu nabavu za razvoj novih inovativnih modula upravljanja prometom za rad uz novu otvorenu platformu. Kako bi se osigurala dovoljna razina tržišnog natjecanja među prodavateljima i interoperabilnost među različitim modulima, javni naručitelji podijelili su pretkomercijalnu javnu nabavu u grupe po modulu.

Koji je bio ishod?

Prvom javnom nabavom stvoreno je zdravo tržišno natjecanje među postojećim većim prodavateljima kako bi se otvorila glavna softverska platforma. S drugom javnom nabavom usluga istraživanja i razvoja više je MSP-ova ušlo na to tržište, uključujući MSP-ove koji prije nisu bili aktivni u području upravljanja prometom.

To je za posljedicu imalo izvrsne nove module za: i. napredno upravljanje raširenom mrežom, kojima se smanjuju gužve u prometu i emisije CO2, ii. predviđanje i sprečavanje prometnih nesreća, kojima se povećava sigurnost u cestovnom prometu te iii. kooperativne inteligentne prometne sustave, kojima se olakšava uvođenje pametnih automobila i drugih tehnoloških inovacija.

Osim toga, pristupom utemeljenim na toj otvorenoj modularnoj arhitekturi stvorene su uštede od 20 % u odnosu na referentne vrijednosti.

Pojedinosti su dostupne na:

http://charmprogramme.com

3.1.5.   Upotreba normi, otvorenih podataka, otvorenih sučelja i softvera otvorenog koda

Norme, otvoreni podaci, otvorena sučelja i softver otvorenog koda još su jedan od načina za otvaranje tržištâ. Pomoću njih može se omogućiti da manji inovatori igraju važnu ulogu u velikim projektima ili tim inovatorima omogućiti da sami dobiju ugovore i razviju svoja poduzeća. Međutim, u ugovorima bi trebalo utvrditi pravila za pristup postojećim pravima intelektualnog vlasništva koja su potrebna za dovršetak inovacijskog procesa i pristup novim pravima intelektualnog vlasništva stvorenima inovacijskim procesom.

| PRIMJER


  JAVNA NABAVA PROCESA OTVORENE INOVACIJE:


  Pametna mreža za „grad svjetlosti”


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Grad Eindhoven u Nizozemskoj želio je poboljšati kvalitetu života u gradu i poboljšati svoj ugled kao „grad svjetlosti”.

  Što je učinjeno drukčije?

  Umjesto stjecanja posebnog proizvoda ili rješenja, općina je pokrenula javnu nabavu procesa otvorene inovacije. Taj se novi pristup temeljio na Planu u kojem se predlažu ciljevi Grada do 2030. Oslanjao se na tekuću suradnju pružatelja usluga, građana, istraživačkih institucija i općine. U osnovi, korisnici su bili u „živom laboratoriju” kako bi se obuhvatile promjene koje naručitelj nije mogao predvidjeti na početku i odgovaralo na njih.
  Postupak javne nabave sastojao se od provjere tržišta, natjecateljskog dijaloga (u tri uzastopna kruga, s tri odabrana konzorcija), faze natječaja te faze prije dodjele kako bi se potvrdila odabrana ponuda. Među kriterijima za odabir bila je „inovativna snaga”, uključujući stajališta, strategiju i iskustvo s provedbom otvorene inovacije. Postupak odabira temeljio se na metodologiji „najbolje vrijednosti”.

  Koji je bio ishod?

  Odabrani dobavljač razvio je povezan, pametno oblikovan „otvoreni” sustav rasvjete u javnom prostoru. Upotrebljava se (ili se može upotrebljavati) za kontinuirane inovacije jer različiti drugi inovativni pružatelji usluga, uključujući novoosnovana poduzeća i inovativne MSP-ove, mogu pružati višestruke usluge.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://www.jouwlichtop040.nl |
| --- |

PRIMJER

JAVNA NABAVA PROCESA OTVORENE INOVACIJE:

Pametna mreža za „grad svjetlosti”

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Grad Eindhoven u Nizozemskoj želio je poboljšati kvalitetu života u gradu i poboljšati svoj ugled kao „grad svjetlosti”.

Što je učinjeno drukčije?

Umjesto stjecanja posebnog proizvoda ili rješenja, općina je pokrenula javnu nabavu procesa otvorene inovacije. Taj se novi pristup temeljio na Planu u kojem se predlažu ciljevi Grada do 2030. Oslanjao se na tekuću suradnju pružatelja usluga, građana, istraživačkih institucija i općine. U osnovi, korisnici su bili u „živom laboratoriju” kako bi se obuhvatile promjene koje naručitelj nije mogao predvidjeti na početku i odgovaralo na njih.

Postupak javne nabave sastojao se od provjere tržišta, natjecateljskog dijaloga (u tri uzastopna kruga, s tri odabrana konzorcija), faze natječaja te faze prije dodjele kako bi se potvrdila odabrana ponuda. Među kriterijima za odabir bila je „inovativna snaga”, uključujući stajališta, strategiju i iskustvo s provedbom otvorene inovacije. Postupak odabira temeljio se na metodologiji „najbolje vrijednosti”.

Koji je bio ishod?

Odabrani dobavljač razvio je povezan, pametno oblikovan „otvoreni” sustav rasvjete u javnom prostoru. Upotrebljava se (ili se može upotrebljavati) za kontinuirane inovacije jer različiti drugi inovativni pružatelji usluga, uključujući novoosnovana poduzeća i inovativne MSP-ove, mogu pružati višestruke usluge.

Pojedinosti su dostupne na:

https://www.jouwlichtop040.nl

| PRIMJER


  OSNAŽIVANJE NOVOOSNOVANIH PODUZEĆA ZA RAST:


  Očuvanje kulturne baštine u inovativnim digitalnim arhivima otvorenog koda


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Nacionalne kulturne ustanove, audiovizualni arhivi, javne knjižnice i ustanove za lokalnu baštinu iz Švedske, Belgije, Irske, Nizozemske, Njemačke, Španjolske, Estonije i Grčke željeli su odgovoriti na isti izazov: poboljšanje kvalitete digitalnih datoteka u kojima se dugoročno čuva kulturni sadržaj kako bi se spriječilo propadanje kvalitete pohrane podataka tijekom vremena.

  Što je učinjeno drukčije?

  Zajedno su od nekoliko poduzeća nabavili usluge istraživanja i razvoja kako bi izgradili nove standardizirane alate otvorenog koda kojima će se arhivarima pomoći u ispunjavanju zahtjeva da bi spisi bili prikladni za dugotrajno čuvanje.

  Koji je bio ishod?

  Ugovoreni prodavatelji bili su mala inovativna poduzeća, uglavnom novoosnovana. Od šest poduzeća koja su sudjelovala u nabavi, tri su uspješno razvila inovativne alate kojima se i. smanjuju troškovi te ii. poboljšava točnost i opća kvaliteta digitalizacije i dugoročnog čuvanja kulturnog sadržaja.
  Ustanove za kulturnu baštinu u drugim dijelovima svijeta, uključujući SAD, koriste se nekima od najnaprednijih rješenja koja su razvila uspješna novoosnovana poduzeća.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://www.preforma-project.eu |
| --- |

PRIMJER

OSNAŽIVANJE NOVOOSNOVANIH PODUZEĆA ZA RAST:

Očuvanje kulturne baštine u inovativnim digitalnim arhivima otvorenog koda

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Nacionalne kulturne ustanove, audiovizualni arhivi, javne knjižnice i ustanove za lokalnu baštinu iz Švedske, Belgije, Irske, Nizozemske, Njemačke, Španjolske, Estonije i Grčke željeli su odgovoriti na isti izazov: poboljšanje kvalitete digitalnih datoteka u kojima se dugoročno čuva kulturni sadržaj kako bi se spriječilo propadanje kvalitete pohrane podataka tijekom vremena.

Što je učinjeno drukčije?

Zajedno su od nekoliko poduzeća nabavili usluge istraživanja i razvoja kako bi izgradili nove standardizirane alate otvorenog koda kojima će se arhivarima pomoći u ispunjavanju zahtjeva da bi spisi bili prikladni za dugotrajno čuvanje.

Koji je bio ishod?

Ugovoreni prodavatelji bili su mala inovativna poduzeća, uglavnom novoosnovana. Od šest poduzeća koja su sudjelovala u nabavi, tri su uspješno razvila inovativne alate kojima se i. smanjuju troškovi te ii. poboljšava točnost i opća kvaliteta digitalizacije i dugoročnog čuvanja kulturnog sadržaja.

Ustanove za kulturnu baštinu u drugim dijelovima svijeta, uključujući SAD, koriste se nekima od najnaprednijih rješenja koja su razvila uspješna novoosnovana poduzeća.

Pojedinosti su dostupne na:

http://www.preforma-project.eu

3.1.6.   Osmišljavanje programa plaćanja koji pogoduju MSP-ovima

Novoosnovana poduzeća i inovativni MSP-ovi trebaju rano i redovito plaćanje jer nemaju financijske rezerve kao veća poduzeća. Javni naručitelji mogu predvidjeti različite programe plaćanja ovisno o tome je li MSP izravni ugovaratelj ili podugovaratelj.

Ako je riječ o izravnom ugovaratelju, plaćanja predujma mogu biti odlučujući čimbenik kojim se omogućuje sudjelovanje MSP-a.

Ako je pak riječ o podugovaratelju, države članice mogu zahtijevati da javni naručitelji vrše izravno plaćanje podugovarateljima. Uz takav kraći lanac plaćanja, podugovarateljima, npr. novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima, plaćat će se prije. Tako će se izbjeći i rizik od zakašnjelog plaćanja zbog nedostatka za koji je odgovoran glavni ugovaratelj.

Ako izravna plaćanja nisu najprimjerenija mogućnost, podugovaratelji se mogu poduprijeti na druge načine, primjerice poticanjem glavnih ugovaratelja na skraćivanje razdoblja plaćanja.

| POTICANJE NOVOOSNOVANIH PODUZEĆA PRAVODOBNIM PLAĆANJIMA


  Plaćanje predujmova

  Službenici Grada Pariza primijetili su da su uobičajeni programi plaćanja s nižim iznosima privremenih plaćanja i visokim iznosom završnog plaćanja na kraju javne nabave prepreka sudjelovanju MSP-ova. Kako bi se novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima omogućilo sudjelovanje u javnim natječajima, Grad Pariz povećao je 2017. isplate predujmova s 5 % na 20 %.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1


  Odvraćanje od zakašnjelog plaćanja

  U skladu sa španjolskim Zakonom o javnim ugovorima javni naručitelji mogu, među ostalim kriterijima za ocjenu financijske sposobnosti, navesti prosječno razdoblje plaćanja prema podugovarateljima. Grad Madrid je 2016. u ugovor za prikupljanje otpada uključio kaznu za neplaćanje podugovarateljima koja može iznositi do 50 % dugovanog iznosa.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1 |
| --- |

POTICANJE NOVOOSNOVANIH PODUZEĆA PRAVODOBNIM PLAĆANJIMA

Plaćanje predujmova

Službenici Grada Pariza primijetili su da su uobičajeni programi plaćanja s nižim iznosima privremenih plaćanja i visokim iznosom završnog plaćanja na kraju javne nabave prepreka sudjelovanju MSP-ova. Kako bi se novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima omogućilo sudjelovanje u javnim natječajima, Grad Pariz povećao je 2017. isplate predujmova s 5 % na 20 %.

Pojedinosti su dostupne na:

https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1

Odvraćanje od zakašnjelog plaćanja

U skladu sa španjolskim Zakonom o javnim ugovorima javni naručitelji mogu, među ostalim kriterijima za ocjenu financijske sposobnosti, navesti prosječno razdoblje plaćanja prema podugovarateljima. Grad Madrid je 2016. u ugovor za prikupljanje otpada uključio kaznu za neplaćanje podugovarateljima koja može iznositi do 50 % dugovanog iznosa.

Pojedinosti su dostupne na:

https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1

3.2.   
  Razvoj ekosustavnog pristupa inovacijama

Što je ekosustav u području inovacija?

Inovacijski ekosustav sastoji se od sudionika iz poslovnog sektora, novoosnovanih poduzeća, akademske zajednice, tehničkih i pomoćnih usluga te pojedinaca koji pokreću inovacije. Svaki od tih dionika ima važnu ulogu u stvaranju vrijednosti za širi ekosustav provedbom novih ideja u djelo pomoću pristupa financijskim ulaganjima. Inovacijskim ekosustavom stvara se aktivni protok informacija i resursa za ideje koje bi se mogle realizirati. Na temelju tih ekosustava inovatori i poduzetnici mogu razvijati i predstavljati rješenja za konkretne probleme brže nego što bi to mogli bez ekosustava. Tim se procesom stvara stručno znanje u novim područjima, pomaže u diversifikaciji gospodarstva i omogućava poduzećima da ciljano ispunjavaju potrebe klijenata.

Što je ekosustavni pristup inovacijama?

Cilj je ekosustavnog pristupa utvrditi ključne inovatore i stupiti u interakciju s njima, bez obzira na to je li riječ o novoosnovanim poduzećima, inovatorima ili članovima akademske zajednice, te izravno surađivati s njima kako bi im se pomoglo u razvoju kapaciteta za inovacije.

Što to znači za javne naručitelje?

Inovacijski ekosustav omogućava javnim naručiteljima da bolje sagledaju određena pitanja: odakle će poteći nova generacija ideja i koncepata? Koliko je zanimljiv razvoj u području inovacija? U kojoj je fazi razvoja inovacije važno sudjelovati? Kakvu bi vrijednost inovativno rješenje moglo donijeti u usporedbi s postojećim rješenjima? Na koje bi dionike u razvoju u ekosustavu trebalo obratiti pažnju u kontekstu istraživanja tržišta dobavljača?

Javni naručitelj trebao bi uspostavljati veze s ekosustavom inovacija, tj. klasterima, inkubatorima, agencijama za inovacije ili živim laboratorijima (na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili čak i europskoj razini) te naučiti kako surađivati s njima. Još jedna dobra praksa za upoznavanje sudionika u određenom ekosustavu može biti upotreba hakatona (31).

Uz pomoć tih aktivnosti javni naručitelj moći će bolje prepoznati inovatore i pokrenuti korisnu suradnju za zajedničko stvaranje, procijeniti spremnost novog proizvoda i utvrditi troškove primjene inovativnih tehnologija.

| PRIMJER


  RADIONICA KOJU JE ORGANIZIRALO FRANCUSKO MINISTARSTVO PROMETA S JAVNIM NARUČITELJIMA I SUBJEKTIMA IZ INOVACIJSKOG EKOSUSTAVA U SEKTORU MOBILNOSTI (SIJEČANJ 2020.)

  Francusko Ministarstvo prometa organiziralo je radionicu za osposobljavanje u živom laboratoriju na kojoj je okupilo nekoliko lokalnih tijela različitih veličina (od onih iz gradova s više od 30 000 stanovnika do onih iz gradova s više od 2 milijuna stanovnika), velikih poduzeća koja upravljaju infrastrukturom za mobilnost (kao što je javni prijevoz), novoosnovanih poduzeća i tehničkih specijalista za prijevoz. Organizacija te radionice u živom laboratoriju omogućila je naručiteljima da se povežu sa subjektima za inovacije u sektoru mobilnosti.
  Cilj je događaja bio organizirati zajednički rad među svim sudionicima kako bi se najprije preispitale tehničke specifikacije za nabavu aplikacije za zajednički automobilski prijevoz, a zatim kako bi se izradile inovativne tehničke specifikacije na temelju kojih bi inovativna poduzeća mogla podnijeti ponudu.
  Radionica je bila poučna za poduzeća, koja su stekla bolje razumijevanje pravnog okvira javne nabave, ali i za javne naručitelje, koji su mogli razmotriti kako određeni projekt učiniti pogodnijim za inovacije. Primjerice, naručitelji su pripremili nadzornu ploču za utvrđivanje rezultata koje očekuju od inovativnog rješenja. Predložili su i da se specifikacije uključe u kratak videosažetak u kojem bi se predstavile ključne točke zahtjeva.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://www.francemobilites.fr/


  https://www.liberte.paris/ |
| --- |

PRIMJER

RADIONICA KOJU JE ORGANIZIRALO FRANCUSKO MINISTARSTVO PROMETA S JAVNIM NARUČITELJIMA I SUBJEKTIMA IZ INOVACIJSKOG EKOSUSTAVA U SEKTORU MOBILNOSTI (SIJEČANJ 2020.)

Francusko Ministarstvo prometa organiziralo je radionicu za osposobljavanje u živom laboratoriju na kojoj je okupilo nekoliko lokalnih tijela različitih veličina (od onih iz gradova s više od 30 000 stanovnika do onih iz gradova s više od 2 milijuna stanovnika), velikih poduzeća koja upravljaju infrastrukturom za mobilnost (kao što je javni prijevoz), novoosnovanih poduzeća i tehničkih specijalista za prijevoz. Organizacija te radionice u živom laboratoriju omogućila je naručiteljima da se povežu sa subjektima za inovacije u sektoru mobilnosti.

Cilj je događaja bio organizirati zajednički rad među svim sudionicima kako bi se najprije preispitale tehničke specifikacije za nabavu aplikacije za zajednički automobilski prijevoz, a zatim kako bi se izradile inovativne tehničke specifikacije na temelju kojih bi inovativna poduzeća mogla podnijeti ponudu.

Radionica je bila poučna za poduzeća, koja su stekla bolje razumijevanje pravnog okvira javne nabave, ali i za javne naručitelje, koji su mogli razmotriti kako određeni projekt učiniti pogodnijim za inovacije. Primjerice, naručitelji su pripremili nadzornu ploču za utvrđivanje rezultata koje očekuju od inovativnog rješenja. Predložili su i da se specifikacije uključe u kratak videosažetak u kojem bi se predstavile ključne točke zahtjeva.

Pojedinosti su dostupne na:

https://www.francemobilites.fr/

https://www.liberte.paris/

3.3.   
  Mobiliziranje inovacijskih posrednika

Veze između novoosnovanih poduzeća koja nude inovativna rješenja i inovativnih MSP-ova, s jedne strane, i javnih naručitelja, s druge strane, često su slabe i ne nastaju spontano. Inovacijski posrednici mogu pomoći u njihovoj izgradnji ili jačanju.

Inovacijski posrednik može biti bilo koja institucija kojoj je svrha povezati inovacije u nastajanju s potrebama na strani potražnje i koja ima sposobnost za to. Posrednik može biti dio cjelokupnog životnog vijeka inovacije i pokretačka snaga za javnu nabavu inovativnih rješenja. Može se aktivno uključiti u protok ideja od potencijalnih dobavljača inovacija do mreža potencijalnih javnih naručitelja inovacija, bez obzira na to je li riječ o gradovima, bolnicama, tijelima civilne zaštite ili bilo kojem drugom relevantnom javnom naručitelju. S druge strane, može relevantnoj industriji prenijeti potrebe javnih naručitelja. Inovacijski posrednici mogu i olakšati pripremu inovativnih ideja za posebne postupke javne nabave.

Njihovi zadaci mogu uključivati:

| — | savjetovanje javnih naručitelja o tome kako utvrditi potrebe koje bi se mogle ispuniti pomoću javne nabave inovativnih rješenja; |
| --- | --- |

—

savjetovanje javnih naručitelja o tome kako utvrditi potrebe koje bi se mogle ispuniti pomoću javne nabave inovativnih rješenja;

| — | organiziranje javnih naručitelja koji su zainteresirani za javnu nabavu inovativnih rješenja u mreže za razmjenu znanja, razmjenu dobre prakse i komunikaciju s tržišnim dionicima (npr. provjeru tržišta ili zajedničko preuzimanje obveza za buduću javnu nabavu inovativnih rješenja); |
| --- | --- |

—

organiziranje javnih naručitelja koji su zainteresirani za javnu nabavu inovativnih rješenja u mreže za razmjenu znanja, razmjenu dobre prakse i komunikaciju s tržišnim dionicima (npr. provjeru tržišta ili zajedničko preuzimanje obveza za buduću javnu nabavu inovativnih rješenja);

| — | utvrđivanje obećavajućih inovativnih rješenja koja su prikladna za ispunjavanje potreba javnih naručitelja. Takva rješenja obično imaju potencijal za komercijalizaciju i širenje disruptivnih umjesto postupnih inovacija. |
| --- | --- |

—

utvrđivanje obećavajućih inovativnih rješenja koja su prikladna za ispunjavanje potreba javnih naručitelja. Takva rješenja obično imaju potencijal za komercijalizaciju i širenje disruptivnih umjesto postupnih inovacija.

Ovisno o poslovnom modelu, mogu olakšati i pristup financiranju te pomoći u upravljanju pravima intelektualnog vlasništva.

Inovacijski posrednici ne bi trebali djelovati kao prodavatelji samoinicijativnih prijedloga javnim naručiteljima ni kao zamjena za javne naručitelje. Javni naručitelji i dalje su odgovorni da cijeli postupak – suradnja s tržišnim dionicima prije javne nabave i sam postupak javne nabave (32) – bude otvoren, transparentan i nediskriminirajući.

| PRIMJER


  INOVACIJSKO POSREDNIŠTVO U EUROPI:


  TekesMatch u Finskoj

  Nedavna finska inovacija TekesMatch semantički je softver kojim će se u roku od nekoliko minuta povezati ulagači i inovatori. Prije nego što je taj inovativan alat stavljen u upotrebu, to je trajalo tri tjedna. TekesMatch je izumljen uz pomoć projektnog natječaja i hakatona. Olakšavanjem ulaganja pomoću te vrste softvera otvaraju se velike mogućnosti za rast novoosnovanih poduzeća.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://www.aalto.fi/en/current/news/2017-03-06/


  https://www.twobirds.com/en/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch


  Austrijska platforma za povezivanje

  „Izgradnja mosta između javnih naručitelja i dobavljača” misija je Centra za kompetencije u području nabave inovacija u Austriji (IÖB-Servicestelle). Kako bi se olakšala, centar IÖB-Servicestelle uspješno je pokrenuo digitalnu platformu kojom se javni naručitelji sve više koriste u okviru redovnih aktivnosti istraživanja tržišta.
  Na platformi se nalaze informacije, uključujući podatke za kontakt, za širok raspon različitih inovativnih proizvoda i usluga koje ocjenjuju neovisni stručnjaci te su spremni za upotrebu u javnom sektoru. Osim toga, na platformi se javnim naručiteljima pruža mogućnost da objave najnovije izazove kako bi se s tržišnim dionicima savjetovali o novim idejama i konceptima.
  Na njoj je 2018. bilo dostupno više od 100 inovativnih rješenja u kategorijama proizvoda kao što su informacijska tehnologija, energetika, mobilnost, upravljanje objektima ili zdravlje te su dobavljači mogli stupiti u kontakt s javnim naručiteljima. Otada je više od desetak javnih naručitelja objavilo izazove s kojima se susreću u područjima poput automatizacije, marketinga i PR-a, senzorne tehnologije i upravljanja objektima. Ti su javni naručitelji preko platforme od tržišta primili više od 230 različitih ideja.

  Pojedinosti su dostupne na:


  www.innovationspartnerschaft.at


  Europski pilot-projekt za inovacijske posrednike (33)

  Cilj je projekta stvoriti model za posrednika za javnu nabavu inovativnih rješenja koji bi okupio javne naručitelje, dobavljače inovacija (s posebnim naglaskom na MSP-ove i novoosnovana poduzeća), ulagače i istraživače kako bi se olakšala javna nabava inovativne robe i usluga.
  Kako bi se razmotrilo osnivanje posrednika za javnu nabavu inovativnih rješenja, 2018. je pokrenut poziv na dostavu prijedloga. Osnovan je konzorcij sedam različitih subjekata (dvije agencije za inovacije, mreža, specijalizirano savjetništvo za javnu nabavu i javni naručitelj). Kao rezultat toga, pet mreža posrednika za javnu nabavu inovativnih rješenja testirano je u pet različitih država članica (Španjolska, Danska, Irska, Njemačka i Austrija). To bi trebalo pomoći da se utvrdi koja su vrsta organizacije i metoda najbolje za pokretanje programa inovacijskog posrednika.
  Dvogodišnji projekt završen je u kolovozu 2020. Doveo je do razvoja i provedbe poslovnog modela inovacijskog posrednika, ali i stvaranja prilika za suradnju MSP-ova s javnim naručiteljima u predmetnim državama članicama. Pokrenut će se ukupno osam projekata javne nabave inovativnih rješenja, uglavnom u području održivih inovacija.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://innovation-procurement.org/innobrokers/ |
| --- |

PRIMJER

INOVACIJSKO POSREDNIŠTVO U EUROPI:

TekesMatch u Finskoj

Nedavna finska inovacija TekesMatch semantički je softver kojim će se u roku od nekoliko minuta povezati ulagači i inovatori. Prije nego što je taj inovativan alat stavljen u upotrebu, to je trajalo tri tjedna. TekesMatch je izumljen uz pomoć projektnog natječaja i hakatona. Olakšavanjem ulaganja pomoću te vrste softvera otvaraju se velike mogućnosti za rast novoosnovanih poduzeća.

Pojedinosti su dostupne na:

http://www.aalto.fi/en/current/news/2017-03-06/

https://www.twobirds.com/en/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch

Austrijska platforma za povezivanje

„Izgradnja mosta između javnih naručitelja i dobavljača” misija je Centra za kompetencije u području nabave inovacija u Austriji (IÖB-Servicestelle). Kako bi se olakšala, centar IÖB-Servicestelle uspješno je pokrenuo digitalnu platformu kojom se javni naručitelji sve više koriste u okviru redovnih aktivnosti istraživanja tržišta.

Na platformi se nalaze informacije, uključujući podatke za kontakt, za širok raspon različitih inovativnih proizvoda i usluga koje ocjenjuju neovisni stručnjaci te su spremni za upotrebu u javnom sektoru. Osim toga, na platformi se javnim naručiteljima pruža mogućnost da objave najnovije izazove kako bi se s tržišnim dionicima savjetovali o novim idejama i konceptima.

Na njoj je 2018. bilo dostupno više od 100 inovativnih rješenja u kategorijama proizvoda kao što su informacijska tehnologija, energetika, mobilnost, upravljanje objektima ili zdravlje te su dobavljači mogli stupiti u kontakt s javnim naručiteljima. Otada je više od desetak javnih naručitelja objavilo izazove s kojima se susreću u područjima poput automatizacije, marketinga i PR-a, senzorne tehnologije i upravljanja objektima. Ti su javni naručitelji preko platforme od tržišta primili više od 230 različitih ideja.

Pojedinosti su dostupne na:

www.innovationspartnerschaft.at

Europski pilot-projekt za inovacijske posrednike (33)

Cilj je projekta stvoriti model za posrednika za javnu nabavu inovativnih rješenja koji bi okupio javne naručitelje, dobavljače inovacija (s posebnim naglaskom na MSP-ove i novoosnovana poduzeća), ulagače i istraživače kako bi se olakšala javna nabava inovativne robe i usluga.

Kako bi se razmotrilo osnivanje posrednika za javnu nabavu inovativnih rješenja, 2018. je pokrenut poziv na dostavu prijedloga. Osnovan je konzorcij sedam različitih subjekata (dvije agencije za inovacije, mreža, specijalizirano savjetništvo za javnu nabavu i javni naručitelj). Kao rezultat toga, pet mreža posrednika za javnu nabavu inovativnih rješenja testirano je u pet različitih država članica (Španjolska, Danska, Irska, Njemačka i Austrija). To bi trebalo pomoći da se utvrdi koja su vrsta organizacije i metoda najbolje za pokretanje programa inovacijskog posrednika.

Dvogodišnji projekt završen je u kolovozu 2020. Doveo je do razvoja i provedbe poslovnog modela inovacijskog posrednika, ali i stvaranja prilika za suradnju MSP-ova s javnim naručiteljima u predmetnim državama članicama. Pokrenut će se ukupno osam projekata javne nabave inovativnih rješenja, uglavnom u području održivih inovacija.

Pojedinosti su dostupne na:

https://innovation-procurement.org/innobrokers/

4.   PRIVLAČENJE INOVACIJA

Kad su otvorena vrata za sve vrste potencijalnih inovatora, javni naručitelji mogu se usredotočiti na privlačenje inovacija u okviru svakog postupka javne nabave.

Mnogi se alati mogu uključiti u bilo koji postupak javne nabave, uključujući otvorene i ograničene postupke koji se uvelike upotrebljavaju (4.1.). Alternativnim postupcima javne nabave, kao što su pregovarački postupak s prethodnom objavom poziva na nadmetanje, natjecateljski dijalog, projektni natječaj, partnerstvo za inovacije ili pretkomercijalna nabava, mogu se posebno obuhvatiti i inovacije (4.2.).

Javni naručitelji odabiru postupak i tehničke specifikacije. U konačnici će uspješnost inovacije ovisiti o njihovim odlukama. Ono što slijedi ne može se primijeniti na sve slučajeve, nego je riječ o fleksibilnom skupu alata za poticanje novih pristupa omogućenih na temelju pravila EU-a.

4.1.   
  Alati koji pogoduju inovacijama za sve vrste postupaka

U ovom su odjeljku opisane mogućnosti koje su na raspolaganju svim projektima javne nabave. Dovoljna su relativno mala ulaganja u pogledu poticanja inovacija pri pripremi i organizaciji postupka javne nabave da bi nastala konkretna korist za javnog naručitelja i za tržište dobavljača.

4.1.1.   Procjena potreba

Prije izrade tehničkih specifikacija javni naručitelji trebali bi provesti sveobuhvatnu procjenu potreba kako bi se utvrdio problem koji se treba riješiti. Taj se korak može činiti suvišnim jer je svrha postupka javne nabave obično očita. Međutim, to je zapravo ključan trenutak kada bi moglo doći do prihvaćanja inovacije. Umjesto jednostavne zamjene zastarjele opreme sličnom opremom ili obnove isteklih ugovora o javnoj nabavi usluga, javni naručitelj provodi funkcionalnu analizu potreba organizacije i njezinih partnera/korisnika te utvrđuje probleme ili područja koja se mogu poboljšati. U toj će se analizi utvrditi jesu li oprema i usluge korištene do tada (i dalje) najprikladnije.

| PRIMJER


  SAVJETOVANJE S KORISNICIMA JAVNIH USLUGA:


  Pametna luka Tallinn


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Kako bi se riješio problem upravljanja sve gušćim prometom, Lučka uprava Tallinn u Estoniji željela je kupiti novi elektronički sustav za prijavu vozila za prijevoz putnika i tereta.

  Što je učinjeno drukčije?

  Kako bi utvrdio potrebe, javni naručitelj obavio je 40 razgovora s putnicima, šest razgovora s vozačima, četiri razgovora s predstavnicima trajektnih prijevoznika, dva razgovora s pružateljima usluga za utovar i istovar te četiri razgovora sa zaposlenicima u luci.

  Koji je bio ishod?

  Procjena potreba korisnika omogućila je javnom naručitelju da nabavi inovativno rješenje koje obuhvaća cijeli postupak putovanja za automobile i kamione, od internetske prethodne registracije do prijave i potpuno automatiziranog upravljanja prometom kojim se vozila usmjerava na brod.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://www.portoftallinn.com/smart-port |
| --- |

PRIMJER

SAVJETOVANJE S KORISNICIMA JAVNIH USLUGA:

Pametna luka Tallinn

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Kako bi se riješio problem upravljanja sve gušćim prometom, Lučka uprava Tallinn u Estoniji željela je kupiti novi elektronički sustav za prijavu vozila za prijevoz putnika i tereta.

Što je učinjeno drukčije?

Kako bi utvrdio potrebe, javni naručitelj obavio je 40 razgovora s putnicima, šest razgovora s vozačima, četiri razgovora s predstavnicima trajektnih prijevoznika, dva razgovora s pružateljima usluga za utovar i istovar te četiri razgovora sa zaposlenicima u luci.

Koji je bio ishod?

Procjena potreba korisnika omogućila je javnom naručitelju da nabavi inovativno rješenje koje obuhvaća cijeli postupak putovanja za automobile i kamione, od internetske prethodne registracije do prijave i potpuno automatiziranog upravljanja prometom kojim se vozila usmjerava na brod.

Pojedinosti su dostupne na:

http://www.portoftallinn.com/smart-port

| PRIMJER


  PROCJENA STVARNIH POTREBA UMJESTO KUPNJE PRETHODNO KORIŠTENOGA:


  Prelazak Malte na računalstvo u oblaku


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Na kraju vijeka uređaja za pohranu podataka javni naručitelji obično objavljuju natječaj za drugi ugovor o javnoj nabavi robe za sličan poslužitelj podataka. To možda nije najbolji način ispunjavanja trenutačnih potreba, koje se mogu razlikovati od onih iz prošlosti.

  Što je učinjeno drukčije?

  Malteška vlada prelazi na infrastrukturu u oblaku kako bi optimirala svoju pohranu podataka. Javni naručitelji ocjenjuju svoje potrebe za pohranom podataka kad je riječ o kapacitetu, sigurnosti, uvjetima pristupa za različite kategorije korisnika (npr. korisnici u uredu i korisnici koji rade od kuće), mobilnosti itd. Mogu razmatrati i alternativna rješenja, kao što su podatkovni centar koji se dijeli s drugim upravama ili rješenja u oblaku. Uz uštede troškova za hardver i troškova održavanja, pohrana podataka u oblaku poboljšava i prenosivost podataka, a time i mobilnost radnika.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software


  (projekt sufinanciran iz europskih strukturnih fondova) |
| --- |

PRIMJER

PROCJENA STVARNIH POTREBA UMJESTO KUPNJE PRETHODNO KORIŠTENOGA:

Prelazak Malte na računalstvo u oblaku

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Na kraju vijeka uređaja za pohranu podataka javni naručitelji obično objavljuju natječaj za drugi ugovor o javnoj nabavi robe za sličan poslužitelj podataka. To možda nije najbolji način ispunjavanja trenutačnih potreba, koje se mogu razlikovati od onih iz prošlosti.

Što je učinjeno drukčije?

Malteška vlada prelazi na infrastrukturu u oblaku kako bi optimirala svoju pohranu podataka. Javni naručitelji ocjenjuju svoje potrebe za pohranom podataka kad je riječ o kapacitetu, sigurnosti, uvjetima pristupa za različite kategorije korisnika (npr. korisnici u uredu i korisnici koji rade od kuće), mobilnosti itd. Mogu razmatrati i alternativna rješenja, kao što su podatkovni centar koji se dijeli s drugim upravama ili rješenja u oblaku. Uz uštede troškova za hardver i troškova održavanja, pohrana podataka u oblaku poboljšava i prenosivost podataka, a time i mobilnost radnika.

Pojedinosti su dostupne na:

https://procurement.mita.gov.mt/open-calls/t04717-on-premise-private-cloud-enabling-infrastructure-and-software

(projekt sufinanciran iz europskih strukturnih fondova)

Definicija potreba zahtijeva dovoljnu udaljenost od trenutačnog rješenja kako bi se ono procijenilo uz najveću moguću nepristranost. Važno je imati otvoren stav o uvođenju izmjena ili zamjeni postojećih rješenja. U nekim se slučajevima može zahtijevati temeljita organizacijska promjena, posebno ako je tijek rada automatiziran. U praksi procjena potreba može dovesti do razmatranja druge vrste ugovora od postojećeg s uobičajenim dobavljačima, tj. umjesto ugovora o javnoj nabavi robe, za nove bi tehnologije ili procese mogao biti primjereniji ugovor o javnoj nabavi usluga ili mješoviti ugovor (o javnoj nabavi robe i usluga).

Kako bi se omogućili novi trendovi ili iskoristile tehnološke prednosti za koje javni naručitelji još ne znaju, oni mogu i potražiti rješenja na tržištu (34). Javni naručitelji mogli bi otkriti nova, inovativna rješenja radi pružanja usluga javnosti, povećanja razina usluga ili uvođenja dodatnih funkcija upotrebom novih tehnologija. Na taj način javni naručitelji mogu prilagoditi svoje potrebe na temelju podrobnog poznavanja tržišta, što im omogućuje da u postupak javne nabave uključe inovativna rješenja.

Kako bi se povećala objektivnost, procjenu potreba mogu na temelju ugovora o javnoj nabavi usluga provesti i specijalizirani vanjski subjekti ili potencijalni dobavljači koji posjeduju potrebno stručno znanje. Kako bi se izbjegao povlašteni tretman, sve razmijenjene informacije trebaju se objaviti ili proslijediti drugim potencijalnim ponuditeljima (35). Optimiran trošak i povećana učinkovitost javne usluge trebali bi uravnotežiti trošak takve usluge.

4.1.2.   Prethodna provjera tržišta

Glavna je svrha prethodne provjere tržišta ispitati trenutačno stanje prije pokretanja postupka javne nabave. Javni naručitelj mora se dobro pripremiti za javnu nabavu inovativnih rješenja. Kako bi stekli bolji uvid u relevantno tržište, javni naručitelji mogu komunicirati s potencijalnim dobavljačima u okviru prethodnih provjera tržišta. Njima se mogu poslužiti da bi prikupili informacije, posebice o strukturi cijena i sposobnostima tržišta. Prikladna inovativna rješenja možda već postoje ili bi mogla biti rezultat prilagodbe ili kombiniranja postojećih rješenja. Osim toga, tržišni bi dionici mogli na vrijeme razviti inovativno rješenje ako im se za to pruži prilika.

Temeljita prethodna provjera tržišta može pomoći u otklanjanju učestalog problema uočenog pri primjeni pravila o javnoj nabavi, tj. nedostatka prethodnog istraživanja tržišta ili nedovoljnog opsega takvog istraživanja, što dovodi do nerealističnih ili zastarjelih specifikacija.

Prethodna provjera tržišta može se provesti u različitim oblicima. Neki javni naručitelji mogli bi već imati dobro razumijevanje i pregled tržišta, pa će im biti potrebna samo manja pojašnjenja ili novije informacije. Drugima bi moglo biti potrebno opsežnije istraživanje kako bi stekli znanje neophodno za pokretanje postupka javne nabave. Stoga ne postoji jedinstven pristup za sve prethodne provjere tržišta.

U članku 40. Direktive 2014/24/EU navodi se da se može tražiti savjet neovisnih stručnjaka, nadležnih tijela ili sudionika na tržištu, pod uvjetom da ti savjeti ne dovode do narušavanja tržišnog natjecanja te da ne krše načela zabrane diskriminacije i transparentnosti.

Ključno je da se informacije dane u okviru provjere tržišta stave na raspolaganje drugim subjektima i da se ostavi dovoljno vremena za podnošenje ponuda. Javni naručitelji dužni su pobrinuti se da se u postupcima javne nabave jednako postupa sa svim ponuditeljima i stoga provjera tržišta ne bi trebala dovesti do nepoštene prednosti ili nepovoljnog položaja za ponuditelja.

Prethodnom provjerom tržišta javnom naručitelju omogućit će se sljedeće:

| — | pronalaženje kreativnih ideja na tržištu, |
| --- | --- |

—

pronalaženje kreativnih ideja na tržištu,

| — | definiranje uvjeta za rješavanje problema, |
| --- | --- |

—

definiranje uvjeta za rješavanje problema,

| — | stvaranje prilika za sudionike na tržištu da surađuju među sobom i s javnim naručiteljima, |
| --- | --- |

—

stvaranje prilika za sudionike na tržištu da surađuju među sobom i s javnim naručiteljima,

| — | mjerenje sposobnosti svoje organizacije da preuzme rizik za inovacije. |
| --- | --- |

—

mjerenje sposobnosti svoje organizacije da preuzme rizik za inovacije.

Dobro provedena provjera tržišta javnim naručiteljima omogućava da od sudionika na tržištu prime povratne informacije o predloženom projektu, uključujući preispitivanje potencijalnih mogućnosti, rizika i rješenja koji su s njim povezani. To bi u konačnici trebalo dovesti do definiranja najboljih ugovornih uvjeta.

Kako bi se ispravno proveo postupak provjere tržišta, potrebno je slijediti nekoliko koraka.

Korak 1.: istraživanje za okvirnu obavijest o provjeri, koje treba obuhvaćati:

| — | ciljeve postupka provjere tržišta, |
| --- | --- |

—

ciljeve postupka provjere tržišta,

| — | očekivana obilježja postupka, kao što su kategorija robe/usluge, je li otvoren za inovativno rješenje, potencijal za prekograničnu zajedničku javnu nabavu itd., |
| --- | --- |

—

očekivana obilježja postupka, kao što su kategorija robe/usluge, je li otvoren za inovativno rješenje, potencijal za prekograničnu zajedničku javnu nabavu itd.,

| — | informacije o trenutačno dostupnom tržištu, uključujući predvodnike na tržištu, nova poduzeća, alternative itd., |
| --- | --- |

—

informacije o trenutačno dostupnom tržištu, uključujući predvodnike na tržištu, nova poduzeća, alternative itd.,

| — | informacije o tome kako drugi naručitelji, iz javnog i iz privatnog sektora, djeluju na tom tržištu, |
| --- | --- |

—

informacije o tome kako drugi naručitelji, iz javnog i iz privatnog sektora, djeluju na tom tržištu,

| — | razna ograničenja projekta javne nabave (rokovi, postojeća oprema, unutarnji procesi i troškovi, ograničenja proračuna itd.), |
| --- | --- |

—

razna ograničenja projekta javne nabave (rokovi, postojeća oprema, unutarnji procesi i troškovi, ograničenja proračuna itd.),

| — | informacije o ključnim internim dionicima projekta javne nabave (javni naručitelji, tehnički stručnjaci, krajnji korisnici itd.). |
| --- | --- |

—

informacije o ključnim internim dionicima projekta javne nabave (javni naručitelji, tehnički stručnjaci, krajnji korisnici itd.).

Okvirna obavijest omogućit će javnom naručitelju da utvrdi najbolju vrstu prethodne provjere tržišta koju bi trebalo provesti te, u širem smislu, glavne teme o kojima bi trebalo razgovarati tijekom budućih razgovora/sastanaka. Naručitelj će odlučiti koja je vrsta provjere tržišta korisna, npr. internetski upitnik, događaji za upoznavanje s naručiteljem (sastanci za grupno ili pojedinačno sudjelovanje), sastanci uživo ili putem interneta, hakatoni, izazovi itd.

Korak 2.: priprema provjere tržišta

| — | Naručitelj može pozvati dobavljače da doprinesu tako da objavi zahtjev za informacije na platformama za e-nabavu, svojim internetskim stranicama, specijaliziranim stranicama ili tako da stupi u kontakt s potencijalnim dobavljačima preko posebnih foruma. Sve te inicijative mogu pomoći da se proširi skupina dionika koji će imati priliku obznaniti svoje inovativne ideje i/ili rješenja prije sastavljanja tehničkih specifikacija.
  Prethodna obavijest koristan je alat koji se može iskoristiti u tu svrhu kako bi se formalno oglasilo provjeru. |
| --- | --- |

—

Naručitelj može pozvati dobavljače da doprinesu tako da objavi zahtjev za informacije na platformama za e-nabavu, svojim internetskim stranicama, specijaliziranim stranicama ili tako da stupi u kontakt s potencijalnim dobavljačima preko posebnih foruma. Sve te inicijative mogu pomoći da se proširi skupina dionika koji će imati priliku obznaniti svoje inovativne ideje i/ili rješenja prije sastavljanja tehničkih specifikacija.

Prethodna obavijest koristan je alat koji se može iskoristiti u tu svrhu kako bi se formalno oglasilo provjeru.

Korak 3.: priprema za razgovore/sastanke i njihova provedba

| — | Priprema za razgovor/sastanak presudan je korak tog postupka i jedan od ključnih elemenata za njegov uspjeh: naručitelj treba prikupiti što više informacija kako bi utvrdio potrebu i uspostavio projekt. Ta priprema može biti u obliku tablice za razgovor, zahvaljujući kojoj će biti moguće nadzirati razgovore i usporediti odgovore koje su dali dobavljači (za predložak upitnika vidjeti Prilog III.). Tablica za razgovor može se poslati dobavljačima prije sastanka. |
| --- | --- |

—

Priprema za razgovor/sastanak presudan je korak tog postupka i jedan od ključnih elemenata za njegov uspjeh: naručitelj treba prikupiti što više informacija kako bi utvrdio potrebu i uspostavio projekt. Ta priprema može biti u obliku tablice za razgovor, zahvaljujući kojoj će biti moguće nadzirati razgovore i usporediti odgovore koje su dali dobavljači (za predložak upitnika vidjeti Prilog III.). Tablica za razgovor može se poslati dobavljačima prije sastanka.

| — | Od dobavljača se može zatražiti da odgovaraju na pitanja putem e-pošte, internetskog upitnika, telefonskim putem ili na sastanku uživo (vidjeti predložak pozivnice za dobavljače u Prilogu II.). Naručitelj će se pobrinuti da se svim dobavljačima dostavi jednaka razina informacija. |
| --- | --- |

—

Od dobavljača se može zatražiti da odgovaraju na pitanja putem e-pošte, internetskog upitnika, telefonskim putem ili na sastanku uživo (vidjeti predložak pozivnice za dobavljače u Prilogu II.). Naručitelj će se pobrinuti da se svim dobavljačima dostavi jednaka razina informacija.

| — | Kad je riječ o sastancima uživo, naručitelj bi se trebao pobrinuti da su prisutne najmanje dvije osobe i voditi detaljan zapisnik. |
| --- | --- |

—

Kad je riječ o sastancima uživo, naručitelj bi se trebao pobrinuti da su prisutne najmanje dvije osobe i voditi detaljan zapisnik.

Korak 4.: upotreba rezultata

| — | Preporučuje se voditi dobru evidenciju o provjeri tržišta. Naručitelj bi tijekom sastanka trebao voditi bilješke o svim važnim pitanjima, rješenjima i – što je najvažnije – informacijama koje dâ dobavljaču. Sastavljanje izvješća o pojedinačnoj raspravi nakon sastanka omogućit će naručitelju da na najučinkovitiji način vodi računa o svim razmjenama informacija. |
| --- | --- |

—

Preporučuje se voditi dobru evidenciju o provjeri tržišta. Naručitelj bi tijekom sastanka trebao voditi bilješke o svim važnim pitanjima, rješenjima i – što je najvažnije – informacijama koje dâ dobavljaču. Sastavljanje izvješća o pojedinačnoj raspravi nakon sastanka omogućit će naručitelju da na najučinkovitiji način vodi računa o svim razmjenama informacija.

| — | Na kraju provjere tržišta važno je sastaviti sažeto izvješće u kojem će se pojasniti najkorisnije informacije i kojim će se pomoći formalizirati konačna strategija javne nabave (izbor postupka javne nabave, izbor kriterija za odabir, aspekti uspješnosti traženog rješenja itd.). |
| --- | --- |

—

Na kraju provjere tržišta važno je sastaviti sažeto izvješće u kojem će se pojasniti najkorisnije informacije i kojim će se pomoći formalizirati konačna strategija javne nabave (izbor postupka javne nabave, izbor kriterija za odabir, aspekti uspješnosti traženog rješenja itd.).

| — | Na kraju, jednako je bitno imati na umu da pri pokretanju poziva na podnošenje ponuda naručitelj mora poduzeti sve potrebne i odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da tržišno natjecanje nije narušeno sudjelovanjem gospodarskih subjekta koji su bili uključeni u prethodnu provjeru tržišta. |
| --- | --- |

—

Na kraju, jednako je bitno imati na umu da pri pokretanju poziva na podnošenje ponuda naručitelj mora poduzeti sve potrebne i odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo da tržišno natjecanje nije narušeno sudjelovanjem gospodarskih subjekta koji su bili uključeni u prethodnu provjeru tržišta.

| PRIMJER


  SURADNJA IZMEĐU GRADA I TRŽIŠTA ZA GRADILIŠTA S NULTOM RAZINOM EMISIJA:


  Inovativan pristup javnoj nabavi necestovnih pokretnih strojeva u Kopenhagenu


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  U skladu sa svojim ambicioznim klimatskim ciljevima, Grad Kopenhagen želio je smanjiti emisije ugljika povezane s građevinskim sektorom na najmanju mjeru. Gradilišta su izrazito disruptivna u urbanim centrima zbog buke, prašine i emisija plinova povezanih s teškim strojevima na mjestu rada.

  Što je učinjeno drukčije?

  Kopenhagen je održao istraživačke dijaloge da bi ispitao spremnost tržišta za strojeve za koje nisu potrebna fosilna goriva i s nultom razinom emisija. Povratne informacije od sudionika na tržištu oblikovale su stratešku javnu nabavu grada i probne planove za prelazak na održivije građevinske strojeve. Kopenhagen je uspostavio suradnički forum o gradilištima s nultom razinom emisija u koji su bili uključeni dionici iz čitavog lanca vrijednosti i promicao je upotrebu nekoliko manjih električnih strojeva na temelju minimalnih zahtjeva u javnim natječajima.

  Koji je bio ishod?

  Kopenhagen se sve više okreće gradilištima s nultom razinom emisija pomoću ciljanog promicanja i unapređivanja svojeg pristupa javnoj nabavi. Grad je uspostavio dugoročna „partnerstva povjerenja” s dobavljačima kako bi se uravnotežilo njihovo početno ulaganje u inovativne strojeve. Kopenhagen isto tako surađuje s drugim ambicioznim gradovima na temu javne nabave za gradilišta s nultom razinom emisija u okviru radne skupine inicijative „Veliki naručitelji” koju financira Europska komisija. |
| --- |

PRIMJER

SURADNJA IZMEĐU GRADA I TRŽIŠTA ZA GRADILIŠTA S NULTOM RAZINOM EMISIJA:

Inovativan pristup javnoj nabavi necestovnih pokretnih strojeva u Kopenhagenu

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

U skladu sa svojim ambicioznim klimatskim ciljevima, Grad Kopenhagen želio je smanjiti emisije ugljika povezane s građevinskim sektorom na najmanju mjeru. Gradilišta su izrazito disruptivna u urbanim centrima zbog buke, prašine i emisija plinova povezanih s teškim strojevima na mjestu rada.

Što je učinjeno drukčije?

Kopenhagen je održao istraživačke dijaloge da bi ispitao spremnost tržišta za strojeve za koje nisu potrebna fosilna goriva i s nultom razinom emisija. Povratne informacije od sudionika na tržištu oblikovale su stratešku javnu nabavu grada i probne planove za prelazak na održivije građevinske strojeve. Kopenhagen je uspostavio suradnički forum o gradilištima s nultom razinom emisija u koji su bili uključeni dionici iz čitavog lanca vrijednosti i promicao je upotrebu nekoliko manjih električnih strojeva na temelju minimalnih zahtjeva u javnim natječajima.

Koji je bio ishod?

Kopenhagen se sve više okreće gradilištima s nultom razinom emisija pomoću ciljanog promicanja i unapređivanja svojeg pristupa javnoj nabavi. Grad je uspostavio dugoročna „partnerstva povjerenja” s dobavljačima kako bi se uravnotežilo njihovo početno ulaganje u inovativne strojeve. Kopenhagen isto tako surađuje s drugim ambicioznim gradovima na temu javne nabave za gradilišta s nultom razinom emisija u okviru radne skupine inicijative „Veliki naručitelji” koju financira Europska komisija.

| PRIMJER


  SURADNJA IZMEĐU GRADA I TRŽIŠTA ZA ISPORUKU PROIZVODA I USLUGA S NULTOM RAZINOM EMISIJA:


  Promjena načina isporuke proizvoda i usluga u Oslu


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Grad Oslo nastoji smanjiti emisije CO2 za 95 % do 2030. Studije su pokazale da znatan udio gradskog prometa i emisija ispušnih plinova proizlazi iz vozila koja služe za isporuku proizvoda ili usluga (kao što su vodoinstalaterski radovi, čišćenje prozora, održavanje i zbrinjavanje otpada) za gradsku upravu.

  Što je učinjeno drukčije?

  Tijekom 2018. i 2019. gradska uprava provela je program aktivnosti za suradnju s tržištem zajedno s pružateljima usluga u gradu. To je uključivalo pojedinačne razgovore s postojećim dobavljačima, upitnik za dobavljače i događaj za zajednički dijalog u cilju razumijevanja mogućih načina za ostvarenje mogućnosti isporuke s nultom razinom emisija u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju. Odaziv je bio veoma pozitivan, a sudionici na tržištu jasno su izrazili zanimanje za isporuku s nultom razinom emisija i mogućnost ostvarenja takve isporuke, pod uvjetom da to klijenti, kao što je gradska uprava, jasno i dosljedno traže.
  Na temelju zaprimljenih odgovora pokrenut je niz probnih aktivnosti javne nabave te se u fazi evaluacije dalo prednost upotrebi vozila s nultom razinom emisija za isporuku usluga. Rezultati su bili čak i bolji od očekivanih.

  Koji je bio ishod?

  Oslo je objavio smjernice o javnoj nabavi za isporuku s nultom razinom emisija za upotrebu u svim ugovorima grada. Te su smjernice uključivale minimalne zahtjeve o upotrijebljenim vozilima, kao i kriterije za dodjelu na temelju upotrebe vozila s nultom razinom emisija, uz mogućnost da se takva vozila uključe u pružanje usluga tijekom ugovora. Smjernice će se redovito ažurirati.
  Gradilišta na kojima se uopće ne upotrebljavaju fosilna goriva uvedena su 2020. u Kopenhagenu, Helsinkiju i Trondheimu. U Amsterdamu, Bruxellesu, Budimpešti i Beču u tijeku je postupak utvrđivanja prikladnih probnih gradilišta kako bi i ti gradovi mogli imati svoja prva gradilišta bez upotrebe fosilnih goriva i bez emisija. S obzirom na to da se proširila na sve te gradove, ova inicijativa ima potencijal pomoći gospodarskim subjektima da razviju inovativna rješenja u jednom od glavnih industrijskih ekosustava (građevinarstvo) u kojem su javni naručitelji ključni ulagači.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://www.buyzet.eu/wp-content/uploads/2019/05/POLIS_BUYZET-Handbook_EN_web.pdf |
| --- |

PRIMJER

SURADNJA IZMEĐU GRADA I TRŽIŠTA ZA ISPORUKU PROIZVODA I USLUGA S NULTOM RAZINOM EMISIJA:

Promjena načina isporuke proizvoda i usluga u Oslu

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Grad Oslo nastoji smanjiti emisije CO2 za 95 % do 2030. Studije su pokazale da znatan udio gradskog prometa i emisija ispušnih plinova proizlazi iz vozila koja služe za isporuku proizvoda ili usluga (kao što su vodoinstalaterski radovi, čišćenje prozora, održavanje i zbrinjavanje otpada) za gradsku upravu.

Što je učinjeno drukčije?

Tijekom 2018. i 2019. gradska uprava provela je program aktivnosti za suradnju s tržištem zajedno s pružateljima usluga u gradu. To je uključivalo pojedinačne razgovore s postojećim dobavljačima, upitnik za dobavljače i događaj za zajednički dijalog u cilju razumijevanja mogućih načina za ostvarenje mogućnosti isporuke s nultom razinom emisija u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju. Odaziv je bio veoma pozitivan, a sudionici na tržištu jasno su izrazili zanimanje za isporuku s nultom razinom emisija i mogućnost ostvarenja takve isporuke, pod uvjetom da to klijenti, kao što je gradska uprava, jasno i dosljedno traže.

Na temelju zaprimljenih odgovora pokrenut je niz probnih aktivnosti javne nabave te se u fazi evaluacije dalo prednost upotrebi vozila s nultom razinom emisija za isporuku usluga. Rezultati su bili čak i bolji od očekivanih.

Koji je bio ishod?

Oslo je objavio smjernice o javnoj nabavi za isporuku s nultom razinom emisija za upotrebu u svim ugovorima grada. Te su smjernice uključivale minimalne zahtjeve o upotrijebljenim vozilima, kao i kriterije za dodjelu na temelju upotrebe vozila s nultom razinom emisija, uz mogućnost da se takva vozila uključe u pružanje usluga tijekom ugovora. Smjernice će se redovito ažurirati.

Gradilišta na kojima se uopće ne upotrebljavaju fosilna goriva uvedena su 2020. u Kopenhagenu, Helsinkiju i Trondheimu. U Amsterdamu, Bruxellesu, Budimpešti i Beču u tijeku je postupak utvrđivanja prikladnih probnih gradilišta kako bi i ti gradovi mogli imati svoja prva gradilišta bez upotrebe fosilnih goriva i bez emisija. S obzirom na to da se proširila na sve te gradove, ova inicijativa ima potencijal pomoći gospodarskim subjektima da razviju inovativna rješenja u jednom od glavnih industrijskih ekosustava (građevinarstvo) u kojem su javni naručitelji ključni ulagači.

Pojedinosti su dostupne na:

http://www.buyzet.eu/wp-content/uploads/2019/05/POLIS_BUYZET-Handbook_EN_web.pdf

| PRIMJER


  IZGRADNJA ODRŽIVOG VRTIĆA:


  Suradnja s tržištem radi postizanja usklađenosti s ekološkom oznakom


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Finska općina Hyvinkää željela je kombinirati ekološke ciljeve koje je navela u općinskoj strategiji s usmjerenošću na pružanje zdravog i sigurnog okruženja za učenje za djecu na temelju nacionalnog Zakona o obrazovanju i skrbi u ranoj dobi. U tom se kontekstu odlučila usmjeriti na izgradnju novog vrtića, koji bi bio prvi vrtić kojemu je dodijeljena ekološka oznaka.

  Što je učinjeno drukčije?

  Općina je prepoznala inovativnu prirodu postavljenih zahtjeva te je odlučila surađivati s tržištem u ranoj fazi kako bi utvrdila mogućnosti koje su joj na raspolaganju. Na finskom nacionalnom portalu za javnu nabavu objavljen je zahtjev za informacije, koji je bio popraćen detaljnijim upitnikom i pojedinačnim razgovorima s dobavljačima koji su odgovorili na upitnik.

  Koji je bio ishod?

  U okviru suradnje s tržištem dokazana je sposobnost tog tržišta da izgradi vrtić s ekološkom oznakom. Sudionicima na tržištu ujedno se ostavilo dovoljno vremena za pripremu kvalitetnih ponuda. Zahtjevi za ekološku oznaku bili su utvrđeni u natječajnim specifikacijama. Naposljetku je zaprimljeno pet ponuda koje su ispunjavale uvjete i čiji su troškovi bili mnogo niži od očekivanih. Zahvaljujući tomu općina je 2017. osvojila nagradu Procura+ za održivu javnu nabavu.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue75_Case_Study_150_Hyvinkaa.pdf


  https://procuraplus.org/dev/awards/awards-2017/ |
| --- |

PRIMJER

IZGRADNJA ODRŽIVOG VRTIĆA:

Suradnja s tržištem radi postizanja usklađenosti s ekološkom oznakom

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Finska općina Hyvinkää željela je kombinirati ekološke ciljeve koje je navela u općinskoj strategiji s usmjerenošću na pružanje zdravog i sigurnog okruženja za učenje za djecu na temelju nacionalnog Zakona o obrazovanju i skrbi u ranoj dobi. U tom se kontekstu odlučila usmjeriti na izgradnju novog vrtića, koji bi bio prvi vrtić kojemu je dodijeljena ekološka oznaka.

Što je učinjeno drukčije?

Općina je prepoznala inovativnu prirodu postavljenih zahtjeva te je odlučila surađivati s tržištem u ranoj fazi kako bi utvrdila mogućnosti koje su joj na raspolaganju. Na finskom nacionalnom portalu za javnu nabavu objavljen je zahtjev za informacije, koji je bio popraćen detaljnijim upitnikom i pojedinačnim razgovorima s dobavljačima koji su odgovorili na upitnik.

Koji je bio ishod?

U okviru suradnje s tržištem dokazana je sposobnost tog tržišta da izgradi vrtić s ekološkom oznakom. Sudionicima na tržištu ujedno se ostavilo dovoljno vremena za pripremu kvalitetnih ponuda. Zahtjevi za ekološku oznaku bili su utvrđeni u natječajnim specifikacijama. Naposljetku je zaprimljeno pet ponuda koje su ispunjavale uvjete i čiji su troškovi bili mnogo niži od očekivanih. Zahvaljujući tomu općina je 2017. osvojila nagradu Procura+ za održivu javnu nabavu.

Pojedinosti su dostupne na:

https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue75_Case_Study_150_Hyvinkaa.pdf

https://procuraplus.org/dev/awards/awards-2017/

| PRIMJER


  EIC-ovo ELEKTRONIČKO PREDSTAVLJANJE S NARUČITELJIMA ZA COVID-19:


  Zajedničko pronalaženje jedinstvenih rješenja (nabava u europskom inovacijskom ekosustavu)

  Tijekom događaja koji se u potpunosti održao putem interneta Europsko vijeće za inovacije (EIC) okupilo je više od 50 javnih i privatnih naručitelja, pet europskih poduzeća i više od 20 MSP-ova koje podržava EIC radi prvog „elektroničkog predstavljanja s naručiteljima”, sesije posvećene rješenjima za COVID-19.
  Naručitelji iz javnog i iz privatnog sektora te MSP-ovi imali su priliku predstaviti svoje potrebe i pripadajuća rješenja, što je kasnije u danu popraćeno posebnim pojedinačnim sesijama.
  Organizirane su dvije sesije na kojima su MSP-ovi predstavili svoja rješenja u pogledu medicinskih proizvoda i novih inovativnih biotehnoloških primjena. Na kraju svake sesije sudionici su imali priliku odabrati najbolji prijedlog.
  Taj je događaj istaknuo važnost stvaranja sinergija između MSP-ova i naručitelja.

  https://ec.europa.eu/easme/en/news/eic-epitching-procurers-covid19-finding-common-solutions-together |
| --- |

PRIMJER

EIC-ovo ELEKTRONIČKO PREDSTAVLJANJE S NARUČITELJIMA ZA COVID-19:

Zajedničko pronalaženje jedinstvenih rješenja (nabava u europskom inovacijskom ekosustavu)

Tijekom događaja koji se u potpunosti održao putem interneta Europsko vijeće za inovacije (EIC) okupilo je više od 50 javnih i privatnih naručitelja, pet europskih poduzeća i više od 20 MSP-ova koje podržava EIC radi prvog „elektroničkog predstavljanja s naručiteljima”, sesije posvećene rješenjima za COVID-19.

Naručitelji iz javnog i iz privatnog sektora te MSP-ovi imali su priliku predstaviti svoje potrebe i pripadajuća rješenja, što je kasnije u danu popraćeno posebnim pojedinačnim sesijama.

Organizirane su dvije sesije na kojima su MSP-ovi predstavili svoja rješenja u pogledu medicinskih proizvoda i novih inovativnih biotehnoloških primjena. Na kraju svake sesije sudionici su imali priliku odabrati najbolji prijedlog.

Taj je događaj istaknuo važnost stvaranja sinergija između MSP-ova i naručitelja.

https://ec.europa.eu/easme/en/news/eic-epitching-procurers-covid19-finding-common-solutions-together

4.1.3.   Upotreba neobveznih polja u standardnim obrascima

Od 25. listopada 2023. javni naručitelji morat će ispunjavati nove i ažurirane standardne obrasce (36), čime će im se omogućiti da daju informacije o upotrebi javne nabave inovativnih rješenja. Ažurirani standardni obrasci imat će neobvezno polje u kojem javni naručitelji mogu naznačiti da nabavljaju inovativnu robu, radove ili usluge na temelju postupka javne nabave. Upotrebom te mogućnosti javni naručitelji doprinose prikupljanju točnijih podataka i analizi upotrebe javne nabave inovativnih rješenja u svojoj državi i diljem EU-a.

Dobro uvođenje e-obrazaca ulaganje je u budućnost. To zahtijeva odgovarajuću količinu vremena i sredstava, no višestruko će se isplatiti u vidu vremena koje će uštedjeti svi koji sudjeluju u uvođenju, kao i sami korisnici. Konkretnije, za razliku od prijašnjih standardnih obrazaca, e-obrasci osmišljeni su tako da se velikim dijelom automatski popunjavaju u sustavima e-nabave pa ih ne trebaju ispunjavati korisnici, što uvelike smanjuje administrativno opterećenje.

Ti se e-obrasci mogu prilagoditi potrebama pojedine države. Za bolje razumijevanje tog postupka i njegovih mogućnosti može se pogledati Priručnik za provedbu politike e-obrazaca (37).

4.1.4.   Tehničke specifikacije

Uz odgovarajuću provjeru tržišta javni naručitelji bolje razumiju postojeća rješenja – njihove parametre, posebna svojstva i mjerljive pokazatelje. To im može pomoći u izradi boljih tehničkih specifikacija, čime se otvara mogućnost da se najučinkovitija i najinovativnija rješenja, uključujući nova, natječu i osiguraju najveću korist za javnog naručitelja. Konkretno, javni naručitelji mogu izraditi tehničke specifikacije opisno ili funkcionalno. Svaka od tih metoda ima određene prednosti, no funkcionalni zahtjevi znatno su pogodniji za inovacije.

4.1.4.1.   Opisni zahtjevi

Relativno je mala vjerojatnost da će opisne tehničke specifikacije potaknuti inovativno rješenje na tržištu. U najboljem će slučaju odražavati postojeće sposobnosti tržišta. U slučaju opisnih tehničkih specifikacija koje nadilaze ono što je trenutačno na tržištu, javni naručitelj podnosi rizik izostanka odgovora.

Opisne tehničke specifikacije možda neće biti dovoljno široke da omoguće pošteno tržišno natjecanje među rješenjima utemeljenima na različitim vrstama tehnologija, procesa ili aplikacija. Velik je rizik da se prednost dâ određenom rješenju. Tako bi se postupak javne nabave mogao ugroziti zahtjevima za reviziju. Javni naručitelji stoga imaju dodatni motiv za pregled postojeće tehnologije odgovarajućom prethodnom provjerom tržišta prije izrade specifikacija.

Kad je riječ o opisnim tehničkim specifikacijama, javni naručitelj propisuje detaljno rješenje i snosi punu odgovornost za razinu kvalitete i uspješnosti. Neki gospodarski subjekti mogu ponuditi rješenje koje znatno premašuje minimalne zahtjeve utvrđene opisnim tehničkim specifikacijama. Međutim, malo je vjerojatno da će se to dogoditi: povoljnije rješenje koje je manje inovativno, ali i dalje u okvirima minimalnih zahtjeva, ima više izgleda za uspjeh. Iz toga slijedi da tržišno natjecanje utemeljeno na omjeru kvalitete i cijene ostavlja mali manevarski prostor za inovacije.

Stoga se opisne tehničke specifikacije najbolje upotrebljavaju kada javni naručitelj savršeno poznaje tržišni potencijal. Čak i u takvim slučajevima, otvaranje dijela izvršenja za proces inovacije može pomoći u postizanju traženog rezultata.

| PRIMJER


  USPJEŠNA UPOTREBA OPISNIH SPECIFIKACIJA:


  Izgradnja muzeja Guggenheim u Bilbau


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Muzej Guggenheim u Bilbau jedna je od najprepoznatljivijih zgrada u Europi. U detaljnim tehničkim specifikacijama arhitekta Franka Gehryja propisani su točan oblik, veličina i materijali koji bi se trebali upotrebljavati. Najteži dio konstrukcije bila je zakrivljena oplata od titanija, njezin oblik i boja koji moraju biti otporni na sunce i vjetar.

  Što je učinjeno drukčije?

  Kako bi ostvarili ovaj arhitektonski pothvat u skladu sa specifikacijama, kao i unutar roka i ograničenja, ugovaratelji su upotrebljavali inovacije u procesu proizvodnje i izgradnje. Koristili su se naprednim softverom razvijenim za zrakoplovnu i svemirsku industriju kako bi izračunali veličinu te izrezali i presavili titanijske ploče.

  Koji je bio ishod?

  Digitalizacija procesa dizajna, proizvodnje i izgradnje te upotreba supertankih titanijskih ploča iz temelja je promijenila sektor gradnje. Poduzeću koje je izrezalo i isporučilo oplatu od titanija pomogla je da postigne globalno priznanje i uspjeh.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://www.guggenheim-bilbao.eus/en/the-building/the-construction


  http://www.gastdoz.arch.ethz.ch/pmeyer/Infos/Pollalis/case_Guggenheim.pdf |
| --- |

PRIMJER

USPJEŠNA UPOTREBA OPISNIH SPECIFIKACIJA:

Izgradnja muzeja Guggenheim u Bilbau

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Muzej Guggenheim u Bilbau jedna je od najprepoznatljivijih zgrada u Europi. U detaljnim tehničkim specifikacijama arhitekta Franka Gehryja propisani su točan oblik, veličina i materijali koji bi se trebali upotrebljavati. Najteži dio konstrukcije bila je zakrivljena oplata od titanija, njezin oblik i boja koji moraju biti otporni na sunce i vjetar.

Što je učinjeno drukčije?

Kako bi ostvarili ovaj arhitektonski pothvat u skladu sa specifikacijama, kao i unutar roka i ograničenja, ugovaratelji su upotrebljavali inovacije u procesu proizvodnje i izgradnje. Koristili su se naprednim softverom razvijenim za zrakoplovnu i svemirsku industriju kako bi izračunali veličinu te izrezali i presavili titanijske ploče.

Koji je bio ishod?

Digitalizacija procesa dizajna, proizvodnje i izgradnje te upotreba supertankih titanijskih ploča iz temelja je promijenila sektor gradnje. Poduzeću koje je izrezalo i isporučilo oplatu od titanija pomogla je da postigne globalno priznanje i uspjeh.

Pojedinosti su dostupne na:

https://www.guggenheim-bilbao.eus/en/the-building/the-construction

http://www.gastdoz.arch.ethz.ch/pmeyer/Infos/Pollalis/case_Guggenheim.pdf

4.1.4.2.   Funkcionalni zahtjevi

Tehničkim specifikacijama utvrđenima u obliku funkcionalnih zahtjeva odgovornost za postizanje boljih rezultata prenosi se na tržište. Javni naručitelj određuje minimalne zahtjeve kako bi izbjegao zlouporabu ponudom loše izvedbe, ali ne propisuje sredstva za postizanje željenog ishoda više nego što je potrebno. Gospodarski subjekti uživaju veću slobodu i fleksibilnost u postizanju optimalnog izvršenja.

Međutim, utvrđivanje točnih funkcionalnih zahtjeva i kriterija za njihovo ocjenjivanje ipak je izazov koji se može prevladati uz pomoć dobrog poznavanja tržišnog potencijala i najprikladnijih tehnologija. To je znanje ključno za utvrđivanje ambicioznih, ali realističnih zahtjeva te se može steći prethodnom provjerom tržišta.

Mogla bi se uspostaviti platforma na kojoj bi javni naručitelji i gospodarski subjekti mogli podijeliti, komentirati i procijeniti svoje iskustvo s funkcionalnim tehničkim specifikacijama i kriterijima za dodjelu (38). Iako u bazi podataka neće biti sadržane zakonski potpuno pouzdane informacije, mnogi su korisnici pokazali interes za taj izvor ideja.

| PRIMJER


  PROMJENA USMJERENJA JAVNE NABAVE:


  Funkcionalni pristup talijanskog nacionalnog tijela za nabavu


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Cilj je povećati izglede za uspjeh specifikacijama javne nabave utemeljenima na cilju koji se treba postići, a ne na sredstvima za njegovo postizanje.

  Što je učinjeno drukčije?

  Talijansko nacionalno središnje tijelo za nabavu, CONSIP, pristupa inovacijama s funkcionalnog stajališta. Umjesto da kupuje sustave grijanja ili hlađenja, kupuje „temperaturu” za svoje klijente. U natječajnim specifikacijama od dobavljača se zahtijeva da jamče unaprijed određenu situaciju u pogledu udobnosti, uštede energije i smanjenja emisija ugljičnog dioksida. Specifikacije uključuju temperaturu koju je potrebno postići unutar zgrada; ugradnju elektroničkih mjernih uređaja za stalno praćenje unutarnje temperature; procjenu optimalne razine potrošnje za usluge grijanja i za energetske usluge; te energetske preglede za svaku zgradu. Ugovor uključuje klauzulu o izvršenju kojom se zahtijeva minimalna količina uštede energije.

  Koji je bio ishod?

  Energetska ušteda na temelju okvirnog ugovora šesnaest je puta veća od najniže zahtijevane.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://www.sppregions.eu/fileadmin/user_upload/Resources/POBS_Best_Practice_Report.pdf


  http://www.consip.it/media/news-e-comunicati/consip-vince-il-premio-european-energy-service-award |
| --- |

PRIMJER

PROMJENA USMJERENJA JAVNE NABAVE:

Funkcionalni pristup talijanskog nacionalnog tijela za nabavu

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Cilj je povećati izglede za uspjeh specifikacijama javne nabave utemeljenima na cilju koji se treba postići, a ne na sredstvima za njegovo postizanje.

Što je učinjeno drukčije?

Talijansko nacionalno središnje tijelo za nabavu, CONSIP, pristupa inovacijama s funkcionalnog stajališta. Umjesto da kupuje sustave grijanja ili hlađenja, kupuje „temperaturu” za svoje klijente. U natječajnim specifikacijama od dobavljača se zahtijeva da jamče unaprijed određenu situaciju u pogledu udobnosti, uštede energije i smanjenja emisija ugljičnog dioksida. Specifikacije uključuju temperaturu koju je potrebno postići unutar zgrada; ugradnju elektroničkih mjernih uređaja za stalno praćenje unutarnje temperature; procjenu optimalne razine potrošnje za usluge grijanja i za energetske usluge; te energetske preglede za svaku zgradu. Ugovor uključuje klauzulu o izvršenju kojom se zahtijeva minimalna količina uštede energije.

Koji je bio ishod?

Energetska ušteda na temelju okvirnog ugovora šesnaest je puta veća od najniže zahtijevane.

Pojedinosti su dostupne na:

http://www.sppregions.eu/fileadmin/user_upload/Resources/POBS_Best_Practice_Report.pdf

http://www.consip.it/media/news-e-comunicati/consip-vince-il-premio-european-energy-service-award

4.1.5.   Varijante

Javni naručitelji mogu dopustiti ponude s „varijantama”: ponudi koja približno odgovara tehničkim specifikacijama može se priložiti jedno ili više alternativnih rješenja koja se obično temelje na alternativnim tehnologijama ili procesima. Dobavljači mogu uz tradicionalno „sigurno” rješenje predložiti inovativnije rješenje. To može privući pozornost javnih naručitelja zbog potencijala za rezultate bolje od očekivanih u pogledu troškova, kvalitete ili fleksibilnosti. Javni naručitelji mogu čak zahtijevati podnošenje samo varijanti (uz ispunjavanje minimalnih zahtjeva).

To može olakšati sudjelovanje novoosnovanih poduzeća i inovativnih MSP-ova koji nude samo jedno inovativno rješenje.

Ako javni naručitelji odobre ili propišu varijante, u dokumentaciji o nabavi moraju biti navedeni minimalni zahtjevi koje varijante moraju ispunjavati, među ostalim u odnosu na njihovu prezentaciju. Važno je jasno navesti može li ponuditelj podnijeti varijante samostalno ili isključivo kao dopunu ponudi (koja nije varijanta).

Upotreba varijanti jedan je od najjednostavnijih i najsigurnijih načina za poticanje inovacija u javnoj nabavi. Javni naručitelji moraju samo odobriti upotrebu varijanti. Ako se inovativnije varijante ne pokažu uspješnima, gospodarski subjekt i dalje ima dobre izglede da sklopi ugovor s konzervativnijom ponudom.

Upotreba varijanti najučinkovitija je u kombinaciji s funkcionalnim zahtjevima i kriterijima za dodjelu koji naručitelju omogućuju usporedbu različitih rješenja u pogledu njihova izvršenja, djelotvornosti, troškovne učinkovitosti, raznovrsnosti ili trajnosti. Teško je usporediti varijante bez tih parametara.

| PRIMJER


  SNIŽENJE RIZIKA POMOĆU VARIJANTI:


  Postupni prelazak francuskih općina na obnovljive izvore energije


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  U potrazi za novim pružateljem energetskih usluga, lokalna tijela općine Bourg-en-Bresse htjela su omogućiti inovacije, ali bez dodatnih troškova ili velikih rizika.

  Što je učinjeno drukčije?

  Natječajnim specifikacijama dobavljačima se omogućilo da predlože varijante u odnosu na ponudu tradicionalnih fosilnih goriva. Dobavljači su i dalje mogli nuditi tradicionalna fosilna goriva.

  Koji je bio ishod?

  Zahvaljujući varijantama, dobavljač je dao ponudu koja je uključivala 3 % bioplina s jamstvima o podrijetlu uz neznatan dodatni trošak.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://primes-eu.net/media/12194495/1-case-study-bba-natural-gaz-1_vulc-4.pdf |
| --- |

PRIMJER

SNIŽENJE RIZIKA POMOĆU VARIJANTI:

Postupni prelazak francuskih općina na obnovljive izvore energije

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

U potrazi za novim pružateljem energetskih usluga, lokalna tijela općine Bourg-en-Bresse htjela su omogućiti inovacije, ali bez dodatnih troškova ili velikih rizika.

Što je učinjeno drukčije?

Natječajnim specifikacijama dobavljačima se omogućilo da predlože varijante u odnosu na ponudu tradicionalnih fosilnih goriva. Dobavljači su i dalje mogli nuditi tradicionalna fosilna goriva.

Koji je bio ishod?

Zahvaljujući varijantama, dobavljač je dao ponudu koja je uključivala 3 % bioplina s jamstvima o podrijetlu uz neznatan dodatni trošak.

Pojedinosti su dostupne na:

http://primes-eu.net/media/12194495/1-case-study-bba-natural-gaz-1_vulc-4.pdf

4.1.6.   Kriteriji za dodjelu

Ekonomski najpovoljnija ponuda jedini je kriterij za dodjelu ugovora koji se navodi u Direktivi. Pametno postavljanje kriterija ekonomski najpovoljnije ponude za dodjelu, uz nagrađivanje kvalitete i cijene, važan je potencijal za javnu nabavu inovativnih rješenja.

Kriteriji ekonomski najpovoljnije ponude navedeni su u nastavku.

4.1.6.1.   Cijena

Javni naručitelji mogu odlučiti primijeniti samo kriterij cijene ako je to dopušteno njihovim nacionalnim zakonodavstvom (države članice imaju mogućnost odrediti druge kriterije obveznima pri prenošenju) (39). U tom se slučaju cijena odnosi samo na kupovnu vrijednost robe, usluga ili radova (bez obzira na načine plaćanja). Nisu obuhvaćeni dodatni troškovi koji se odnose na upotrebu, održavanje, recikliranje ili odlaganje. Upotreba samo cijene kao kriterija za dodjelu ugovora donosi vrlo malo mogućnosti za poticanje inovacija, osim ako se kriterij cijene za dodjelu primjenjuje u kombinaciji s funkcionalnim zahtjevima i/ili varijantama.

4.1.6.2.   Trošak

Javni naručitelji mogu uzeti u obzir i trošak. To se obično odnosi na novčanu vrijednost proizvodnje, stjecanja, upotrebe, potrošnje, održavanja, međusobnog povezivanja, recikliranja i/ili odlaganja predmeta ugovora o javnoj nabavi. U tu bi se svrhu javni naručitelji trebali koristiti dostupnim i objektivnim metodologijama izračuna troška životnog vijeka.

Odgovarajućom troškovnom metodologijom opravdani interesi javnog naručitelja, npr. troškovi potrošnje i održavanja voznog parka, dobit će smislene brojčane vrijednosti. Vrijednost koja se pripisuje svakoj komponenti troškova razlikovat će se ovisno o prirodi javnog naručitelja i njegovim specifičnim potrebama, npr. razlikovat će se procjena kriterija za poštanska vozila koja prometuju u gradskom okruženju od procjene kriterija za vozila koja prometuju na velikim udaljenostima i koja će na autocestama i u ruralnim područjima imati manje mogućnosti za opskrbu gorivom i servisiranje.

Upotreba troškova kao kriterija za dodjelu može potaknuti inovacije. Inovativno vozilo može imati bolje rezultate s obzirom na potrošnju, zelenu energiju ili intervale održavanja, čak i ako je njegova početna nabavna cijena viša od standardne ponude. To će optimirati trošak javnog naručitelja tijekom životnog vijeka – ne samo da će imati povrat početnih izdataka, nego i ukupni trošak životnog vijeka može biti manji s inovativnim rješenjem. U međuvremenu će gospodarski subjekti moći prodavati inovativne proizvode koji inače možda ne bi pronašli svoje mjesto na tržištu, i to zahvaljujući priznavanju njihove veće uspješnosti prema kriterijima troškova.

| PRIMJER


  OSIGURAVANJE BOLJIH ISHODA METODOM IZRAČUNA TROŠKA ŽIVOTNOG VIJEKA:


  Zelenija vozila za javne usluge u Sloveniji


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Agencija za javnu nabavu u Sloveniji kupuje vozila za 130 javnih tijela. Mora se usmjeriti na „zelene” kupnje u okviru nacionalnog akcijskog plana za zelenu javnu nabavu.

  Što je učinjeno drukčije?

  Pri kupnji vozila agencija izračunava trošak životnog vijeka vozila upotrebom obvezne zajedničke metodologije za izračun troška emisija CO2 tijekom životnog vijeka koja je definirana u Direktivi EU-a o čistim vozilima.
  Na primjer: operativni troškovi emisija CO2 iz osobnog automobila tijekom životnog vijeka za automobil s emisijama CO2 od 155 g/km: 200 000 km × 0,155 kg/km × 0,04 EUR/kg = 31 000,04 EUR za pripisane operativne troškove za CO2 tijekom životnog vijeka.
  Ta se vrijednost zatim može dodati na kupovnu cijenu i svaki drugi operativni trošak. Ponudi vozila s najboljom agregiranom vrijednosti u kojoj se kombiniraju svi parametri (cijena, trošak i emisije CO2 te društvena vrijednost) dodijelit će se ugovori.

  Koji je bio ishod?

  Primjenom troška životnog vijeka kao dijela kriterija za dodjelu i utvrđivanja zahtjeva za najviše dopuštene razine CO2, slovenska agencija za javnu nabavu dobiva ponude za vozila s nižim emisijama CO2. To je dovelo do smanjenja emisija od 3 g/km do 45 g/km po vozilu.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/vehicles/directive_hr


  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue17_Case_Study40_Slovenia_vehicles.pdf |
| --- |

PRIMJER

OSIGURAVANJE BOLJIH ISHODA METODOM IZRAČUNA TROŠKA ŽIVOTNOG VIJEKA:

Zelenija vozila za javne usluge u Sloveniji

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Agencija za javnu nabavu u Sloveniji kupuje vozila za 130 javnih tijela. Mora se usmjeriti na „zelene” kupnje u okviru nacionalnog akcijskog plana za zelenu javnu nabavu.

Što je učinjeno drukčije?

Pri kupnji vozila agencija izračunava trošak životnog vijeka vozila upotrebom obvezne zajedničke metodologije za izračun troška emisija CO2 tijekom životnog vijeka koja je definirana u Direktivi EU-a o čistim vozilima.

Na primjer: operativni troškovi emisija CO2 iz osobnog automobila tijekom životnog vijeka za automobil s emisijama CO2 od 155 g/km: 200 000 km × 0,155 kg/km × 0,04 EUR/kg = 31 000,04 EUR za pripisane operativne troškove za CO2 tijekom životnog vijeka.

Ta se vrijednost zatim može dodati na kupovnu cijenu i svaki drugi operativni trošak. Ponudi vozila s najboljom agregiranom vrijednosti u kojoj se kombiniraju svi parametri (cijena, trošak i emisije CO2 te društvena vrijednost) dodijelit će se ugovori.

Koji je bio ishod?

Primjenom troška životnog vijeka kao dijela kriterija za dodjelu i utvrđivanja zahtjeva za najviše dopuštene razine CO2, slovenska agencija za javnu nabavu dobiva ponude za vozila s nižim emisijama CO2. To je dovelo do smanjenja emisija od 3 g/km do 45 g/km po vozilu.

Pojedinosti su dostupne na:

https://ec.europa.eu/transport/themes/urban/vehicles/directive_hr

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue17_Case_Study40_Slovenia_vehicles.pdf

4.1.6.3.   Kvaliteta

Najbolji omjer cijene i kvalitete pojam je koji se upotrebljava u pravilima EU-a za definiranje odnosa između cijene predmeta ugovora o javnoj nabavi i bilo kojih kriterija koji su javnom naručitelju posebno važni. Kriteriji kvalitete mogu uključivati kvalitativne, okolišne, socijalne ili inovativne aspekte proizvoda, usluga ili radova. Javni naručitelji uživaju veliku slobodu pri izradi tih kriterija i pripisivanju pondera u skladu sa svojim posebnim potrebama.

| PRIMJER


  USTRAJANJE U ZAHTIJEVANJU KVALITETE U POSTUPKU ODABIRA:


  Više pisača pogodnih za okoliš I korisnike u Europskoj komisiji


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Europska komisija nastoji smanjiti utjecaj svoje uprave na prirodni okoliš i poboljšati radno okruženje osoblja, uključujući zaposlenike s posebnim potrebama.

  Što je učinjeno drukčije?

  Uredski pisači uzimaju se u obzir samo ako potpuno ispunjavaju zahtjeve programa Energy Star 2.0 i Direktive RoHS (ograničenje uporabe određenih opasnih tvari). Uz to, u radu s njima mora biti omogućena upotreba 100 % recikliranog papira.
  Trošak životnog vijeka upotrebljava se kako bi se uzeli u obzir okolišni aspekti i smanjila potrošnja energije tijekom cijelog životnog vijeka pisača do njegova konačnog zbrinjavanja kao otpada.
  Tijekom ocjenjivanja ponude mogu dobiti i dodatne bodove za dodatne značajke, kao što su smanjene razine buke, ponovno uporabljene patrone ili ergonomija prilagođena za korisnike u invalidskim kolicima.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:287253-2016:TEXT:HR:HTML |
| --- |

PRIMJER

USTRAJANJE U ZAHTIJEVANJU KVALITETE U POSTUPKU ODABIRA:

Više pisača pogodnih za okoliš I korisnike u Europskoj komisiji

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Europska komisija nastoji smanjiti utjecaj svoje uprave na prirodni okoliš i poboljšati radno okruženje osoblja, uključujući zaposlenike s posebnim potrebama.

Što je učinjeno drukčije?

Uredski pisači uzimaju se u obzir samo ako potpuno ispunjavaju zahtjeve programa Energy Star 2.0 i Direktive RoHS (ograničenje uporabe određenih opasnih tvari). Uz to, u radu s njima mora biti omogućena upotreba 100 % recikliranog papira.

Trošak životnog vijeka upotrebljava se kako bi se uzeli u obzir okolišni aspekti i smanjila potrošnja energije tijekom cijelog životnog vijeka pisača do njegova konačnog zbrinjavanja kao otpada.

Tijekom ocjenjivanja ponude mogu dobiti i dodatne bodove za dodatne značajke, kao što su smanjene razine buke, ponovno uporabljene patrone ili ergonomija prilagođena za korisnike u invalidskim kolicima.

Pojedinosti su dostupne na:

http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:287253-2016:TEXT:HR:HTML

Pažljivo izabrani zahtjevi najboljeg omjera cijene i kvalitete mogu objektivno opravdati davanje prednosti proizvodima, uslugama ili procesima koji, zahvaljujući inovativnim značajkama, više odgovaraju sustavu vrijednosti i potrebama javnog naručitelja.

| PRIMJER


  PROVEDBA SVEOBUHVATNOG PRISTUPA POSTUPKU JAVNE NABAVE:


  Kupnja pelena za inkontinenciju u Danskoj


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Javni naručitelj odlučio je objaviti natječaj uz primjenu sveobuhvatnog pristupa jer je bilo jasno da glavni troškovi u području njege povezane s inkontinencijom nisu uzrokovani nabavom pelene – cijenom proizvoda, nego svim dodatnim troškovima njege – npr. vremenom koje medicinske sestre utroše na promjenu pelene i svim povezanim troškovima, ako se upotrijebi pogrešna pelena za pacijente itd.

  Što je učinjeno drukčije?

  Upotrijebili su se sljedeći kriteriji za dodjelu:






  — | štedljivost 40 %,






  — | cijena proizvoda 30 %, |
| --- | --- | --- |

PRIMJER

PROVEDBA SVEOBUHVATNOG PRISTUPA POSTUPKU JAVNE NABAVE:

Kupnja pelena za inkontinenciju u Danskoj

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Javni naručitelj odlučio je objaviti natječaj uz primjenu sveobuhvatnog pristupa jer je bilo jasno da glavni troškovi u području njege povezane s inkontinencijom nisu uzrokovani nabavom pelene – cijenom proizvoda, nego svim dodatnim troškovima njege – npr. vremenom koje medicinske sestre utroše na promjenu pelene i svim povezanim troškovima, ako se upotrijebi pogrešna pelena za pacijente itd.

Što je učinjeno drukčije?

Upotrijebili su se sljedeći kriteriji za dodjelu:

—

štedljivost 40 %,

—

cijena proizvoda 30 %,

| — | ukupni troškovi 70 %, |
| --- | --- |

—

ukupni troškovi 70 %,

| — | kvaliteta 25 %, |
| --- | --- |

—

kvaliteta 25 %,

| — | obrazovanje/savjetovanje 20 %, |
| --- | --- |

—

obrazovanje/savjetovanje 20 %,

| — | praćenje ušteda: 15 %. |
| --- | --- |

—

praćenje ušteda: 15 %.

Pojedinosti su dostupne na:

http://ted.europa.eu/TED/notice/udl?uri=TED:NOTICE:069650-2015:TEXT:HR:HTML

4.1.7.   Upravljanje pravima intelektualnog vlasništva

Države članice i javne naručitelje potiče se da pri javnoj nabavi zauzmu strateški pristup pravima intelektualnog vlasništva.

Javna nabava inovativne robe ili usluga, osobito kada se nabavljaju usluge istraživanja i razvoja, studije ili softver, može dovesti do stvaranja novih prava intelektualnog vlasništva (npr. patenti ili autorska prava, prava na dizajn i žigovi). U natječajima za javnu nabavu koji nisu posebno namijenjeni nabavi inovativnih proizvoda ili usluga ugovaratelj može predložiti inovaciju i tijekom provedbe ugovora. Stoga je za svaku javnu nabavu važno definirati jasne klauzule o pravima intelektualnog vlasništva u dokumentaciji za nadmetanje (40).

Javni naručitelji moraju osigurati da se pri dodjeli prava intelektualnog vlasništva u njihovoj javnoj nabavi uzima u obzir primjenjivi pravni okvir za prava intelektualnog vlasništva u Europi (41) i na nacionalnoj razini (42), kao što su primjerice odredbe o minimalnim pravima upotrebe zakonitih korisnika softvera, baza podataka itd. Ne dovodeći u pitanje taj pravni okvir za prava intelektualnog vlasništva, direktive EU-a o javnoj nabavi i pravila o državnoj potpori ostavljaju mogućnost odlučivanja o tome hoće li se u dokumentaciji za nadmetanje zahtijevati prijenos prava intelektualnog vlasništva s predmetnoga gospodarskog subjekta na javnog naručitelja (43). Javnim naručiteljima stoje na raspolaganju dvije osnovne mogućnosti za dodjelu prava intelektualnog vlasništva koja proizlaze iz projekta, iako u pogledu njih postoje i mnoge varijacije:

| — | javni naručitelj traži prijenos novih prava intelektualnog vlasništva, ili |
| --- | --- |

—

javni naručitelj traži prijenos novih prava intelektualnog vlasništva, ili

| — | javni naručitelj ne zahtijeva takav prijenos te prava intelektualnog vlasništva i dalje pripadaju ugovaratelju. |
| --- | --- |

—

javni naručitelj ne zahtijeva takav prijenos te prava intelektualnog vlasništva i dalje pripadaju ugovaratelju.

Budući da su ta prava vrijedan resurs i mogu utjecati na privlačnost javne nabave za inovatore, važno je da javni naručitelj unaprijed u dokumentaciji za nadmetanje jasno definira dodjelu prava intelektualnog vlasništva povezanih s ugovorom o javnoj nabavi, uzimajući u obzir razne relevantne interese, osobito javni interes i ciljeve politike (44).

Budući da naručitelj plaća 100 % troškova, često smatra da ima pravo na sve rezultate. Međutim, prijenos prava intelektualnog vlasništva koja su povezana s tim rezultatima na javne naručitelje može gušiti inovacije. Ugovaratelji možda neće moći ponovno iskoristiti, pa čak ni prilagoditi/poboljšati inovaciju u različitom kontekstu ili za drugog kupca, što može dovesti i do slabije kvalitete i viših troškova za javnog naručitelja. U mnogim slučajevima dobavljači su u boljem položaju od javnih naručitelja da komercijaliziraju inovacije koje su rezultat javne nabave, osiguraju odgovarajuću zaštitu prava intelektualnog vlasništva i obrane prava intelektualnog vlasništva na sudovima. Stoga se poduzeća žale na to da, u usporedbi s drugim dijelovima svijeta, javni naručitelji u Europi guše inovacije zadržavanjem pravâ intelektualnog vlasništva za sebe bez opravdanog razloga (45).

| UPRAVLJANJE PRAVIMA INTELEKTUALNOG VLASNIŠTVA U JAVNOJ NABAVI U RAZLIČITIM ZEMLJAMA

  Veliki europski trgovinski partneri u pravilu dodjeljuju prava intelektualnog vlasništva povezana s javnom nabavom uključenim gospodarskim subjektima, osim ako postoje iznimni prevladavajući javni interesi. U pravnom okviru za javnu nabavu većine država članica EU-a ne postoje odredbe o dodjeli prava intelektualnog vlasništva, nego dodjelu tih prava definira javni naručitelj u dokumentaciji za nadmetanje. Budući da to nije uvijek lak zadatak za pojedine naručitelje, 11 europskih država donijelo je nacionalnu politiku o dodjeli prava intelektualnog vlasništva u okviru javne nabave, prema kojoj se vlasništvo nad pravima intelektualnog vlasništva u načelu ustupa ugovaratelju: posebno Belgija i Španjolska (zakonodavstvom o javnoj nabavi), Finska, Francuska i Švicarska (općim uvjetima za ugovore koje dodjeljuju javna tijela) te Estonija, Irska, Luksemburg, Mađarska i Slovenija (službenim smjernicama).

  Pojedinosti su dostupne na:

  Ustupanje vlasništva nad pravima intelektualnog vlasništva poduzećima u postupku javne nabave – prakse iz cijelog svijeta:

  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/redirection.cfm?item_id=56812

  Više pojedinosti o dodjeli prava intelektualnog vlasništva u okviru javne nabave u različitim državama širom Europe:

  vidjeti pokazatelj 10. u profilima zemalja u okviru studije SMART 2016/0040 |
| --- |

UPRAVLJANJE PRAVIMA INTELEKTUALNOG VLASNIŠTVA U JAVNOJ NABAVI U RAZLIČITIM ZEMLJAMA

Veliki europski trgovinski partneri u pravilu dodjeljuju prava intelektualnog vlasništva povezana s javnom nabavom uključenim gospodarskim subjektima, osim ako postoje iznimni prevladavajući javni interesi. U pravnom okviru za javnu nabavu većine država članica EU-a ne postoje odredbe o dodjeli prava intelektualnog vlasništva, nego dodjelu tih prava definira javni naručitelj u dokumentaciji za nadmetanje. Budući da to nije uvijek lak zadatak za pojedine naručitelje, 11 europskih država donijelo je nacionalnu politiku o dodjeli prava intelektualnog vlasništva u okviru javne nabave, prema kojoj se vlasništvo nad pravima intelektualnog vlasništva u načelu ustupa ugovaratelju: posebno Belgija i Španjolska (zakonodavstvom o javnoj nabavi), Finska, Francuska i Švicarska (općim uvjetima za ugovore koje dodjeljuju javna tijela) te Estonija, Irska, Luksemburg, Mađarska i Slovenija (službenim smjernicama).

Pojedinosti su dostupne na:

Ustupanje vlasništva nad pravima intelektualnog vlasništva poduzećima u postupku javne nabave – prakse iz cijelog svijeta:

http://ec.europa.eu/newsroom/dae/redirection.cfm?item_id=56812

Više pojedinosti o dodjeli prava intelektualnog vlasništva u okviru javne nabave u različitim državama širom Europe:

vidjeti pokazatelj 10. u profilima zemalja u okviru studije SMART 2016/0040

Javni naručitelji trebali bi stoga razmotriti ustupanje prava intelektualnog vlasništva dobavljačima, osim ako postoje iznimni prevladavajući javni interesi. To bi mogao biti slučaj ako se dobavljaču ne bi trebala dopustiti upotreba rezultata ugovora o javnoj nabavi (npr. iz sigurnosnih razloga ili zbog povjerljivosti), ako dobavljač ne može iskoristiti rezultate ugovora o javnoj nabavi (npr. izrada marketinških kampanja ili logotipa posebno za javne naručitelje) ili ako javni naručitelj mora učiniti sve rezultate javno dostupnima (npr. određena izvješća/studije o politikama ili ciljevi povezani s otvorenim podacima). Pristup ustupanja prava intelektualnog vlasništva dobavljačima kada je god to prikladno može doprinijeti većoj privlačnosti javne nabave za inovatore.

Ako se prava intelektualnog vlasništva ustupe dobavljačima, javni naručitelji mogu i trebaju zaštititi svoje opravdane interese, kao i javni interes. U skladu s tim, javni naručitelji možda će morati zadržati sljedeća prava, što bi se trebalo odražavati u ugovoru (46):

| — | dovoljna prava na upotrebu i prilagodbu: prava da upotrebljavaju i prilagođavaju inovativna rješenja bez naknade za licencu. Kako bi se omogućile upotreba i prilagodba, javni naručitelji moraju imati pristup dokumentaciji, a možda će im trebati i pravo da je podijele s ograničenim brojem drugih tijela (npr. drugim upravama koje se trebaju povezati s naručiteljevim rješenjem); |
| --- | --- |

—

dovoljna prava na upotrebu i prilagodbu: prava da upotrebljavaju i prilagođavaju inovativna rješenja bez naknade za licencu. Kako bi se omogućile upotreba i prilagodba, javni naručitelji moraju imati pristup dokumentaciji, a možda će im trebati i pravo da je podijele s ograničenim brojem drugih tijela (npr. drugim upravama koje se trebaju povezati s naručiteljevim rješenjem);

| — | uvjetno pravo na izdavanje licence: javni naručitelji trebali bi imati pravo zahtijevati od dobavljača da izda licence određenim trećim stranama radi upotrebe/izmjene rješenja za naručitelja u skladu s poštenim i razumnim tržišnim uvjetima. Ako to dobavljač odbije učiniti, javni naručitelj trebao bi imati pravo sam izdati takve licence trećim stranama kako bi se zaštitio javni interes; |
| --- | --- |

—

uvjetno pravo na izdavanje licence: javni naručitelji trebali bi imati pravo zahtijevati od dobavljača da izda licence određenim trećim stranama radi upotrebe/izmjene rješenja za naručitelja u skladu s poštenim i razumnim tržišnim uvjetima. Ako to dobavljač odbije učiniti, javni naručitelj trebao bi imati pravo sam izdati takve licence trećim stranama kako bi se zaštitio javni interes;

| — | odgovarajuća prava na objavljivanje: iako se preporučuje da se prava intelektualnog vlasništva ustupe javnom naručitelju ako se svi rezultati trebaju učiniti javno dostupnima (npr. autorska prava za određena izvješća/studije o politikama), u drugim slučajevima u kojima se vlasništvo nad pravima intelektualnog vlasništva ustupa dobavljaču trebaju se osigurati prava na pristup i objavljivanje za izvedene podatke (npr. određeni javni podaci koji su u interesu šire javnosti ili koje javni naručitelj može htjeti dobrovoljno objaviti kako bi se omogućilo trećim stranama da ih ponovno iskoriste, primjerice radi razvijanja drugih inovativnih rješenja). |
| --- | --- |

—

odgovarajuća prava na objavljivanje: iako se preporučuje da se prava intelektualnog vlasništva ustupe javnom naručitelju ako se svi rezultati trebaju učiniti javno dostupnima (npr. autorska prava za određena izvješća/studije o politikama), u drugim slučajevima u kojima se vlasništvo nad pravima intelektualnog vlasništva ustupa dobavljaču trebaju se osigurati prava na pristup i objavljivanje za izvedene podatke (npr. određeni javni podaci koji su u interesu šire javnosti ili koje javni naručitelj može htjeti dobrovoljno objaviti kako bi se omogućilo trećim stranama da ih ponovno iskoriste, primjerice radi razvijanja drugih inovativnih rješenja).

Zaključno, ustupanje vlasništva nad pravima intelektualnog vlasništva dobavljačima može potaknuti industrijsku komercijalizaciju inovativnih rješenja, a da se pritom u potpunosti štite opravdani interesi javnih naručitelja i smanji trošak javne nabave za javni sektor. Stoga bi države članice mogle razmotriti mogućnost da, pod prethodno opisanim uvjetima, ustupaju prava intelektualnog vlasništva dobavljačima i osiguraju da se ne narušavaju poticaji da poduzeća inoviraju te da se ne spriječi pristup tržištima.

Vidjeti Prilog I. za više informacija o pravima intelektualnog vlasništva, uključujući općenite aspekte i vrstu rezultata koji je predmet javne nabave. Za informacije o povezanosti prava intelektualnog vlasništva i državne potpore vidjeti poglavlje 5.

| PRIMJER


  PROJEKT PRETKOMERCIJALNE NABAVE GRADSKOG VIJEĆA DUBLINA:


  Upravljanje poplavama nadziranjem slivnika


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Proteklih se godina često događalo da oborine u Dublinu preopterete postojeći sustav odvodnje zbog ekstremnih vremenskih uvjeta, što je pogoršano začepljenjem odvoda i slivnika. To je dovelo do potapanja cesta i objekata na području Grada Dublina. Postojeći sustav upravljanja poplavama oslanjao se na lokalno znanje i povijesne informacije, ali je Vijeće uvidjelo potencijalne koristi dostupnosti informacija u stvarnom vremenu, koje bi mogle pomoći u upravljanju situacijama u tijeku. Takve bi informacije mogle pomoći i u dugoročnom upravljanju poplavama za to područje.
  U analizi tržišta pokazalo se da iako je dostupan mali broj mogućih tehnoloških rješenja, ona su bila skupa ili nije bilo moguće prilagoditi njihov opseg, što su dva ključna cilja koja je zahtijevalo Gradsko vijeće Dublina.

  Što je učinjeno drukčije?

  Enterprise Ireland je vladina organizacija odgovorna za razvoj i rast irskih poduzeća na svjetskim tržištima. Toj je organizaciji povjereno promicanje pretkomercijalne nabave putem Programa za istraživanje i inovacije u malim poduzećima (47). Putem tog programa Gradsko vijeće Dublina provelo je natječaj za javnu nabavu inovativnih rješenja za nadzor slivnika te su se nudila financijska sredstva za niz poduzeća na putu do razvoja povoljnog, skalabilnog i izvedivog rezultata. Kako bi se poduzećima pomoglo da se razvijaju i izvan okvira postupka javne nabave, dodijeljena su im prava intelektualnog vlasništva, iako je Gradsko vijeće Dublina zadržalo određena prava na upotrebu, uz dodatnu klauzulu prema kojoj se prava ustupaju Gradskom vijeću Dublina na zahtjev ako ih poduzeća ne iskoriste za komercijalnu upotrebu unutar tri godine.

  Koji je bio ishod?

  Tijekom natječaja za javnu nabavu Vijeće je financiralo studije izvedivosti, izgradnju prototipova i testiranje rješenja u stvarnom okruženju. Gradsko vijeće Dublina započelo je suradnju sa šest poduzeća radi isprobavanja i testiranja rješenja te sada na temelju eliminacije putem natjecateljskog postupka surađuje s dva poduzeća na zajedničkom osmišljavanju niskoenergetskih i povoljnih uređaja koji mogu slati upozorenja iz nepovoljnog okruženja slivnika.
  Vijeće trenutačno provjerava rezultate s 50 aktivnih lokacija te se nada nabavi skalabilnog i povoljnog rješenja do završetka postupka. Jedno poduzeće sada i drugim gradovima prodaje svoje rješenje i njegove varijacije.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:158589-2017:TEXT:HR:HTML (obavijest o nadmetanju)

  https://smartcitiesireland.org/projects/gully-monitoring/ |
| --- |

PRIMJER

PROJEKT PRETKOMERCIJALNE NABAVE GRADSKOG VIJEĆA DUBLINA:

Upravljanje poplavama nadziranjem slivnika

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Proteklih se godina često događalo da oborine u Dublinu preopterete postojeći sustav odvodnje zbog ekstremnih vremenskih uvjeta, što je pogoršano začepljenjem odvoda i slivnika. To je dovelo do potapanja cesta i objekata na području Grada Dublina. Postojeći sustav upravljanja poplavama oslanjao se na lokalno znanje i povijesne informacije, ali je Vijeće uvidjelo potencijalne koristi dostupnosti informacija u stvarnom vremenu, koje bi mogle pomoći u upravljanju situacijama u tijeku. Takve bi informacije mogle pomoći i u dugoročnom upravljanju poplavama za to područje.

U analizi tržišta pokazalo se da iako je dostupan mali broj mogućih tehnoloških rješenja, ona su bila skupa ili nije bilo moguće prilagoditi njihov opseg, što su dva ključna cilja koja je zahtijevalo Gradsko vijeće Dublina.

Što je učinjeno drukčije?

Enterprise Ireland je vladina organizacija odgovorna za razvoj i rast irskih poduzeća na svjetskim tržištima. Toj je organizaciji povjereno promicanje pretkomercijalne nabave putem Programa za istraživanje i inovacije u malim poduzećima (47). Putem tog programa Gradsko vijeće Dublina provelo je natječaj za javnu nabavu inovativnih rješenja za nadzor slivnika te su se nudila financijska sredstva za niz poduzeća na putu do razvoja povoljnog, skalabilnog i izvedivog rezultata. Kako bi se poduzećima pomoglo da se razvijaju i izvan okvira postupka javne nabave, dodijeljena su im prava intelektualnog vlasništva, iako je Gradsko vijeće Dublina zadržalo određena prava na upotrebu, uz dodatnu klauzulu prema kojoj se prava ustupaju Gradskom vijeću Dublina na zahtjev ako ih poduzeća ne iskoriste za komercijalnu upotrebu unutar tri godine.

Koji je bio ishod?

Tijekom natječaja za javnu nabavu Vijeće je financiralo studije izvedivosti, izgradnju prototipova i testiranje rješenja u stvarnom okruženju. Gradsko vijeće Dublina započelo je suradnju sa šest poduzeća radi isprobavanja i testiranja rješenja te sada na temelju eliminacije putem natjecateljskog postupka surađuje s dva poduzeća na zajedničkom osmišljavanju niskoenergetskih i povoljnih uređaja koji mogu slati upozorenja iz nepovoljnog okruženja slivnika.

Vijeće trenutačno provjerava rezultate s 50 aktivnih lokacija te se nada nabavi skalabilnog i povoljnog rješenja do završetka postupka. Jedno poduzeće sada i drugim gradovima prodaje svoje rješenje i njegove varijacije.

Pojedinosti su dostupne na:

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:158589-2017:TEXT:HR:HTML (obavijest o nadmetanju)

https://smartcitiesireland.org/projects/gully-monitoring/

| PRIMJER


  PRETKOMERCIJALNA NABAVA ZA LANCE BLOKOVA U EU-u:


  Nove prekogranične usluge za građane, poduzeća i javne uprave u EU-u


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Europska komisija, države članice EU-a, Norveška i Lihtenštajn surađuju na uspostavi europske infrastrukture za usluge lanca blokova (EBSI). Nove inovacije na temelju lanaca blokova potrebne su kako bi se pružale prekogranične javne usluge visokog prometa u cijelom EU-u uz najviše standarde sigurnosti i privatnosti, a da se pritom smanji utjecaj na okoliš.

  Što je učinjeno drukčije?

  Europska komisija pokrenula je pretkomercijalnu nabavu za lance blokova u EU-u kako bi se razvila i testirala nova inovativna rješenja. Budući da je jedan od ciljeva EBSI-ja pomoći u stvaranju novih poslovnih prilika i uspostavljanju novih područja vodstva za europska poduzeća, osmišljene su posebne klauzule za tu javnu nabavu kojima se ojačavaju prilike za poduzeća da zaštite svoja prava intelektualnog vlasništva i komercijaliziraju svoja rješenja u Europi, a kojima se ujedno i ojačavaju strateška autonomija, otpornost i sigurnosni interesi EU-a.

  Koji je bio ishod?

  Prethodno navedene preporuke iz ovih Smjernica provedene su u praksi: ugovarateljima je dopušteno steći vlasništvo nad pravima intelektualnog vlasništva, dok se za Europsku Komisiju i EBSI osiguravaju dovoljna prava na upotrebu i prilagodbu, uvjetno pravo na izdavanje licence i odgovarajuća prava na objavljivanje. Javni naručitelj potiče ugovaratelje da doprinesu standardizaciji i objavljivanju rezultata. EU ima pravo usprotiviti se prijenosu prava intelektualnog vlasništva ili izdavanju odobrenja za takva prava trećim zemljama radi očuvanja strateške autonomije EU-a i iz sigurnosnih razloga. Sudjelovanje u javnoj nabavi ograničeno je na gospodarske subjekte koji imaju poslovni nastan u zemljama EGP-a i kojima se upravlja iz tih zemalja. Uvjeti o mjestu izvedbe upotrebljavaju se kako bi se osiguralo da se 70 % rada u svrhu ugovora i 100 % rada na sigurnosnim komponentama obavlja u Europi. EU ima pravo zahtijevati prijenos vlasništva nad pravima intelektualnog vlasništva koja je stvorio ugovaratelj tijekom javne nabave na naručitelja ako ugovaratelji unutar četiri godine nakon javne nabave ne komercijaliziraju rezultate većim dijelom u Europi, u skladu sa strateškom autonomijom EU-a i interesima sigurnosti ili ako se ugovaratelj ne pridržava uvjeta o mjestu izvedbe i zahtjeva upravljanja ili ako bi stjecanje ili spajanje ugovaratelja negativno utjecalo na pristup rezultatima ili njihovu komercijalizaciju u skladu sa strateškom autonomijom EU-a i interesima sigurnosti. Radi povećanja otpornosti i konkurentnosti u lancu opskrbe u okviru javne nabave upotrebljavalo se više izvora opskrbe: javnom nabavom dodijeljena su sredstva za istodobnu nabavu usluga istraživanja i razvoja od sedmero dobavljača u prvoj fazi osmišljavanja, četvero dobavljača u fazi izrade prototipa i troje dobavljača u fazi razvoja proizvoda i testiranja.
  Tržište je pokazalo velik interes za pristup zauzet tijekom tog postupka javne nabave. Više od 500 osoba sudjelovalo je u različitim fazama prethodne provjere tržišta, a 268 sudionika ostavilo je svoje podatke za kontakt u internetskom prostoru za umrežavanje za pretkomercijalnu nabavu za lance blokova u EU-u te iskazalo interes za osnivanje partnerstava s drugim dionicima u svrhu te nabave.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-blockchain-pre-commercial-procurement |
| --- |

PRIMJER

PRETKOMERCIJALNA NABAVA ZA LANCE BLOKOVA U EU-u:

Nove prekogranične usluge za građane, poduzeća i javne uprave u EU-u

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Europska komisija, države članice EU-a, Norveška i Lihtenštajn surađuju na uspostavi europske infrastrukture za usluge lanca blokova (EBSI). Nove inovacije na temelju lanaca blokova potrebne su kako bi se pružale prekogranične javne usluge visokog prometa u cijelom EU-u uz najviše standarde sigurnosti i privatnosti, a da se pritom smanji utjecaj na okoliš.

Što je učinjeno drukčije?

Europska komisija pokrenula je pretkomercijalnu nabavu za lance blokova u EU-u kako bi se razvila i testirala nova inovativna rješenja. Budući da je jedan od ciljeva EBSI-ja pomoći u stvaranju novih poslovnih prilika i uspostavljanju novih područja vodstva za europska poduzeća, osmišljene su posebne klauzule za tu javnu nabavu kojima se ojačavaju prilike za poduzeća da zaštite svoja prava intelektualnog vlasništva i komercijaliziraju svoja rješenja u Europi, a kojima se ujedno i ojačavaju strateška autonomija, otpornost i sigurnosni interesi EU-a.

Koji je bio ishod?

Prethodno navedene preporuke iz ovih Smjernica provedene su u praksi: ugovarateljima je dopušteno steći vlasništvo nad pravima intelektualnog vlasništva, dok se za Europsku Komisiju i EBSI osiguravaju dovoljna prava na upotrebu i prilagodbu, uvjetno pravo na izdavanje licence i odgovarajuća prava na objavljivanje. Javni naručitelj potiče ugovaratelje da doprinesu standardizaciji i objavljivanju rezultata. EU ima pravo usprotiviti se prijenosu prava intelektualnog vlasništva ili izdavanju odobrenja za takva prava trećim zemljama radi očuvanja strateške autonomije EU-a i iz sigurnosnih razloga. Sudjelovanje u javnoj nabavi ograničeno je na gospodarske subjekte koji imaju poslovni nastan u zemljama EGP-a i kojima se upravlja iz tih zemalja. Uvjeti o mjestu izvedbe upotrebljavaju se kako bi se osiguralo da se 70 % rada u svrhu ugovora i 100 % rada na sigurnosnim komponentama obavlja u Europi. EU ima pravo zahtijevati prijenos vlasništva nad pravima intelektualnog vlasništva koja je stvorio ugovaratelj tijekom javne nabave na naručitelja ako ugovaratelji unutar četiri godine nakon javne nabave ne komercijaliziraju rezultate većim dijelom u Europi, u skladu sa strateškom autonomijom EU-a i interesima sigurnosti ili ako se ugovaratelj ne pridržava uvjeta o mjestu izvedbe i zahtjeva upravljanja ili ako bi stjecanje ili spajanje ugovaratelja negativno utjecalo na pristup rezultatima ili njihovu komercijalizaciju u skladu sa strateškom autonomijom EU-a i interesima sigurnosti. Radi povećanja otpornosti i konkurentnosti u lancu opskrbe u okviru javne nabave upotrebljavalo se više izvora opskrbe: javnom nabavom dodijeljena su sredstva za istodobnu nabavu usluga istraživanja i razvoja od sedmero dobavljača u prvoj fazi osmišljavanja, četvero dobavljača u fazi izrade prototipa i troje dobavljača u fazi razvoja proizvoda i testiranja.

Tržište je pokazalo velik interes za pristup zauzet tijekom tog postupka javne nabave. Više od 500 osoba sudjelovalo je u različitim fazama prethodne provjere tržišta, a 268 sudionika ostavilo je svoje podatke za kontakt u internetskom prostoru za umrežavanje za pretkomercijalnu nabavu za lance blokova u EU-u te iskazalo interes za osnivanje partnerstava s drugim dionicima u svrhu te nabave.

Pojedinosti su dostupne na:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-blockchain-pre-commercial-procurement

4.1.8.   Izvršenje ugovora

Nijedan od prethodno opisanih instrumenata neće funkcionirati ako uvjeti ugovora ne odražavaju relevantne aspekte pogodne za inovacije. Ako se ugovor o javnoj nabavi sklapa na temelju kriterija kvalitete ili uspješnosti, ali se taj kriterij ne može provesti ugovornim kaznama, kao što je indeksacija cijena ili prijevremeni raskid ugovora, javni naručitelj može propustiti priliku za postizanje inovativnog rješenja. To bi moglo dovesti i do različitih oblika prigovora.

Klauzule o izvršenju ugovora trebale bi sadržavati barem sljedeće aspekte:

| — | kriterije izvršenja ugovora, mjerljive pokazatelje kvalitete i ciljeve izvršenja (48), |
| --- | --- |

—

kriterije izvršenja ugovora, mjerljive pokazatelje kvalitete i ciljeve izvršenja (48),

| — | klauzule o izlasku u slučaju nedovoljne uspješnosti ili ako se na tržištu pojavi rješenje prikladnije od onog koje se trenutačno razvija (s pravednim uvjetima za izlazak dobavljača), |
| --- | --- |

—

klauzule o izlasku u slučaju nedovoljne uspješnosti ili ako se na tržištu pojavi rješenje prikladnije od onog koje se trenutačno razvija (s pravednim uvjetima za izlazak dobavljača),

| — | klauzule o izmjeni ugovora zbog volatilnosti i visokog potencijala daljnjih inovacija koji su utvrđeni tijekom izvršenja ugovora (49). |
| --- | --- |

—

klauzule o izmjeni ugovora zbog volatilnosti i visokog potencijala daljnjih inovacija koji su utvrđeni tijekom izvršenja ugovora (49).

Klauzule o izvršenju ugovora mogu sadržavati i klauzule o modifikaciji vrijednosti (50). Njima se potiče dobavljače ne samo da daju rješenja koja ispunjavaju zahtjeve u pogledu izvršenja, nego i da nastave poboljšavati kvalitetu i troškove isporučenih rješenja tijekom faze provedbe. Tim se klauzulama mogu predvidjeti plaćanja bonusa dobavljačima za poboljšanje kvalitete rješenja; njima se može odrediti da se s dobavljačima podijele dodatne uštede troškova koje javni naručitelj ostvari tijekom provedbe ugovora. Za više informacija o modifikaciji vrijednosti vidjeti modul 3 skupa alata Europske podrške za javnu nabavu inovativnih rješenja (http://eafip.eu/toolkit).

| PRIMJER


  USTRAJANJE NA KVALITETI TIJEKOM IZVRŠENJA UGOVORA:


  Kontinuirano poboljšanje kvalitete vode u pokrajini Limburg


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Vodno poduzeće u Limburgu željelo je dobiti jeftiniji i pouzdaniji informacijski sustav za upravljanje distribucijom vode u cijeloj svojoj mreži.

  Što je učinjeno drukčije?

  Budući da se softver neprestano razvija i nakon potpisivanja ugovora, javni naručitelj uključio je klauzule o modifikaciji vrijednosti kako bi prodavatelje potaknuo da povećaju kvalitetu i smanje troškove pruženih rješenja tijekom provedbe ugovora.

  Koji je bio ishod?

  Taj je pristup rezultirao sustavom s višom kvalitetom i nižim troškovima: broj poslužitelja i povezanih troškova održavanja smanjen je s 50 na četiri, a trajanje prekida rada smanjeno je na 0,005 %.

  Pojedinosti su dostupne na:


  http://eafip.eu/wp-content/uploads/2015/06/ParijsLV7.pdf


  https://www.croonwolterendros.nl/nl/industrie/actueel/revolutie-procesautomatisering-waterketen-helder-proces-voor-schoon-water |
| --- |

PRIMJER

USTRAJANJE NA KVALITETI TIJEKOM IZVRŠENJA UGOVORA:

Kontinuirano poboljšanje kvalitete vode u pokrajini Limburg

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Vodno poduzeće u Limburgu željelo je dobiti jeftiniji i pouzdaniji informacijski sustav za upravljanje distribucijom vode u cijeloj svojoj mreži.

Što je učinjeno drukčije?

Budući da se softver neprestano razvija i nakon potpisivanja ugovora, javni naručitelj uključio je klauzule o modifikaciji vrijednosti kako bi prodavatelje potaknuo da povećaju kvalitetu i smanje troškove pruženih rješenja tijekom provedbe ugovora.

Koji je bio ishod?

Taj je pristup rezultirao sustavom s višom kvalitetom i nižim troškovima: broj poslužitelja i povezanih troškova održavanja smanjen je s 50 na četiri, a trajanje prekida rada smanjeno je na 0,005 %.

Pojedinosti su dostupne na:

http://eafip.eu/wp-content/uploads/2015/06/ParijsLV7.pdf

https://www.croonwolterendros.nl/nl/industrie/actueel/revolutie-procesautomatisering-waterketen-helder-proces-voor-schoon-water

4.2.   
  Posebni postupci javne nabave koji su pogodni za inovacije

4.2.1.   Prilagodba inovacija koje su spremne za upotrebu – postupci uz pregovore

Jedna je od novosti u pogledu pravila EU-a mogućnost upotrebe pregovaračkog postupka za ugovore o javnoj nabavi kojom se traži prilagodba lako dostupnih rješenja (uključujući dizajn ili inovativna rješenja) koja su posebno složena ili kada se tehničke specifikacije ne mogu utvrditi s dovoljnom preciznošću (51). U tim okolnostima u skladu s pravilima EU-a javni naručitelji imaju mogućnost izbora između dva postupka: natjecateljskog postupka uz pregovore (52) i natjecateljskog dijaloga (53).

Glavna razlika između situacije koja uključuje natjecateljski postupak uz pregovore i situacije koja uključuje natjecateljski dijalog nalazi se u stupnju jasnoće koju javni naručitelj ima u vezi s projektom. Kad je riječ o natjecateljskom postupku uz pregovore, javni naručitelj precizniji je u pogledu prirode i predmeta ugovora o javnoj nabavi, dok se u natjecateljskom dijalogu mora donijeti više odluka.

| USPOREDBA NATJECATELJSKOG POSTUPKA UZ PREGOVORE I NATJECATELJSKOG DIJALOGA

  Natjecateljski postupak uz pregovore bit će prikladniji kada javni naručitelj zna da se dvosmjerni tunel mora izgraditi ispod riječnog korita uz upotrebu ugovora o javnoj nabavi radova koji se financiraju iz njegova proračuna. Pregovori će se usredotočiti samo na tehničke aspekte radova, uključujući aspekte cijene i kvalitete.
  S druge strane, javni naručitelj mogao bi upotrebljavati natjecateljski dijalog kako bi utvrdio treba li most ili (jednosmjerni ili dvosmjerni) tunel (na dnu ili ispod korita) biti izgrađen uz upotrebu ugovora o javnoj nabavi radova ili koncesije za javne radove te treba li ga financirati iz vlastitih ili vanjskih izvora sredstava. |
| --- |

USPOREDBA NATJECATELJSKOG POSTUPKA UZ PREGOVORE I NATJECATELJSKOG DIJALOGA

Natjecateljski postupak uz pregovore bit će prikladniji kada javni naručitelj zna da se dvosmjerni tunel mora izgraditi ispod riječnog korita uz upotrebu ugovora o javnoj nabavi radova koji se financiraju iz njegova proračuna. Pregovori će se usredotočiti samo na tehničke aspekte radova, uključujući aspekte cijene i kvalitete.

S druge strane, javni naručitelj mogao bi upotrebljavati natjecateljski dijalog kako bi utvrdio treba li most ili (jednosmjerni ili dvosmjerni) tunel (na dnu ili ispod korita) biti izgrađen uz upotrebu ugovora o javnoj nabavi radova ili koncesije za javne radove te treba li ga financirati iz vlastitih ili vanjskih izvora sredstava.

4.2.1.1.   Natjecateljski postupak uz pregovore

Natjecateljski postupak uz pregovore javnim naručiteljima pruža veću fleksibilnost u dodjeli ugovora kada na tržištu nisu dostupna rješenja spremna za upotrebu. Može se upotrebljavati i ako relativno jasni, transparentni i dokumentirani pregovori mogu omogućiti javnim naručiteljima da pregovaraju o prilagodbama postojećih elemenata ili uvjeta za razvoj inovativnog rješenja koje će ispuniti potrebe opisane u tehničkim specifikacijama.

Tim bi se postupkom javni naručitelji trebali približiti industriji. Njime se otvara izravan dijalog o posebnim obilježjima rješenja koja će se razviti.

Funkcionalni zahtjevi ili zahtjevi povezani s izvršenjem, odgovarajući kriteriji za dodjelu u pogledu kvalitete i drugih mjerljivih pokazatelja, uključujući moguću izradu prototipa, mogu biti nužni za uspješnu inovaciju u okviru tog postupka.

4.2.1.2.   Natjecateljski dijalog

Natjecateljski dijalog odnosi se na postupak u kojem javni naručitelj opisuje svoje potrebe u opisnoj dokumentaciji ili obavijesti o nadmetanju, određuje minimalne zahtjeve za natjecatelje i kriterije za dodjelu ugovora koji se temelje na najboljem omjeru cijene i kvalitete.

Nakon što provjeri kriterije za odabir natjecatelja, naručitelj pokreće natjecateljski dijalog sa sudionicima koji ispunjavaju minimalne zahtjeve. Pregovori se vode pojedinačno sa svakim natjecateljem, čime se osigurava povjerljivost svakog rješenja. Zahtijevaju visok stupanj stručnosti osoblja javnog naručitelja te dovoljno vremena. Određivanje ključnih etapa pomaže u ocjeni napretka pregovora te može pomoći u odlučivanju o tome koji će natjecatelji ući u uži izbor.

Inovacijski potencijal tog postupka sastoji se od širokog raspona rješenja koja sudionici mogu predložiti. U tom kontekstu bliskih i iscrpnih pregovora natjecatelji bi trebali imati dovoljno vremena da dobiju sve relevantne informacije radi dostave prilagođenog inovativnog rješenja. Inovativni karakter može se sastojati od tehničkih, financijskih ili administrativnih aspekata ili od potpunog preustrojavanja operativnog procesa javnog naručitelja.

Kada javni naručitelj zaključi da je natjecateljski dijalog dosegnuo optimalnu fazu, od preostalih sudionika traži da dostave konačne ponude. Ugovor se dodjeljuje na temelju najboljeg omjera cijene i kvalitete. Početni poziv za podnošenje ponuda mora sadržavati pažljivo postavljene kriterije kvalitete kako bi oni bili objektivno mjerljivi i usporedivi.

| Za primjere natjecateljskih dijaloga vidjeti:






  — | primjer Kopenhagena u odjeljku 2.1., |
| --- | --- |

Za primjere natjecateljskih dijaloga vidjeti:

—

primjer Kopenhagena u odjeljku 2.1.,

| — | primjer Eindhovena u odjeljku 3.1.5. |
| --- | --- |

—

primjer Eindhovena u odjeljku 3.1.5.

4.2.2.   Projektni natječaji

Projektni natječaj tradicionalno se upotrebljava za projektiranje u području urbanističkog planiranja, arhitekture, inženjerstva i obrade podataka. Međutim, u skladu s pravilima EU-a taj je postupak prikladan i za druge vrste projekata, kao što je financijski inženjering. Projektni natječaji mogu se organizirati u cilju dodjele nagrada (s plaćanjima) ili ugovora o javnoj nabavi usluga pomoću naknadnog pregovaračkog postupka bez prethodne objave obavijesti o nadmetanju.

Kad je riječ o projektnim natječajima, javni naručitelj sudionicima daje veliki manevarski prostor za predlaganje najboljeg rješenja za potrebe opisane u obavijesti o nadmetanju. Tu se nalazi potencijal za inovacije. Autonomni ocjenjivački sud sastavljen od članova koji ne ovise o sudionicima provodi ocjenjivanje projektnih prijedloga. Najmanje jedna trećina članova ocjenjivačkog suda trebala bi imati kvalifikaciju koja se zahtijeva od sudionika. Ocjenjivački sud može od sudionika tražiti pojašnjenja i odlučuje na temelju kriterija navedenih u pozivu na natječaj.

Projektni natječaj ima i posebnu prednost. U tom kontekstu ocjenjivački sud može pružiti stručnu i samostalnu ocjenu kriterija kao što su prilagođenost korisnicima, prikladnost, ergonomija, aspekt ugleda i umjetnička ili inovativna narav prijedloga. Sve te aspekte može biti teže mjeriti, uspoređivati i ocjenjivati u drugim vrstama postupaka u kojima bi moglo biti teško utvrditi i rangirati objektivne i mjerljive pokazatelje.

U ovom je postupku izazov osigurati najobjektivniji i najtransparentniji način ocjenjivanja. U tu svrhu moglo bi biti razborito u razmjernom i obrazloživom odnosu upotrebljavati kombinaciju kriterija, kao što su objektivno mjerljivi troškovi stjecanja i izvršenja, učinkovitost te kriteriji kvalitete.

Za primjer upotrebe projektnog natječaja za javnu nabavu inovativnih ideja vidjeti primjer TekesMatcha u odjeljku 3.2. o inovacijskim posrednicima.

4.2.3.   Pokretanje inovacija pomoću javne nabave usluga istraživanja i razvoja

Javni naručitelj može trebati nabaviti usluge istraživanja i razvoja kako bi razvio prilagođeno inovativno rješenje. To može biti potrebno ako tržište ne nudi zadovoljavajuće rješenje ili ako nije vjerojatno da će se prilagodbom postojećih rješenja ispuniti potrebe. Ovisno o postupku, rezultat procesa istraživanja i razvoja pomoći će u izradi nacrta tehničkih specifikacija za sljedeći korak, javnu nabavu za praktičnu primjenu inovativnog rješenja.

Javna nabava sredstava ili usluga za temeljno istraživanje i razvoj posebna je zadaća koju provode institucije sa stručnim znanjem. To je ujedno i mogućnost za javne naručitelje općenito. Može im pomoći u uvođenju revolucionarnih rješenja na tržište ili u prilagodbi inovativnog rješenja iz drugog područja za vlastite svrhe. Javna nabava usluga istraživanja i razvoja očito zahtijeva određeni stupanj stručne i financijske sposobnosti, iskustva i otpornosti na rizike koje takvi inovativni projekti podrazumijevaju.

Ipak, ako je pažljivo pripremljena i uspješna, moguće je uravnotežiti sve te poteškoće i dodatni trošak razvoja smanjenim troškovima, povećanom kvalitetom ili društvenom koristi od inovativnog rješenja za javne naručitelje. To može biti slučaj s mjerama kojima se osigurava pristup osobama s invaliditetom (koje su, osim u valjano opravdanim slučajevima, obavezne za tehničke specifikacije koje se odnose na javnu nabavu namijenjenu upotrebi fizičkih osoba). Tržište će imati koristi i od pokretačkog korisnika pri javnoj nabavi inovativnih rješenja koja se temelje na ishodima istraživanja i razvoja. To može stvoriti potencijal za daljnju primjenu i otvoriti poslovne prilike.

Kako bi se osigurala usklađenost s pravilima o državnim potporama, javni naručitelji trebaju obratiti posebnu pozornost na odjeljak 5. ovih Smjernica, u kojem se, među ostalim, objašnjavaju uvjeti pod kojima će Komisija smatrati da javna nabava usluga istraživanja i razvoja ne uključuje državnu potporu.

U sljedećim se odjeljcima opisuju glavna obilježja posebnih postupaka javne nabave koja uključuju nabavu u području istraživanja i razvoja. U mnogim slučajevima sredstva predviđena za fazu istraživanja i razvoja mogu biti dostupna na nacionalnoj razini i na razini EU-a. To se ne razmatra u ovom dokumentu.

4.2.3.1.   Javna nabava usluga istraživanja i razvoja te dodjela prava intelektualnog vlasništva

U skladu s pravilima EU-a (54), kad javni naručitelj zadržava za sebe sve koristi od istraživanja i razvoja (uključujući sva prava intelektualnog vlasništva), nabave usluga istraživanja i razvoja obuhvaćene su područjem primjene direktiva o javnoj nabavi. U slučaju da javni naručitelj ne zadržava sve koristi od usluga istraživanja i razvoja, te su nabave izuzete od primjene direktiva o javnoj nabavi (55). Stoga bi važan dio tehničkih specifikacija i ugovora koji uslijedi trebao biti posvećen dodjeli prava intelektualnog vlasništva koja su rezultat usluga istraživanja i razvoja.

Ako javni naručitelj zadržava prava intelektualnog vlasništva, može odlučiti provesti inovativno rješenje koje je rezultat istraživanja. U tom se slučaju tehničke specifikacije bilo kojeg daljnjeg postupka javne nabave mogu temeljiti na rezultatu takvog ugovora o istraživanju i razvoju. Moguće je i da javni naručitelj odluči besplatno izdati licencu za nova prava intelektualnog vlasništva svim zainteresiranim stranama radi poticanja daljnjih inovacija. Uvjetima licence može se predvidjeti da bi sve daljnje inovacije temeljene na tim pravima intelektualnog vlasništva trebale biti dostupne drugim zainteresiranim stranama bez plaćanja naknade.

Ako javni naručitelj odluči dobavljaču ustupiti nova prava intelektualnog vlasništva koja proizlaze iz ugovora o istraživanju i razvoju, u tehničkim specifikacijama trebala bi se odraziti takva raspodjela prava intelektualnog vlasništva, osobito tržišna vrijednost prava ustupljenih dobavljaču kako bi se izbjeglo moguće narušavanje tržišnog natjecanja. Primjerice, javni naručitelj može predvidjeti upotrebu tih prava za provedbu rješenja i/ili da od dobavljača zatraži da izda licence za ta prava trećim osobama u određenim situacijama pod pravednim (otvorenim, transparentnim i nediskriminirajućim) i razumnim tržišnim uvjetima.

4.2.3.2.   Pretkomercijalna nabava

Pretkomercijalnom se nabavom od nekoliko gospodarskih subjekata nabavljaju usluge istraživanja i razvoja po povoljnim uvjetima.

Pretkomercijalna nabava pristup je dostupan od 2007. Njime se u praksi primjenjuje izuzeće od primjene direktiva o javnoj nabavi za usluge istraživanja i razvoja u jednom posebnom slučaju (56) kad javni naručitelj ne zadržava sve koristi iz ugovora o javnoj nabavi usluga istraživanja i razvoja isključivo za sebe, nego ih dijeli s gospodarskim subjektima pod tržišnim uvjetima (57).

U okviru tog pristupa javni naručitelj ustupa nova prava intelektualnog vlasništva koja su rezultat ugovora uključenim gospodarskim subjektima, ali zadržava:

| i. | pravo upotrebe rezultata istraživanja i razvoja za vlastite potrebe; te |
| --- | --- |

i.

pravo upotrebe rezultata istraživanja i razvoja za vlastite potrebe; te

| ii. | pravo da (od gospodarskih subjekata) traži izdavanje licence trećim osobama pod pravednim i razumnim tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

ii.

pravo da (od gospodarskih subjekata) traži izdavanje licence trećim osobama pod pravednim i razumnim tržišnim uvjetima.

To može biti korisno rješenje za obje strane. Gospodarski subjekti mogu trgovati rješenjima s drugim javnim naručiteljima ili na drugim tržištima. Javni naručitelji, osim što stječu pravo na upotrebu i izdavanje licence za rješenje u naknadnoj javnoj nabavi za primjenu rješenja, mogu izbjeći skupe postupke registracije i/ili održavanja koji su rezultat vlasništva nad pravima intelektualnog vlasništva. Dokazi iz pretkomercijalnih nabava pokazuju da je cijena bila u prosjeku 50 % niža i da je zaprimljeno do četiri puta više ponuda veće kvalitete (58).

Predmet ugovora o pretkomercijalnoj nabavi spada u barem jednu kategoriju istraživanja i razvoja (temeljna istraživanja, industrijska istraživanja, eksperimentalni razvoj). Ugovor mora biti ograničenog trajanja i može uključivati razvoj prototipova ili ograničene količine prvih proizvoda ili usluga u obliku niza testiranja. Kupnja komercijalnih količina proizvoda ili usluga ne smije biti predmet istog ugovora. Međutim, ugovor može uključivati kupnju prototipova i/ili ograničene količine konačnih proizvoda ili usluga razvijenih tijekom pretkomercijalne nabave sve dok vrijednost usluga premašuje vrijednost proizvoda obuhvaćenih ugovorom (59).

Iz definicije proizlazi da se ugovori o javnoj nabavi usluga istraživanja i razvoja upotrebljavaju u područjima u kojima postojeća rješenja na tržištu ne ispunjavaju potrebe javnog naručitelja.

Za javnog naručitelja postoji nekoliko prednosti. Moguće je dobiti informacije za buduću javnu nabavu; u tržišnom natjecanju više je gospodarskih subjekata progresivno odabranih na temelju izvršenja u unaprijed određenim ključnim etapama te njihovih ponuda za sljedeću fazu. Naposljetku, javni naručitelj ima mogućnost obustaviti projekt u bilo kojem trenutku ako se rezultatima ne ispunjavaju očekivani ciljevi.

Taj postupak može biti privlačan i gospodarskim subjektima. Može se pronaći rješenje za potrebu koju postojeće tržište ne može ispuniti na odgovarajući način. U slučaju uspjeha može se otvoriti zanimljivo tržište među sličnim javnim naručiteljima kojima nedostaju lako dostupna rješenja na tržištu.

Javni naručitelj može iskoristiti spoznaje stečene u pretkomercijalnoj nabavi pri izradi dokumentacije za nadmetanje za naknadnu nabavu. Postupak uvijek mora biti nediskriminirajući kako bi svaki gospodarski subjekt mogao podnijeti ponudu. Međutim, javni naručitelj ne može otkriti podatke koji bi i. onemogućili primjenu zakona, ii. bili u suprotnosti s javnim interesom, iii. štetili legitimnim poslovnim interesima pružatelja uključenih u pretkomercijalnu nabavu (60) ili iv. mogli narušiti pošteno tržišno natjecanje između uključenih pružatelja usluga istraživanja i razvoja ili drugih sudionika na tržištu.

Uz to, pretkomercijalnom nabavom može se skratiti vrijeme stavljanja na tržište. U posebnim okolnostima postupka javne nabave gospodarski subjekti mogu razviti i testirati inovativna rješenja tijekom određenog razdoblja. To donosi dvostruku korist za naručitelje i dobavljače: naručitelji ostvaruju bliskiji kontakt sa sudionicima na tržištu, a dobavljači ranije dobivaju povratne informacije od korisnika o svojem inovativnom potencijalu u stvarnim okolnostima.

To je od posebnog interesa za inovativna novoosnovana poduzeća, rastuća poduzeća ili MSP-ove koji žele dobiti prve potencijalne preporuke kupaca.

Pojednostavnjen je i pristup tom postupku. Budući da ne obuhvaća nabavu komercijalnih količina inovativnih rješenja, ponuditelji trebaju samo ispuniti zahtjeve u pogledu stručne kvalifikacije i financijske sposobnosti za istraživanje i razvoj, a ne za primjenu komercijalnih količina rješenja.

Međunarodne obveze EU-a na bilateralnoj ili multilateralnoj razini u pravilu ne obuhvaćaju te usluge. Ako se usluge istraživanja i razvoja nabavljaju zasebno te su nositelji prava intelektualnog vlasništva koja proizlaze iz tih usluga dobavljači, kao što je slučaj u pretkomercijalnoj javnoj nabavi, gospodarski subjekti iz trećih zemalja nemaju osiguran pristup. Na njih se mogu primjenjivati uvjeti o mjestu izvedbe (61).

| REZULTATI ANKETE O PRETKOMERCIJALNOJ NABAVI KOJA SE FINANCIRA SREDSTVIMA EU-A


  ŠIRA SLIKA

  Pola rješenja razvijenih u okviru pretkomercijalnih nabava koje se financiraju sredstvima EU-a uvedeno je u roku od godine dana:






  — | otvoreno je tržište novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima (73,5 % ugovora dodjeljuje se MSP-ovima/novoosnovanim poduzećima), |
| --- | --- |

REZULTATI ANKETE O PRETKOMERCIJALNOJ NABAVI KOJA SE FINANCIRA SREDSTVIMA EU-A

ŠIRA SLIKA

Pola rješenja razvijenih u okviru pretkomercijalnih nabava koje se financiraju sredstvima EU-a uvedeno je u roku od godine dana:

—

otvoreno je tržište novoosnovanim poduzećima i inovativnim MSP-ovima (73,5 % ugovora dodjeljuje se MSP-ovima/novoosnovanim poduzećima),

| — | potiče se prekogranično širenje (33,1 % ugovora dodjeljuje se prekogranično), |
| --- | --- |

—

potiče se prekogranično širenje (33,1 % ugovora dodjeljuje se prekogranično),

| — | jača se europska konkurentnost (99,5 % ugovaratelja obavlja 100 % svojeg istraživanja i razvoja u Europi), |
| --- | --- |

—

jača se europska konkurentnost (99,5 % ugovaratelja obavlja 100 % svojeg istraživanja i razvoja u Europi),

| — | udvostručila se stopa uspješne komercijalizacije uključenih poduzeća (unutar godine dana: njih 50 % ostvarilo je prihod, 24 % privuklo je vlasničko ulaganje, 18 % uspostavilo je partnerstvo s velikom korporacijom, 12 % bilo je predmet spajanja ili preuzimanja, a 3 % već je pokrenulo inicijalnu javnu ponudu). |
| --- | --- |

—

udvostručila se stopa uspješne komercijalizacije uključenih poduzeća (unutar godine dana: njih 50 % ostvarilo je prihod, 24 % privuklo je vlasničko ulaganje, 18 % uspostavilo je partnerstvo s velikom korporacijom, 12 % bilo je predmet spajanja ili preuzimanja, a 3 % već je pokrenulo inicijalnu javnu ponudu).

Pojedinosti su dostupne na:

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/results-eu-funded-pre-commercial-procurements

INDIVIDUALNO ISKUSTVO

Novoosnovana poduzeća otkrila su neke koristi od sudjelovanja u pretkomercijalnim nabavama: skraćuje se vrijeme potrebno za stavljanje proizvoda i usluga na tržište, brže se stječu novi klijenti koji djeluju kao ambasadori inovativnih rješenja na širem tržištu, otvaraju se mogućnosti za rast na međunarodnoj razini, rast poduzeća i do četiri je puta brži.

Pogledajte iskustva poduzeća (i javnih naručitelja):

http://eafip.eu/resources/videos

https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/pre-commercial-procurement-showcases

Za primjere projekata pretkomercijalne nabave koje je financirao EU vidjeti:

| — | mogućnosti za MSP-ove u okviru većih projekata u odjeljku 3.1.4., |
| --- | --- |

—

mogućnosti za MSP-ove u okviru većih projekata u odjeljku 3.1.4.,

| — | projekte Imaile i THALEA te projekt računalstva visokih performansi u odjeljcima 2.5.2. i 3.1.1. |
| --- | --- |

—

projekte Imaile i THALEA te projekt računalstva visokih performansi u odjeljcima 2.5.2. i 3.1.1.

4.2.3.3.   Javna nabava sredstava za istraživanje i razvoj

Nabava sredstava za istraživanje i razvoj uključuje kupnju prototipova ili prvih gotovih proizvoda ili usluga razvijenih nakon istraživanja i razvoja te njihovo testiranje i ocjenjivanje kako bi se odabrala najbolja mogućnost prije konačne kupnje veće količine. To se može učiniti bilo kojim postupkom javne nabave.

Posebnim izuzećem (62) dopušta se upotreba pregovaračkog postupka bez prethodne objave u svrhu javne nabave sredstava za istraživanje i razvoj. Nabavljeni proizvodi ili usluge moraju se isporučiti isključivo u svrhu istraživanja, eksperimentiranja, proučavanja ili razvoja te ugovor ne smije uključivati proizvodnju količine za uspostavljanje komercijalne održivosti ili za povrat troškova istraživanja i razvoja. Taj pregovarački postupak bez prethodne objave može se upotrijebiti za kupnju ograničene količine sredstava koja su razvijena tijekom pretkomercijalne nabave.

| PRIMJER


  JAVNA NABAVA ZA NAJSUVREMENIJE TEHNOLOGIJE:


  Odnosi između dobavljača I ugovaratelja u velikim znanstvenim projektima u CERN-u


  Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

  Uspješnost glavnih velikih znanstvenih projekata ovisi o sposobnostima dobavljača i ugovaratelja. U tom se pogledu može mnogo naučiti iz iskustva Europske organizacije za nuklearna istraživanja (CERN).

  Što je učinjeno drukčije?

  Jedan je od ključnih čimbenika u nabavi koju organizira CERN to da svaka nova nadogradnja njegovih akceleratora podrazumijeva izazovnije zahtjeve i performanse, što dobavljače dovodi do granica njihovih mogućnosti. Štoviše, u nekim je slučajevima tržište premalo za ulaganje u proizvodnju malog obujma vrlo sofisticiranih i suvremenih sredstava. To je navelo CERN da izrađuje vlastite prototipove i blisko surađuje sa svojim dobavljačima.

  Koji je bio ishod?

  Ishod ovakve vrste suradnje ujedno je i bitno komercijalno isplativ za dobavljače. Studija povezana s nabavom za veliki hadronski sudarač (LHC) i ugovaranjem pokazala je jasne koristi za CERN-ove dobavljače: otprilike 38 % njih razvilo je nove proizvode, 44 % poboljšalo je tehnološko znanje, a 60 % steklo je nove klijente zahvaljujući ugovorima s CERN-om.
  Na Sveučilištu u Milanu provodi se još jedna studija u kojoj se pruža analiza troškova i koristi LHC-a i njegove nadogradnje. Već i preliminarni rezultati ukazuju na značajan pozitivan odnos između nabave za LHC i poboljšanja rada na istraživanju i razvoju, kapaciteta za inovacije i ekonomskih rezultata dobavljača.

  Pojedinosti su dostupne na:


  https://home.cern/resources |
| --- |

PRIMJER

JAVNA NABAVA ZA NAJSUVREMENIJE TEHNOLOGIJE:

Odnosi između dobavljača I ugovaratelja u velikim znanstvenim projektima u CERN-u

Zašto se razmatralo inovativno rješenje?

Uspješnost glavnih velikih znanstvenih projekata ovisi o sposobnostima dobavljača i ugovaratelja. U tom se pogledu može mnogo naučiti iz iskustva Europske organizacije za nuklearna istraživanja (CERN).

Što je učinjeno drukčije?

Jedan je od ključnih čimbenika u nabavi koju organizira CERN to da svaka nova nadogradnja njegovih akceleratora podrazumijeva izazovnije zahtjeve i performanse, što dobavljače dovodi do granica njihovih mogućnosti. Štoviše, u nekim je slučajevima tržište premalo za ulaganje u proizvodnju malog obujma vrlo sofisticiranih i suvremenih sredstava. To je navelo CERN da izrađuje vlastite prototipove i blisko surađuje sa svojim dobavljačima.

Koji je bio ishod?

Ishod ovakve vrste suradnje ujedno je i bitno komercijalno isplativ za dobavljače. Studija povezana s nabavom za veliki hadronski sudarač (LHC) i ugovaranjem pokazala je jasne koristi za CERN-ove dobavljače: otprilike 38 % njih razvilo je nove proizvode, 44 % poboljšalo je tehnološko znanje, a 60 % steklo je nove klijente zahvaljujući ugovorima s CERN-om.

Na Sveučilištu u Milanu provodi se još jedna studija u kojoj se pruža analiza troškova i koristi LHC-a i njegove nadogradnje. Već i preliminarni rezultati ukazuju na značajan pozitivan odnos između nabave za LHC i poboljšanja rada na istraživanju i razvoju, kapaciteta za inovacije i ekonomskih rezultata dobavljača.

Pojedinosti su dostupne na:

https://home.cern/resources

4.2.3.4.   Partnerstvo za inovacije

Partnerstvo za inovacije (63) relativno je nova vrsta postupka javne nabave predviđena Direktivom 2014/24/EU (64). Može se upotrebljavati samo kada na tržištu nije dostupno nijedno rješenje za potrebe javnog naručitelja.

Glavna je značajka partnerstva za inovacije to da inovacija nastaje tijekom izvršenja ugovora. U većini drugih postupaka (65) javni naručitelj već zna koju vrstu rješenja kupuje: inovacija nastaje prije ugovaranja i obično završava sklapanjem ugovora kada su dogovorene točne značajke rješenja (66).

U partnerstvu za inovacije javni naručitelj sklapa ugovor s najboljim mogućim dobavljačem inovacije ili više takvih dobavljača. Od jednog dobavljača ili više njih očekuje se da stvore inovativno rješenje i osiguraju njegovu provedbu u realnim razmjerima za javnog naručitelja. Potrebe javnog naručitelja potrebno je opisati dovoljno precizno kako bi se potencijalnim ponuditeljima omogućilo da razumiju prirodu i opseg izazova te imaju dovoljno informacija za donošenje odluke o tome hoće li sudjelovati.

Partnerstvo za inovacije odvija se u tri faze:

| — | faza odabira provodi se na samom početku postupka. Nakon poziva na nadmetanje odabire se jedan najprikladniji partner (ili više njih) na temelju vještina i sposobnosti. Ugovori kojima se uspostavlja partnerstvo za inovacije naknadno se dodjeljuju na temelju najboljeg omjera cijene i kvalitete. Ta je faza slična ograničenom postupku, uz prethodni poziv na nadmetanje; |
| --- | --- |

—

faza odabira provodi se na samom početku postupka. Nakon poziva na nadmetanje odabire se jedan najprikladniji partner (ili više njih) na temelju vještina i sposobnosti. Ugovori kojima se uspostavlja partnerstvo za inovacije naknadno se dodjeljuju na temelju najboljeg omjera cijene i kvalitete. Ta je faza slična ograničenom postupku, uz prethodni poziv na nadmetanje;

| — | u sljedećoj fazi partner (ili više njih) razvija novo rješenje u suradnji s javnim naručiteljem. Ova faza istraživanja i razvoja može se dalje podijeliti u nekoliko faza predviđenih za ocjenjivanje koncepata, razvijanje prototipova i/ili testiranje učinka. Tijekom svake faze broj partnera može se smanjiti na temelju unaprijed određenih kriterija; |
| --- | --- |

—

u sljedećoj fazi partner (ili više njih) razvija novo rješenje u suradnji s javnim naručiteljem. Ova faza istraživanja i razvoja može se dalje podijeliti u nekoliko faza predviđenih za ocjenjivanje koncepata, razvijanje prototipova i/ili testiranje učinka. Tijekom svake faze broj partnera može se smanjiti na temelju unaprijed određenih kriterija;

| — | u komercijalnoj fazi partner (ili više njih) dostavlja konačne rezultate, no samo ako odgovaraju razinama uspješnosti i maksimalnim troškovima koji su dogovoreni između javnog naručitelja i jednog ili više partnera. |
| --- | --- |

—

u komercijalnoj fazi partner (ili više njih) dostavlja konačne rezultate, no samo ako odgovaraju razinama uspješnosti i maksimalnim troškovima koji su dogovoreni između javnog naručitelja i jednog ili više partnera.

Iako se postupak naziva „partnerstvo”, a sudionici nazivaju „partneri”, i dalje je riječ o postupku javne nabave podložnom relevantnim pravilima EU-a i WTO-a, posebno osnovnim načelima javne nabave o tržišnom natjecanju, transparentnosti i nediskriminaciji.

Partnerstvo za inovacije posebno je osmišljeno kako bi se javnim naručiteljima omogućilo da uspostavljaju partnerstva radi razvijanja i kasnije kupnje novog, inovativnog rješenja. Stoga je bitno da partnerstvo za inovacije bude strukturirano na način da može omogućiti potrebno „tržišno privlačenje”, tj. da potiče razvoj inovativnog rješenja bez zatvaranja tržišta (67).

U tom pogledu nedostatak posebnog postupka javne nabave za kupnju komercijalne količine gotovih proizvoda ili usluga isto tako zahtijeva obraćanje posebne pažnje na načela EU-a o državnoj potpori (vidjeti odjeljak 5. o državnoj potpori u nastavku). Kako bi se osiguralo da se javni naručitelji ne služe partnerstvima za inovacije na način kojim se sprečava, ograničava ili narušava tržišno natjecanje (67), u Direktivi 2014/24/EU, a posebno u članku 31. o partnerstvu za inovacije, utvrđuju se pravila kojima se osigurava da je partnerstvo za inovacije otvoreno, transparentno, nediskriminirajuće i konkurentno.

Stoga je pri provedbi partnerstva za inovacije bitno obratiti pažnju na sljedeće aspekte:

| — | uvid u relevantno tržište: javni naručitelji trebaju:






  — | kao preduvjet za partnerstvo za inovacije, utvrditi potrebu za inovativnim rješenjem koje nije već dostupno na tržištu, te |
| --- | --- | --- |

—

uvid u relevantno tržište: javni naručitelji trebaju:

—

kao preduvjet za partnerstvo za inovacije, utvrditi potrebu za inovativnim rješenjem koje nije već dostupno na tržištu, te

| — | znati da postoje ozbiljne naznake da se njihove potrebe mogu ispuniti, a da se pritom ne ograničavaju u svojoj želji da traže inovativna rješenja. |
| --- | --- |

—

znati da postoje ozbiljne naznake da se njihove potrebe mogu ispuniti, a da se pritom ne ograničavaju u svojoj želji da traže inovativna rješenja.

Javni naručitelji mogu na temelju istraživanja tržišta dobiti korisne i relevantne informacije prikupljene u okviru prethodnih provjera tržišta, iskustava iz prethodnih neuspješnih natječaja za javnu nabavu i informacija s konferencija i sajmova ili pregleda poslovnih standarda;

| — | obavijest o nadmetanju: obavezna obavijest o nadmetanju mora sadržavati detaljne informacije o inovaciji koja se traži. Time se osigurava da svi gospodarski subjekti koji mogu razviti i nakon toga isporučivati rješenje mogu zatražiti da sudjeluju u partnerstvu za inovacije; |
| --- | --- |

—

obavijest o nadmetanju: obavezna obavijest o nadmetanju mora sadržavati detaljne informacije o inovaciji koja se traži. Time se osigurava da svi gospodarski subjekti koji mogu razviti i nakon toga isporučivati rješenje mogu zatražiti da sudjeluju u partnerstvu za inovacije;

| — | kriterije za odabir partnera koji imaju najbolju sposobnost za provedbu istraživanja i razvoja te za provedbu inovativnih rješenja u realnim razmjerima (npr. na temelju prethodnih rezultata, preporuka, sastava tima, objekata, sustava osiguranja kvalitete itd.); |
| --- | --- |

—

kriterije za odabir partnera koji imaju najbolju sposobnost za provedbu istraživanja i razvoja te za provedbu inovativnih rješenja u realnim razmjerima (npr. na temelju prethodnih rezultata, preporuka, sastava tima, objekata, sustava osiguranja kvalitete itd.);

| — | broj partnera: uspostavljanje partnerstava za inovacije s nekoliko partnera može potaknuti tržišno natjecanje i omogućiti istraživanje različitih rješenja (67); |
| --- | --- |

—

broj partnera: uspostavljanje partnerstava za inovacije s nekoliko partnera može potaknuti tržišno natjecanje i omogućiti istraživanje različitih rješenja (67);

| — | razvijena inovacija treba odgovarati razinama uspješnosti i maksimalnim troškovima koji su unaprijed dogovoreni između javnih naručitelja i partnera; |
| --- | --- |

—

razvijena inovacija treba odgovarati razinama uspješnosti i maksimalnim troškovima koji su unaprijed dogovoreni između javnih naručitelja i partnera;

| — | ravnotežu između vrijednosti sredstava i ulaganja potrebnog za njihov razvoj; time se sprečava zlouporaba tog postupka. Trajanje bilo kojeg naknadnog razdoblja opskrbe rješenjem ne smije biti nerazmjerno u odnosu na nju; |
| --- | --- |

—

ravnotežu između vrijednosti sredstava i ulaganja potrebnog za njihov razvoj; time se sprečava zlouporaba tog postupka. Trajanje bilo kojeg naknadnog razdoblja opskrbe rješenjem ne smije biti nerazmjerno u odnosu na nju;

| — | klauzule o izvršenju ugovora: klauzule o izvršenju ugovora javnom naručitelju omogućuju da:






  — | prati kvalitetu izvršenja pomoću pokazatelja koji omogućuju mjerenje razine sukladnosti, |
| --- | --- | --- |

—

klauzule o izvršenju ugovora: klauzule o izvršenju ugovora javnom naručitelju omogućuju da:

—

prati kvalitetu izvršenja pomoću pokazatelja koji omogućuju mjerenje razine sukladnosti,

| — | raskine ugovor ako nisu ispunjeni tehnički, operativni ili ekonomski ciljevi u pogledu izvršenja, |
| --- | --- |

—

raskine ugovor ako nisu ispunjeni tehnički, operativni ili ekonomski ciljevi u pogledu izvršenja,

| — | raskine ugovor ako tržište pruža alternativno rješenje pa partnerstvo za inovacije postane suvišno, |
| --- | --- |

—

raskine ugovor ako tržište pruža alternativno rješenje pa partnerstvo za inovacije postane suvišno,

| — | osigura da su prava intelektualnog vlasništva razmjerna interesu javnog naručitelja za vlasništvo nad njima, uzimajući u obzir svaku buduću potrebu za prilagodbom, izmjenom ili prijenosom inovativnog rješenja za drugog javnog naručitelja (vidjeti odjeljak 4.1.7. i Prilog I.), |
| --- | --- |

—

osigura da su prava intelektualnog vlasništva razmjerna interesu javnog naručitelja za vlasništvo nad njima, uzimajući u obzir svaku buduću potrebu za prilagodbom, izmjenom ili prijenosom inovativnog rješenja za drugog javnog naručitelja (vidjeti odjeljak 4.1.7. i Prilog I.),

| — | osigura da struktura partnerstva za inovacije (posebno njegovo trajanje i vrijednost) odražava razinu inovativnosti predloženog rješenja. |
| --- | --- |

—

osigura da struktura partnerstva za inovacije (posebno njegovo trajanje i vrijednost) odražava razinu inovativnosti predloženog rješenja.

| PARTNERSTVO ZA INOVACIJE U PRAKSI

  Nakon uvođenja partnerstva za inovacije na temelju Direktive 2014/24/EU već su se pojavili oglasi za desetke projekata diljem EU-a. Tim su se postupkom poslužile različite vrste javnih tijela, od ministarstava i javnih agencija do lokalnih tijela. Ispunjen je širok raspon potreba koje uključuju različite vrste sektora i industrija. U svim je slučajevima tržišno istraživanje koje je proveo javni naručitelj pokazalo da nijedno postojeće rješenje nije moglo ispuniti takvu potrebu.

  PRIMJERI

  1.   SJEDALA ZA OLIMPIJSKI STADION U HELSINKIJU


  https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:98072-2018:TEXT:HR:HTML


  Svrha projekta

  Olimpijski stadion i njegove okolne konstrukcije zaštićeni su finskim Zakonom o kulturnoj baštini. Nacionalni odbor za starine istaknuo je da su stare drvene klupe važan dio arhitekture stadiona i da bi novi dizajn trebao odgovarati estetskim zahtjevima očuvanja građevine.
  Istraživanje tržišta pokazalo je da nema dostupnih rješenja koja bi odgovarala zahtjevima projekta obnove olimpijskog stadiona, koji su bili sljedeći:






  — | sjedala bi trebala biti sastavni dio arhitekture stadiona i trebala bi se u slučaju obnove pažljivo rekonstruirati kako bi nalikovala starom obliku; |
| --- | --- |

PARTNERSTVO ZA INOVACIJE U PRAKSI

Nakon uvođenja partnerstva za inovacije na temelju Direktive 2014/24/EU već su se pojavili oglasi za desetke projekata diljem EU-a. Tim su se postupkom poslužile različite vrste javnih tijela, od ministarstava i javnih agencija do lokalnih tijela. Ispunjen je širok raspon potreba koje uključuju različite vrste sektora i industrija. U svim je slučajevima tržišno istraživanje koje je proveo javni naručitelj pokazalo da nijedno postojeće rješenje nije moglo ispuniti takvu potrebu.

PRIMJERI

1.   SJEDALA ZA OLIMPIJSKI STADION U HELSINKIJU

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:98072-2018:TEXT:HR:HTML

Svrha projekta

Olimpijski stadion i njegove okolne konstrukcije zaštićeni su finskim Zakonom o kulturnoj baštini. Nacionalni odbor za starine istaknuo je da su stare drvene klupe važan dio arhitekture stadiona i da bi novi dizajn trebao odgovarati estetskim zahtjevima očuvanja građevine.

Istraživanje tržišta pokazalo je da nema dostupnih rješenja koja bi odgovarala zahtjevima projekta obnove olimpijskog stadiona, koji su bili sljedeći:

—

sjedala bi trebala biti sastavni dio arhitekture stadiona i trebala bi se u slučaju obnove pažljivo rekonstruirati kako bi nalikovala starom obliku;

| — | neka bi sjedala na temelju funkcionalnog dizajna trebala ispunjavati zahtjeve u pogledu materijala radi zaštite od požara; |
| --- | --- |

—

neka bi sjedala na temelju funkcionalnog dizajna trebala ispunjavati zahtjeve u pogledu materijala radi zaštite od požara;

| — | projekt ne bi trebao dovesti do visokih troškova održavanja za bojenje, zaštitu od požara ili popravke drvnih spojeva; |
| --- | --- |

—

projekt ne bi trebao dovesti do visokih troškova održavanja za bojenje, zaštitu od požara ili popravke drvnih spojeva;

| — | trebalo bi biti moguće upotrebljavati pričvrsne elemente za stare drvene klupe (inovativan dizajn). |
| --- | --- |

—

trebalo bi biti moguće upotrebljavati pričvrsne elemente za stare drvene klupe (inovativan dizajn).

Postupak

Postupak je pokrenut uz dva obavezna minimalna zahtjeva:

| — | sjedala trebaju imati mehanizam za okretanje; |
| --- | --- |

—

sjedala trebaju imati mehanizam za okretanje;

| — | sjedala i nasloni moraju se moći zasebno ukloniti. |
| --- | --- |

—

sjedala i nasloni moraju se moći zasebno ukloniti.

U lipnju 2017. izdana je obavijest o nadmetanju, popraćena preliminarnim pozivom na temelju planova arhitekta. Nakon toga je uslijedila faza sudjelovanja, koja je završila odabirom ponuditelja. Zatim je odabranim kandidatima poslan poziv na pregovaranje. Ta je faza završila dodjelom partnerstva trima poduzećima odabranima na temelju sljedećih kriterija: prototip sjedala, plan za razvoj i procjena troška. Partnerstvo za inovacije započelo je početkom prosinca 2017. i uključivalo je dvije faze razvoja i privremeni cilj. Kriteriji za ocjenu svake faze razvoja bili su: procjena sjedala, materijali/životni ciklus/održavanje i cijena. Ugovor je potpisan u prosincu 2018.

2.   NABAVA INOVATIVNIH KOMPOZICIJA VLAKOVA VRLO VELIKIH BRZINA I POVEZANIH POMOĆNIH ELEMENATA

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:234086-2015:TEXT:HR:HTML

Svrha projekta

Svrha projekta koji je pokrenulo francusko željezničko poduzeće SNCF bila je projektiranje, proizvodnja i isporuka kompozicija vlakova prikladnih za prometovanje, uglavnom u Francuskoj i drugim europskim državama, pri brzini od 320 km/h ili većoj pri optimalnim troškovima i ekološkim uvjetima.

Projekt se sastojao od triju faza:

| i. | faze istraživanja i razvoja kako bi se pripremile detaljne specifikacije za inovativne kompozicije vlakova vrlo velikih brzina po određenoj nabavnoj cijeni; |
| --- | --- |

i.

faze istraživanja i razvoja kako bi se pripremile detaljne specifikacije za inovativne kompozicije vlakova vrlo velikih brzina po određenoj nabavnoj cijeni;

| ii. | faze projektiranja i industrijalizacije inovativnih kompozicija vlakova vrlo velikih brzina; |
| --- | --- |

ii.

faze projektiranja i industrijalizacije inovativnih kompozicija vlakova vrlo velikih brzina;

| iii. | faze proizvodnje i isporuke predviđene količine vlakova (od 50 do 200), kao i povezanih pomoćnih elemenata za rad i održavanje vlakova. |
| --- | --- |

iii.

faze proizvodnje i isporuke predviđene količine vlakova (od 50 do 200), kao i povezanih pomoćnih elemenata za rad i održavanje vlakova.

Postupak

Provedeno je istraživanje tržišta kako bi se dokazalo da se ta potreba ne može zadovoljiti nijednim postojećim rješenjem na tržištu. Ta je sveobuhvatna usporedba dostupnih željezničkih vozila velikih brzina omogućila zaključak da predviđena vrsta vlaka tada nije bila dostupna na tržištu i da je postojala istinska potreba za inovativnim vlakom.

Zatim su utvrđene razine uspješnosti i maksimalnih troškova. Faza nabave mogla se provesti samo ako je rezultat faze istraživanja i razvoja odgovarao razini uspješnosti i maksimalnim troškovima dogovorenima između SNCF-a i partnera. Ti su troškovi i ciljevi uspješnosti bili istaknuti u ponudi.

Kako bi se odabralo pobjednika partnerstva, provedeni su pregovori s odabranim kandidatima. Rasprave su bile usredotočene na prilagodbe ponude u pogledu projektiranja, razvoja i potreba proizvodnje te na prava intelektualnog vlasništva povezana sa svakom fazom projekta.

3.   ERHVERVSSTYRELSEN, ALBERTSLUND KOMMUNE, ESBJERG KOMMUNE I FREDERIKSSUND KOMMUNE (ZAJEDNIČKA NABAVA – DANSKA LOKALNA TIJELA)

https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:209875-2016:TEXT:HR:HTML&src=0

Svrha projekta

Cilj partnerstva za inovacije bio je razviti nova inovativna rješenja za sprečavanje ili ublažavanje dehidracije osoba starijih od 65 godina. Nastojalo se smanjiti broj hospitalizacija osoba starijih od 65 godina koje su se mogle izbjeći i koje su najčešće uzrokovane dehidracijom.

Postupak

Kao uvod u postupak partnerstva za inovacije Danska agencija za gospodarstvo provela je temeljiti dijalog s tržištem u obliku dviju radionica s poduzećima, stručnjacima i korisnicima u općinama koje su sudjelovale.

Faza pripreme, koja je prethodila pokretanju partnerstva za inovacije, bila je usmjerena na izračun kupovnog potencijala i potencijala tržišta kako bi se privukla inovativna poduzeća. Bila je potrebna pomoć stručnjaka.

Faza pregovaranja omogućila je procjenu različitih modela za razvoj rješenja informacijske tehnologije i raspravu o bitnim točkama partnerstva za inovacije, kao što su izvorni kodovi, osobni podaci itd.

Dodijeljena su dva partnerstva za inovacije. Tijekom faze razvoja (nakon dodjele) jedan od dvaju partnera nije mogao isporučiti prototip koji bi zadovoljavao razine uspješnosti iz ugovora. Stoga je donesena odluka o okončanju partnerstva s tim konzorcijem.

Kao zaključak, glavni čimbenici uspjeha partnerstva za inovacije jesu:

| — | dobro provedena faza procjene kako bi se utvrdilo je li faza istraživanja i razvoja zbilja potrebna, uz strateški pristup pravima intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

—

dobro provedena faza procjene kako bi se utvrdilo je li faza istraživanja i razvoja zbilja potrebna, uz strateški pristup pravima intelektualnog vlasništva;

| — | predviđanje općeg planiranja i različitih faza ugovora; |
| --- | --- |

—

predviđanje općeg planiranja i različitih faza ugovora;

| — | okupljanje multidisciplinarnog projektnog tima sa stručnjacima u predmetnom području i uspostava dugoročnog realnog usmjeravanja/praćenja ugovora. Time će se javnom naručitelju omogućiti da procijeni međurezultate partnera; |
| --- | --- |

—

okupljanje multidisciplinarnog projektnog tima sa stručnjacima u predmetnom području i uspostava dugoročnog realnog usmjeravanja/praćenja ugovora. Time će se javnom naručitelju omogućiti da procijeni međurezultate partnera;

| — | uvođenje fleksibilne metode rada temeljene na suradnji za razmjenu informacija i zajedničko razvijanje rješenja s partnerima; te |
| --- | --- |

—

uvođenje fleksibilne metode rada temeljene na suradnji za razmjenu informacija i zajedničko razvijanje rješenja s partnerima; te

| — | poštovanje načela jednakog postupanja prema partnerima i poslovne tajne tijekom faze provedbe partnerstva. |
| --- | --- |

—

poštovanje načela jednakog postupanja prema partnerima i poslovne tajne tijekom faze provedbe partnerstva.

5.   DRŽAVNA POTPORA

Kako bi se gospodarskim subjektima platilo za nabavu robe, usluga ili radova, pri dodjeli ugovorâ o javnoj nabavi upotrebljavaju se javna sredstva. Stoga se javna tijela moraju pobrinuti da pri provedbi tih transakcija (neovisno o primijenjenom postupku javne nabave) ne dodjeljuju državnu potporu protivno pravilima EU-a o državnoj potpori. Posebno je bitno provjeriti isplaćuju li se poduzeću kojemu je dodijeljen ugovor na temelju postupka javne nabave sredstva koja premašuju iznos koji bi to poduzeće inače primilo prema tržišnim uvjetima. Zato se u ovim Smjernicama objašnjavaju određeni kriteriji koje bi javna nabava inovativnih rješenja trebala ispunjavati kako bi se izbjegla dodjela državne potpore dobavljaču.

U pravilu se tim gospodarskim transakcijama koje izvršavaju javna tijela ne dodjeljuje prednost njihovim protustrankama i stoga one ne čine državnu potporu ako ih se izvršava u skladu s uobičajenim tržišnim uvjetima (68). Prema Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore (69) to će obično biti slučaj kada je natječajni postupak konkurentan, transparentan, nediskriminirajući i bezuvjetan, u skladu s relevantnim direktivama EU-a o javnoj nabavi. Natječajem bi se trebalo omogućiti da ekonomski najpovoljnija ponuda odgovara vrijednosti tržišta.

Međutim, u Obavijesti Komisije navode se neke posebne okolnosti u kojima postupci javne nabave neće omogućiti utvrđivanje tržišne cijene, primjerice u sljedećim slučajevima:

| — | pregovarački postupci bez prethodne objave obavijesti o nadmetanju u kojima posebne okolnosti ne omogućuju utvrđivanje tržišne cijene, |
| --- | --- |

—

pregovarački postupci bez prethodne objave obavijesti o nadmetanju u kojima posebne okolnosti ne omogućuju utvrđivanje tržišne cijene,

| — | u određenim slučajevima u kojima je podnesena samo jedna ponuda javni naručitelj treba biti spreman opravdati zaključak da ishod postupka natjecanja odražava tržišnu cijenu tako da (70): |
| --- | --- |

—

u određenim slučajevima u kojima je podnesena samo jedna ponuda javni naručitelj treba biti spreman opravdati zaključak da ishod postupka natjecanja odražava tržišnu cijenu tako da (70):

| — | dokaže objektivnu prirodu natječajnih specifikacija koja ne pogoduje nijednom određenom gospodarskom subjektu, |
| --- | --- |

—

dokaže objektivnu prirodu natječajnih specifikacija koja ne pogoduje nijednom određenom gospodarskom subjektu,

| — | ili tako da dodatnim načinima provjeri odgovara li ishod postupka tržišnoj cijeni. |
| --- | --- |

—

ili tako da dodatnim načinima provjeri odgovara li ishod postupka tržišnoj cijeni.

Uz to, kad je riječ o javnoj nabavi usluga istraživanja i razvoja (uključujući pretkomercijalnu nabavu), okvirom Komisije za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije utvrđeni su sljedeći posebni kumulativni uvjeti kojih se javna tijela moraju pridržavati kako bi se izbjegla državna potpora (71):

| — | postupak odabira je konkurentan, transparentan i nediskriminirajući te se temelji na objektivnim kriterijima za odabir i dodjelu koji su određeni prije postupka dostavljanja ponuda, |
| --- | --- |

—

postupak odabira je konkurentan, transparentan i nediskriminirajući te se temelji na objektivnim kriterijima za odabir i dodjelu koji su određeni prije postupka dostavljanja ponuda,

| — | predviđene ugovorne odredbe u kojima su opisana sva prava i obveze stranaka, uključujući odredbe u pogledu prava intelektualnog vlasništva, stavljene su na raspolaganje svim zainteresiranim ponuditeljima prije postupka dostavljanja ponuda, |
| --- | --- |

—

predviđene ugovorne odredbe u kojima su opisana sva prava i obveze stranaka, uključujući odredbe u pogledu prava intelektualnog vlasništva, stavljene su na raspolaganje svim zainteresiranim ponuditeljima prije postupka dostavljanja ponuda,

| — | nijedan od pružatelja koji sudjeluju u nabavi nema povlašteni tretman pri dostavi komercijalnih količina konačnih proizvoda ili usluga (72), |
| --- | --- |

—

nijedan od pružatelja koji sudjeluju u nabavi nema povlašteni tretman pri dostavi komercijalnih količina konačnih proizvoda ili usluga (72),

| — | i ispunjen je jedan od ovih uvjeta:






  — | svi rezultati koji ne dovode do prava intelektualnog vlasništva mogu se širiti (na primjer objavom, podučavanjem ili doprinosom normizacijskim tijelima na način koji drugim poduzetnicima omogućuje njihovu reprodukciju),
  a sva prava intelektualnog vlasništva dodjeljuju se javnom naručitelju, ili |
| --- | --- | --- |

—

i ispunjen je jedan od ovih uvjeta:

—

svi rezultati koji ne dovode do prava intelektualnog vlasništva mogu se širiti (na primjer objavom, podučavanjem ili doprinosom normizacijskim tijelima na način koji drugim poduzetnicima omogućuje njihovu reprodukciju),

a sva prava intelektualnog vlasništva dodjeljuju se javnom naručitelju, ili

| — | svaki pružatelj usluga kojem se dodjeljuju rezultati koji dovode do prava intelektualnog vlasništva mora javnom naručitelju besplatno dati neograničen pristup tim rezultatima i dati pristup trećim stranama, primjerice putem neisključivih licenca, po tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

—

svaki pružatelj usluga kojem se dodjeljuju rezultati koji dovode do prava intelektualnog vlasništva mora javnom naručitelju besplatno dati neograničen pristup tim rezultatima i dati pristup trećim stranama, primjerice putem neisključivih licenca, po tržišnim uvjetima.

Ako navedeni uvjeti nisu ispunjeni, javna tijela mogu se osloniti na pojedinačnu procjenu uvjeta ugovora između javnog naručitelja i poduzeća ili, ako postoji sumnja, obavijestiti Komisiju o poduzetoj mjeri.

Kad su u pitanju situacije koje uključuju državnu potporu, primjenjuju se uobičajena pravila o državnoj potpori, tj. potpora se može smatrati spojivom s Ugovorom ako ispunjava određene uvjete (73).

---

(1)  Komunikacija Komisije. Nova industrijska strategija za Europu, COM(2020) 102 final, 10.3.2020. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0102&from=HR. Komunikacija Komisije. Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu, COM(2020) 103 final, 10.3.2020.https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0103&from=HR.

(2)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_hr

(3)  Komunikacija Komisije. Iskorištavanje inovacijskog potencijala EU-a – Akcijski plan za intelektualno vlasništvo za oporavak i otpornost EU-a. COM(2020) 760 final, 25.11.2020. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:52020DC0760.

(4)  C(2019) 5494, dostupno na sljedećoj adresi: https://ec.europa.eu/docsroom/documents/36601.

(5)  Primjeri definicija:

| — | za potrebe Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.), u njezinu se članku 2. točki 22. inovacija definira kao „provedba novog ili značajno poboljšanog proizvoda, usluge ili postupka, uključujući, ali ne ograničavajući se na postupke proizvodnje, građenja ili izgradnje, nova metoda stavljanja na tržište ili nova metoda organizacije u poslovnoj praksi, organizacije radnog mjesta ili vanjskih odnosa između ostalog s ciljem pomaganja rješavanja društvenih izazova ili kao potpora strategiji Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast”, |
| --- | --- |

—

za potrebe Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.), u njezinu se članku 2. točki 22. inovacija definira kao „provedba novog ili značajno poboljšanog proizvoda, usluge ili postupka, uključujući, ali ne ograničavajući se na postupke proizvodnje, građenja ili izgradnje, nova metoda stavljanja na tržište ili nova metoda organizacije u poslovnoj praksi, organizacije radnog mjesta ili vanjskih odnosa između ostalog s ciljem pomaganja rješavanja društvenih izazova ili kao potpora strategiji Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast”,

| — | u Priručniku OECD-a iz Osla iz 2018. inovacija je definirana kao „nov ili poboljšan proizvod ili postupak (ili njihova kombinacija) koji se znatno razlikuje od prethodnih proizvoda ili postupaka određene jedinice te koji je stavljen na raspolaganje potencijalnim korisnicima (proizvod) ili koji je jedinica stavila u upotrebu (postupak)”. |
| --- | --- |

—

u Priručniku OECD-a iz Osla iz 2018. inovacija je definirana kao „nov ili poboljšan proizvod ili postupak (ili njihova kombinacija) koji se znatno razlikuje od prethodnih proizvoda ili postupaka određene jedinice te koji je stavljen na raspolaganje potencijalnim korisnicima (proizvod) ili koji je jedinica stavila u upotrebu (postupak)”.

(6)  Prvim korisnicima smatra se prvih 20 % kupaca na tržištu koji kupuju nov ili znatno poboljšan proizvod, uslugu ili postupak. To uključuje javnu nabavu proizvoda, usluga ili postupaka koji su već demonstrirani u manjem opsegu i mogu u manjoj količini gotovo ili već biti na tržištu, ali nisu još stavljeni na šire tržište. To uključuje i postojeća rješenja koja treba iskoristiti na nov i inovativan način.

Općenito se priznaje uloga prvih korisnika u širenju inovacija, među ostalim u javnom sektoru: Rogers Everett (2003.), Diffusion of Innovations (Širenje inovacija), 5. izdanje. Simon & Schuster. ISBN 978-0-7432-5823-4. OECD (2014.), Intelligent Demand: Policy Rationale, Design and Potential Benefits (Inteligentna potražnja: obrazloženje, oblikovanje i potencijalne koristi politike).

(7)  Komisija je taj mehanizam predložila 27. svibnja 2020. kao glavnu okosnicu instrumenta NextGenerationEU, privremenog instrumenta za oporavak koji Komisiji omogućuje da prikupi sredstva za otklanjanje neposredne gospodarske i socijalne štete uzrokovane pandemijom koronavirusa. Vidjeti https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_hr

(8)  Benchmarking of R&D procurement and innovation procurement investments in countries across Europe (Vrednovanje javne nabave usluga istraživanja i razvoja te javne nabave inovativnih rješenja u europskim zemljama), Europska komisija, listopad 2020.: https://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=69920

(9)  http://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement_hr

Godišnja studija o pokazateljima javne nabave dostupna je na:

http://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/studies-networks_hr.

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0103&from=HR.

(11)  Glavni su izvori za smjernice na razini EU-a o javnoj nabavi inovativnih rješenja:

| — | skup alata Europske podrške za javnu nabavu inovativnih rješenja (EAFIP) (2018.) |
| --- | --- |

—

skup alata Europske podrške za javnu nabavu inovativnih rješenja (EAFIP) (2018.)

| — | http://eafip.eu/toolkit |
| --- | --- |

—

http://eafip.eu/toolkit

| — | Public procurement as a driver of innovation in SMEs and public services (Javna nabava kao pokretač inovacija u MSP-ovima i javnim službama) (2015.) https://publications.europa.eu/hr/publication-detail/-/publication/f5fd4d90-a7ac-11e5-b528-01aa75ed71a1 |
| --- | --- |

—

Public procurement as a driver of innovation in SMEs and public services (Javna nabava kao pokretač inovacija u MSP-ovima i javnim službama) (2015.) https://publications.europa.eu/hr/publication-detail/-/publication/f5fd4d90-a7ac-11e5-b528-01aa75ed71a1

| — | https://ec.europa.eu/growth/industry/innovation/policy/public-procurement_en |
| --- | --- |

—

https://ec.europa.eu/growth/industry/innovation/policy/public-procurement_en

| — | http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm |
| --- | --- |

—

http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm

Budući da je promicanje inovacija ujedno i središnja značajka kohezijske politike EU-a, u Smjernicama o javnoj nabavi za praktičare o izbjegavanju najčešćih pogrešaka u projektima koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova razmatra se uzimanje u obzir ekoloških, socijalnih i inovacijskih ciljeva politike u postupcima javne nabave: http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/how/improving-investment/public-procurement/guide/

(12)  Primjeri centara za kompetencije u Europi (više informacija potražiti na https://procure2innovate.eu):

| — | https://www.pianoo.nl/pianoo-in-english |
| --- | --- |

—

https://www.pianoo.nl/pianoo-in-english

| — | http://www.procurementcompetence.fi/ |
| --- | --- |

—

http://www.procurementcompetence.fi/

| — | https://www.koinno-bmwi.de/en/ |
| --- | --- |

—

https://www.koinno-bmwi.de/en/

| — | https://www.vinnova.se/en/ |
| --- | --- |

—

https://www.vinnova.se/en/

| — | http://www.ioeb.at/ |
| --- | --- |

—

http://www.ioeb.at/

(13)  Primjeri posebnih smjernica za pojedine sektore:

| — | priprema i dostava hrane (catering): http://www.contract-catering-guide.org |
| --- | --- |

—

priprema i dostava hrane (catering): http://www.contract-catering-guide.org

| — | sigurnosne usluge: http://www.securebestvalue.org |
| --- | --- |

—

sigurnosne usluge: http://www.securebestvalue.org

| — | zdravstvena zaštita (konceptualni okvir):






  — | https://www.medtecheurope.org/wp-content/uploads/2016/08/ECONOMIC-VALUE-AS-A-GUIDE-FOR-INVESTING-IN-HEALTH-AND-CARE-Concept-Framework_3.pdf |
| --- | --- | --- |

—

zdravstvena zaštita (konceptualni okvir):

—

https://www.medtecheurope.org/wp-content/uploads/2016/08/ECONOMIC-VALUE-AS-A-GUIDE-FOR-INVESTING-IN-HEALTH-AND-CARE-Concept-Framework_3.pdf

| — | zdravstvena zaštita (okvir politike):






  — | https://www.medtecheurope.org/wp-content/uploads/2016/08/ECONOMIC-VALUE-AS-A-GUIDE-FOR-INVESTING-IN-HEALTH-AND-CARE-Policy-Framework_3.pdf |
| --- | --- | --- |

—

zdravstvena zaštita (okvir politike):

—

https://www.medtecheurope.org/wp-content/uploads/2016/08/ECONOMIC-VALUE-AS-A-GUIDE-FOR-INVESTING-IN-HEALTH-AND-CARE-Policy-Framework_3.pdf

| — | javna nabava na temelju vrijednosti u sektoru zdravstva u Kanadi:

  http://www.conferenceboard.ca/e-library/abstract.aspx?did=7480 |
| --- | --- |

—

javna nabava na temelju vrijednosti u sektoru zdravstva u Kanadi:

http://www.conferenceboard.ca/e-library/abstract.aspx?did=7480

(14)  U tom je području Komisija nedavno donijela Preporuku (Preporuka Komisije (EU) 2017/1805 оd 3. listopada 2017. o profesionalizaciji javne nabave – Izgradnja strukture za profesionalizaciju javne nabave (SL L 259, 7.10.2017., str. 28.)), koja je dostupna na https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:32017H1805&from=HR.

(15)  ERIC-ovi su pravni subjekti osnovani na temelju pravnog okvira Zajednice radi uspostave i upravljanja novim ili postojećim istraživačkim i inovacijskim infrastrukturama s europskim interesom. Oni su, u skladu s ograničenjima i uvjetima utvrđenima međunarodnim konvencijama o osnivanju takvih ERIC-ova ili u sporazumima središnjica, izuzeti od plaćanja PDV-a i mogu uvesti vlastite postupke javne nabave uz poštovanje načela Ugovora. Primjerice, postoje ERIC-ovi koji upravljaju infrastrukturom u državama članicama u području zdravlja, starenja, hvatanja ugljika, velikih količina podataka, mora i klimatskih promjena itd. Dodatne informacije: https://ec.europa.eu/research/infrastructures/index.cfm?pg=eric

(16)  Zajednička poduzeća su poduzeća koja zajednički osnivaju EU i drugi partneri na temelju članka 187. Ugovora o funkcioniranju Europske unije: https://eur-lex.europa.eu/summary/glossary/joint_undertaking.html?locale=hr

(17)  EGTS-i su pravni instrument europske regionalne politike za olakšavanje i promicanje prekogranične međuregionalne suradnje. EGTS javnim tijelima raznih država članica omogućuje timski rad i pružanje zajedničkih usluga, a da nacionalni parlamenti prethodno ne moraju potpisati i ratificirati međunarodni sporazum. Dodatne informacije: vidjeti članak 39. stavak 5. Direktive 2014/24/EU o javnoj nabavi.

https://ec.europa.eu/regional_policy/hr/policy/cooperation/european-territorial/egtc/

(18)  Primjeri uključuju http://ogp.gov.ie/; http://www.consip.it/; https://www.bbg.gv.at/english/about-the-fpa/; https://www.ugap.fr/; https://www.espap.gov.pt/en/Pages/Home.aspx; https://www.avropa.se/topplankar/In-English/; https://contratacioncentralizada.gob.es/en/quehacemos.

(19)  Primjeri uključuju https://bric.brussels/en/our-solutions/purchasing-group; https://www.estar.toscana.it.

(20)  Primjeri uključuju http://www.resah.fr/; http://www.amgros.dk/en; https://www.gdekk.de.

(21)  U nekim sektorima (ceste, upravljanje prometom, gospodarenje otpadom itd.) vrlo je mala privatna potražnja. Tržišta javne nabave često su jedino ili glavno mjesto za rješenja u tim sektorima.

(22)  Za više detalja vidjeti odjeljak 4.1.2. o prethodnoj provjeri tržišta.

(23)  THALEA je telemedicinski sustav za ispunjavanje potreba bolnica u pogledu ranog upozorenja potpomognut inovativnim IKT rješenjima za spašavanje života pacijenata s komorbiditetima u Europi u sklopu programa personalizirane skrbi za pacijente. Sustav THALEA financirala je Europska unija u sklopu Sedmog okvirnog programa (FP7-ICT-611855).

(24)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/digital/espd_hr

(25)  Popis pružatelja usluga ESPD-a dostupan je na https://ec.europa.eu/docsroom/documents/38181.

(26)  Na temelju direktiva o javnoj nabavi elektroničko podnošenje ponude postalo je obavezno od listopada 2018.

(27)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/ecertis

(28)  Članak 58. stavak 3. druga alineja Direktive 2014/24/EU.

(29)  Vidjeti dio II. Priloga XII. Direktivi 2014/24/EU.

(30)  Članak 46. Direktive 2014/24/EU.

(31)  Pojam „hakaton” kombinacija je riječi „hakiranje” i „maraton”, pri čemu se hakiranje odnosi na eksperimentalno, kreativno rješavanje problema uz zabavan pristup, dok se maraton odnosi na trajanje događaja. Hakaton potječe iz softverskog i hardverskog inženjerstva, no taj se koncept sada uspješno primjenjuje i na druge sektore radi razvoja inovativnih rješenja. On traje između 24 i 48 sati te je posvećen posebnoj temi ili izazovu. Sudionici rade u malim skupinama u jedinstvenom okruženju koje potiče kreativno razmišljanje i dovodi do zapanjujuće inovativnih novih koncepata, ideja i prototipova. Ishod je hakatona gotov prototip za inovativan proizvod, uslugu ili poslovni model.

(32)  Čak i ako dio tog postupka provodi inovacijski posrednik koji djeluje u njihovo ime.

(33)  Popis postojećih posrednika:

| — | https://www.agid.gov.it/en |
| --- | --- |

—

https://www.agid.gov.it/en

| — | https://www.gate21.dk/?lang=en |
| --- | --- |

—

https://www.gate21.dk/?lang=en

| — | http://procurementtransformationinstitute.com/ |
| --- | --- |

—

http://procurementtransformationinstitute.com/

(34)  Vidjeti odjeljak 4.1.2. o prethodnoj provjeri tržišta.

(35)  Članak 41. Direktive 2014/24/EU i članak 59. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.)..

(36)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1780 od 23. rujna 2019. o utvrđivanju standardnih obrazaca za objavljivanje obavijesti u području javne nabave i stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2015/1986 („e-obrasci”) (SL L 272, 25.10.2019., str. 7.).

(37)  Vidjeti https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/digital/eforms_hr.

(38)  Slična internetska stranica već postoji za kriterije zelene javne nabave: http://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm.

(39)  U člancima 67. i 68. Direktive 2014/24/EU objašnjava se kako u praksi upotrebljavati kriterije ekonomski najpovoljnije ponude. Članak 67. stavak 2. zadnja alineja: „Države članice mogu odrediti da javni naručitelji ne smiju koristiti samo cijenu ili samo trošak kao jedini kriterij za dodjelu ili mogu ograničiti njihovu primjenu na određene kategorije javnih naručitelja ili određene vrste ugovora.”

(40)  Korisne smjernice o pravima intelektualnog vlasništva za nabavu inovacija koje se temelje na IKT-u i predlošci odredaba o pravima intelektualnog vlasništva mogu se naći u Radnom dokumentu službi Komisije „Vodič za javnu nabavu informacijsko-komunikacijskih tehnologija (IKT) koje se temelje na normama – elementi dobre prakse”, SWD(2013) 224 final.

(41)  Osobito vidjeti zakonodavstvo EU-a o autorskim pravima. Sastoji se od 13 direktiva i dviju uredbi, kojima se usklađuju temeljna prava autora, izvođača, producenata i pružatelja radiodifuzijskih usluga: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-copyright-legislation.

(42)  Vidjeti pokazatelj 10., potpokazatelj „režim prava intelektualnog vlasništva”, Studija SMART 2016/0040 o vrednovanju nacionalnih okvira politike za javnu nabavu inovativnih rješenja u Europi: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/benchmarking-national-innovation-procurement-policy-frameworks-across-europe.

(43)  U članku 42. Direktive 2014/24/EU i članku 60. Direktive 2014/25/EU navodi se sljedeće: „Tehničke specifikacije mogu također odrediti hoće li biti potreban prijenos prava intelektualnog vlasništva.”

(44)  Točka 33. podtočka (b), COM(2014) 3282, „Okvir Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije”, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/rdi_framework_en.pdf.

(45)  Javno savjetovanje o poštovanju pravâ intelektualnog vlasništva i poslovnih tajni u okviru javne nabave u Europi, 2016., http://ec.europa.eu/growth/content/consultation-respect-intellectual-property-public-procurement-procedures_hr.

(46)  Za detaljnije smjernice vidjeti Prilog I. o pravima intelektualnog vlasništva.

(47)  Unatoč nazivu, irski Program za istraživanje i inovacije u malim poduzećima za pretkomercijalnu nabavu nije ograničen samo na mala poduzeća. U njemu mogu sudjelovati poduzeća svih veličina.

(48)  Za primjer sveobuhvatnog pristupa u pripremi dokumentacije za nadmetanje uz upotrebu ključnih pokazatelja uspješnosti u fazi izvršenja ugovora koji se temelji na rezultatima vidjeti predložak europskih specifikacija projekta Stop and Go:

http://stopandgoproject.eu/wp-content/uploads/2017/04/WP2_STOPandGO_D2.2_Update_European_Specification_Template_v1.2.pdf

(49)  Članak 72. stavak 1. točka (a) Direktive 2014/24/EU i članak 89. stavak 1. točka (a) Direktive 2014/25/EU.

(50)  Dodatne informacije o programima plaćanja na temelju rezultata/modifikaciji vrijednosti mogu se pronaći u sljedećem primjeru s različitim upućivanjima:

| — | www.senat.fr/rap/r16-668/r16-6685.html |
| --- | --- |

—

www.senat.fr/rap/r16-668/r16-6685.html

| — | http://www.hbs.edu/faculty/Pages/item.aspx?num=47450 |
| --- | --- |

—

http://www.hbs.edu/faculty/Pages/item.aspx?num=47450

| — | https://innovation.cms.gov/initiatives/cjr |
| --- | --- |

—

https://innovation.cms.gov/initiatives/cjr

(51)  Članak 26. stavak 4. točka (a) Direktive 2014/24/EU.

(52)  Prije je pregovarački postupak s prethodnom objavom poziva na nadmetanje bio dopušten samo u posebno ograničenim situacijama, posebno nakon neuspješnog ishoda drugih postupaka.

(53)  Natjecateljski dijalog znatno je pojednostavnjen u okviru direktiva.

(54)  Članak 25. Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.), članak 14. Direktive 2014/24/EU i članak 32. Direktive 2014/25/EU.

(55)  Vidjeti odjeljak 4.2.3.2. o pretkomercijalnoj nabavi u nastavku, COM(2007) 799 final i SEC(2007) 1668.

(56)  Članak 25. Direktive 2014/23/EU, članak 14. Direktive 2014/24/EU, članak 32. Direktive 2014/25/EU i članak 13. točka (j) Direktive 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (SL L 216. 20.8.2009., str. 76.).

(57)  Pretkomercijalna nabava poseban je pristup javnoj nabavi usluga istraživanja i razvoja (konkurentni razvoj u fazama) pri čemu javni naručitelj ne zadržava rezultate istraživanja i razvoja isključivo za svoju upotrebu, nego dijeli rizike i koristi istraživanja i razvoja s pružateljima usluga. Organizacija dijeljenja rizika i koristi čitavog postupka javne nabave na način da se osiguraju najveće tržišno natjecanje, jednako postupanje i transparentnost omogućuje javnom naručitelju da utvrdi najbolja moguća rješenja koja tržište može pružiti te da izbjegne državnu potporu u određenim uvjetima. Vidjeti odjeljak 2.3. Okvira Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije, COM(2014) 3282, (Okvir za istraživanje i razvoj i inovacije): http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/rdi_framework_en.pdf.

(58)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/impacts-eu-funded-pre-commercial-procurements

(59)  Ta se mogućnost iskoristila primjerice za projekt THALEA iz odjeljka 3.1.1., u okviru kojeg je kao dio pretkomercijalne nabave kupljena upotreba razvijenih rješenja tijekom četiri godine nakon projekta.

(60)  Npr. u pogledu posebnosti njihovih pojedinačnih pristupa rješavanju koje su poslovno povjerljive ili su zaštićene pravima intelektualnog vlasništva.

(61)  Obavijest o smjernicama Komisije za pristup ponuditelja iz trećih zemalja tržištu javne nabave EU-a: https://ec.europa.eu/growth/content/new-guidance-participation-third-country-bidders-eu-procurement-market_hr

(62)  Članak 32. stavak 3. točka (a) Direktive 2014/24/EU.

(63)  Članak 31. Direktive 2014/24/EU.

(64)  Vidjeti i članak 49. Direktive 2014/25/EU.

(65)  Osim postupaka kojima se nabavljaju usluge istraživanja i razvoja, uključujući pretkomercijalnu nabavu.

(66)  Kako je prethodno opisano u odjeljku 4.1.7., takve se značajke mogu dodatno proširiti na temelju odredbi ugovora o modifikaciji vrijednosti, ali se obično ne odnose na osnovni dio inovativnog rješenja.

(67)  Vidjeti uvodnu izjavu 49. Direktive 2014/24/EU.

(68)  U članku 107. stavku 1. UFEU-a predviđeno je da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

(69)  Vidjeti stavak 89. i dalje Obavijesti Komisije o pojmu državne potpore iz članka 107. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, C/2016/2946, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2016.262.01.0001.01.HRV&toc=OJ:C:2016:262:TOC.

(70)  Ti uvjeti nisu kumulativni (vidjeti stavak 93. spomenute Obavijesti o pojmu državne potpore).

(71)  Ti su kriteriji navedeni u točki 2.3. Okvira Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=OJ:C:2014:198:TOC

(72)  Time se ne dovodi u pitanje postupke kojima su obuhvaćeni razvoj i naknadna kupnja jedinstvenih ili specijaliziranih proizvoda ili usluga.

(73)  Uvjeti prema kojima se državna potpora za istraživanje i razvoj i inovacije može smatrati spojivom s Ugovorom utvrđeni su u Okviru za istraživanje i razvoj i inovacije, kao i u Uredbi Komisije (EU) br. 651/2014 o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.), kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2017/1084 (SL L 156, 20.6.2017., str. 1.), vidjeti https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:02014R0651-20170710.

Uredbom Komisije (EU) br. 1407/2013 оd 18. prosinca 2013. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na de minimis potpore (SL L 352, 24.12.2013., str. 1.) utvrđuju se uvjeti prema kojima se potpora može smatrati potporom de minimis i izuzeti od obveze prijave, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013R1407&from=EN.

---

PRILOG I.

Prava intelektualnog vlasništva

U ovom se Prilogu obrađuju prava intelektualnog vlasništva koja se mogu javiti u praksi javne nabave kad se razmatra ustupljivanje vlasništva nad intelektualnim vlasništvom ugovaratelju zato što se konkretna javna nabava smatra „javnom nabavom inovativnih rješenja” i/ili zato što bi takvo pravno rješenje bilo prikladno za podržavanje inovativnosti.

Navedene su i dodatne smjernice o sljedećem:

| — | kada bi moglo biti prikladno da javni naručitelj ugovaratelju ustupi vlasništvo nad pravima intelektualnog vlasništva isporučenih rezultata koji su nastali kao rezultat javne nabave, i |
| --- | --- |

—

kada bi moglo biti prikladno da javni naručitelj ugovaratelju ustupi vlasništvo nad pravima intelektualnog vlasništva isporučenih rezultata koji su nastali kao rezultat javne nabave, i

| — | kako bi se u takvim slučajevima to trebalo odraziti u odgovarajućim ugovornim mehanizmima. |
| --- | --- |

—

kako bi se u takvim slučajevima to trebalo odraziti u odgovarajućim ugovornim mehanizmima.

U dijelu I. navedene su pojedinosti o općim aspektima povezanima s pravima intelektualnog vlasništva, dok se u dijelu II. istražuju različite vrste rezultata i njihova povezanost s pravima intelektualnog vlasništva.

Dio I. – Opći aspekti povezani s pravima intelektualnog vlasništva

Pri sastavljanju ugovornih klauzula o pravima intelektualnog vlasništva ili raspravljanju o njima javna uprava trebala bi imati na umu svoje ciljeve politike i interese, koji su obično sljedeći: steći prava koja su nužna za njezine potrebe po ispravnoj cijeni, a da se pritom izbjegnu buduća ovisnost (o ugovaratelju) i pravna potraživanja (od trećih strana ili ugovaratelja).

Vodeće bi načelo trebalo biti „treba steći sve što je potrebno, ali samo to što je potrebno, među ostalim i u budućnosti”.

Bi li javni naručitelj trebao imati prava intelektualnog vlasništva?

Ako odluči ne steći prava intelektualnog vlasništva, javni naručitelj i dalje može steći sva potrebna prava za zaštitu svoje slobode djelovanja, a da se pritom odgovornosti i troškovi zaštite i održavanja prava intelektualnog vlasništva te rješavanje potencijalnih pravnih potraživanja prepuste ugovaratelju. Međutim, to možda neće biti najprikladniji pristup ako je cilj učiniti rezultate ugovora besplatnima i dostupnima široj javnosti (osim ako javni naručitelj nabavi otvorenu licencu).

Ako javni naručitelj ne stekne prava intelektualnog vlasništva, u dokumentaciji za nadmetanje trebalo bi uvijek jasno navesti koja bi prava naručitelj i dalje želio imati, njihov opseg i na koja se područja, trajanje i korisnike odnose:

| — | kada je u pitanju opseg, trebalo bi obratiti pažnju na to da se steknu dovoljno široka prava (na upotrebu, izmjenu itd.), među ostalim i za buduće potrebe koje se mogu predvidjeti. Na temelju ugovornog prava u mnogim jurisdikcijama, ako postoji sumnja u točan opseg, licenca će se vjerojatno tumačiti u korist njezina vlasnika umjesto u korist njezina korisnika; |
| --- | --- |

—

kada je u pitanju opseg, trebalo bi obratiti pažnju na to da se steknu dovoljno široka prava (na upotrebu, izmjenu itd.), među ostalim i za buduće potrebe koje se mogu predvidjeti. Na temelju ugovornog prava u mnogim jurisdikcijama, ako postoji sumnja u točan opseg, licenca će se vjerojatno tumačiti u korist njezina vlasnika umjesto u korist njezina korisnika;

| — | kada je u pitanju područje, ako je to razumno, moguće je predvidjeti da ugovaratelj dodijeli ta prava javnom naručitelju za cijeli svijet; |
| --- | --- |

—

kada je u pitanju područje, ako je to razumno, moguće je predvidjeti da ugovaratelj dodijeli ta prava javnom naručitelju za cijeli svijet;

| — | kada je u pitanju trajanje, javni naručitelj trebao bi razmotriti je li ograničeno trajanje dovoljno ili bi li trajanje trebalo biti jednako trajanju predmetnih prava intelektualnog vlasništva. To u praksi znači da je licenca neopoziva (dokle god uprava poštuje njezine uvjete i odredbe); |
| --- | --- |

—

kada je u pitanju trajanje, javni naručitelj trebao bi razmotriti je li ograničeno trajanje dovoljno ili bi li trajanje trebalo biti jednako trajanju predmetnih prava intelektualnog vlasništva. To u praksi znači da je licenca neopoziva (dokle god uprava poštuje njezine uvjete i odredbe);

| — | kada su u pitanju korisnici, licenca će možda trebati uključivati mogućnost da se rezultati učine dostupnima nizu unaprijed određenih drugih institucija ili tijela, npr. drugim upravama koje se trebaju povezati s naručiteljem (iako će to u praksi značiti osiguravanje dijela budućeg tržišta za novi proizvod ili uslugu). |
| --- | --- |

—

kada su u pitanju korisnici, licenca će možda trebati uključivati mogućnost da se rezultati učine dostupnima nizu unaprijed određenih drugih institucija ili tijela, npr. drugim upravama koje se trebaju povezati s naručiteljem (iako će to u praksi značiti osiguravanje dijela budućeg tržišta za novi proizvod ili uslugu).

Utječu li odluke povezane s pravima intelektualnog vlasništva na cijenu?

Ustupanje vlasništva nad intelektualnim vlasništvom ugovaratelju obično dovodi do niže cijene i može navesti više ponuditelja na podnošenje ponude.

Međutim, nije uvijek jednostavno provjeriti hoće li to biti slučaj. Jedna od mogućnosti može biti da se od ponuditelja zatraži da navedu dvije cijene (jedna bi cijena bila „stvarna cijena” za licencu, dok bi druga bila „virtualna cijena” za prijenos vlasništva). Umjesto toga, u ugovoru se može predvidjeti da će se javnoj upravi isplaćivati naknada za licencu u vezi s komercijalnom upotrebom proizvoda ili usluge na tržištu. Mogući su razni načini plaćanja (paušalno, proporcionalno, jednokratno, opetovano itd.); ako se predvide takve naknade, u ugovor bi trebalo uključiti i mehanizme revizije.

Kako se javni naručitelj može zaštititi ako nema prava intelektualnog vlasništva?

Može biti razborito uključiti dodatna prava za javnog naručitelja kako bi se spriječila vezanost za određenog dobavljača i zaštitio budući pristup dovoljno konkurentnom lancu opskrbe (1). U nastavku je naveden popis takvih prava:

| — | javni naručitelj može zadržati pravo da od ugovaratelja zatraži dodjelu (ili, ako to ugovaratelj ne učini, da sam dodijeli) licence trećim stranama radi upotrebe rezultata za naručitelja (tj. da izvode inovativnu uslugu ili da proizvode inovativni proizvod za naručitelja) prema pravednim, transparentnim, razumnim, razmjernim i/ili nediskriminirajućim uvjetima; |
| --- | --- |

—

javni naručitelj može zadržati pravo da od ugovaratelja zatraži dodjelu (ili, ako to ugovaratelj ne učini, da sam dodijeli) licence trećim stranama radi upotrebe rezultata za naručitelja (tj. da izvode inovativnu uslugu ili da proizvode inovativni proizvod za naručitelja) prema pravednim, transparentnim, razumnim, razmjernim i/ili nediskriminirajućim uvjetima;

| — | ako ugovaratelj zlouporabi rezultate protivno javnom interesu ili ako ne uspije komercijalno iskoristiti rezultate unutar razumnog i unaprijed dogovorenog razdoblja nakon ugovora, naručitelj može zadržati pravo da, nakon rasprave s ugovarateljem o razlozima za takvo neiskorištavanje, traži od ugovaratelja da prenese na naručitelja vlasništvo nad rezultatima (uključujući prava intelektualnog vlasništva) koji proizlaze iz ugovora (klauzula o opozivu); |
| --- | --- |

—

ako ugovaratelj zlouporabi rezultate protivno javnom interesu ili ako ne uspije komercijalno iskoristiti rezultate unutar razumnog i unaprijed dogovorenog razdoblja nakon ugovora, naručitelj može zadržati pravo da, nakon rasprave s ugovarateljem o razlozima za takvo neiskorištavanje, traži od ugovaratelja da prenese na naručitelja vlasništvo nad rezultatima (uključujući prava intelektualnog vlasništva) koji proizlaze iz ugovora (klauzula o opozivu);

| — | ako se želi šira upotreba rezultata koja se ne ograničava samo na korisnike definirane u ugovoru ili ako je bitna interoperabilnost ili međusobna povezivost s drugim sustavima na tržištu, u ugovoru se može predvidjeti pravo za javnog naručitelja i/ili obveza ugovaratelja da se doprinese standardizaciji (tijekom i/ili nakon ugovora) i/ili da se objave sažeci rezultata (uvijek u dogovoru s ugovarateljem kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita prava intelektualnog vlasništva). |
| --- | --- |

—

ako se želi šira upotreba rezultata koja se ne ograničava samo na korisnike definirane u ugovoru ili ako je bitna interoperabilnost ili međusobna povezivost s drugim sustavima na tržištu, u ugovoru se može predvidjeti pravo za javnog naručitelja i/ili obveza ugovaratelja da se doprinese standardizaciji (tijekom i/ili nakon ugovora) i/ili da se objave sažeci rezultata (uvijek u dogovoru s ugovarateljem kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita prava intelektualnog vlasništva).

Kako bi trebalo postupati s već postojećim pravima intelektualnog vlasništva?

U ugovoru se moraju jasno razlikovati odredbe o intelektualnom vlasništvu koje će se primjenjivati na već postojeće materijale („postojeće intelektualno vlasništvo”) od onih koje će se primjenjivati na novostvorene materijale na temelju ugovora („novostečeno intelektualno vlasništvo”). Ako se vlasništvo nad postojećim i novostečenim pravima intelektualnog vlasništva ustupi ugovaratelju, to mu može omogućiti da optimalno upravlja čitavim nizom postojećih i novostečenih prava te da javnom naručitelju ponudi bolju ukupnu ponudu za prava upotrebe obiju tih vrsta intelektualnog vlasništva. Kako bi se spriječila ovisnost o jednom dobavljaču, može biti bitno i da javni naručitelj zahtijeva od ponuditelja da prijave postojeća prava intelektualnog vlasništva prije dodjele ugovora te da na zahtjev dostave opširnije informacije o tome.

Kako postupiti ako je riječ o prijenosu ugovora?

Ako je identitet ugovaratelja važan (ugovor intuitu personae) ili ako postoje pitanja u vezi sa sigurnošću ili strateškom autonomijom, ugovorom bi se moglo uvesti određena ograničenja u pogledu mogućnosti da ugovaratelj dalje prenese ili izda isključivu licencu za vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom trećoj strani (kao što je treća strana izvan EU-a). U ugovor bi se moglo uključiti i obvezu prethodnog obavješćivanja o namjeri prijenosa ili izdavanja isključive licence, pravo javnog naručitelja da uloži veto ili mehanizme kao što su klauzule o promjeni kontrole.

Na kraju, trebalo bi uzeti u obzir pravila o pravu tržišnog natjecanja (posebice kad je riječ o državnoj potpori, vidjeti poglavlje 5.) kako bi se procijenilo pravnu valjanost predviđenih mehanizama za intelektualno vlasništvo.

Dio II. – Vrsta nabavljenog rezultata i prava intelektualnog vlasništva

Postoji nekoliko različitih vrsta rezultata koje javni naručitelj može nabaviti, a ta vrsta rezultata može utjecati na pristup pravima intelektualnog vlasništva.

Tehnički izumi

Tehnički izumi mogu se zaštititi različitim vrstama prava intelektualnog vlasništva: registriranim pravima intelektualnog vlasništva, kao što su patenti i korisni modeli, te neregistriranim pravima intelektualnog vlasništva, kao što su poslovne tajne.

Kad rezultat poziva na podnošenje ponuda može dovesti do tehničkog izuma, javlja se pitanje je li bolje da javni naručitelj stekne vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom (te štiti, brani i iskorištava izum) ili je bolje ustupiti vlasništvo (i moguću zaštitu, sudska pitanja i upotrebu/tehničko znanje) ugovaratelju.

Odgovor će, među ostalim, ovisiti o razmatranjima javnog interesa i interesa sigurnosti. Ovisit će i o tome namjerava li javni naručitelj biti samo korisnik buduće tehnologije ili se namjerava aktivno uključiti u njezinu upotrebu na tržištu putem sporazumâ o prijenosu tehnologije (primjerice, kao budući tehnički standard). U prvom slučaju možda neće trebati biti vlasnik izuma. Još je jedno bitno pitanje ima li javni naručitelj misiju, znanje te financijske i pravne resurse kako bi zaštitio i branio prava intelektualnog vlasništva povezana s tehničkim izumima. U mnogim slučajevima dobavljači su u boljem položaju od javnih naručitelja da komercijaliziraju izume koji su rezultat javne nabave, osiguraju odgovarajuću zaštitu prava industrijskog vlasništva i obrane prava intelektualnog vlasništva na sudovima.

Ako se donese odluka da se vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom ustupa ugovaratelju, trebalo bi na odgovarajući način razmotriti sljedeće elemente u ugovoru, povrh pitanja spomenutih u dijelu I.:

| — | trebalo bi jasno razlikovati registrirana prava intelektualnog vlasništva, npr. patente i korisne modele, od neregistriranog intelektualnog vlasništva, kao što su poslovne tajne; kad je riječ o tehničkim izumima, u ugovoru bi se trebalo zahtijevati od ugovaratelja da obavijesti javnog naručitelja kada dođe do izuma ako ga ugovaratelj odluči zaštititi registriranim pravima intelektualnog vlasništva i, ako to učini, za koje jurisdikcije. Tako je javni naručitelj uvijek svjestan opsega prava intelektualnog vlasništva koje je osigurao ugovaratelj, a ako to nije dovoljno, javni naručitelj može i dalje tražiti dodatnu zaštitu intelektualnog vlasništva za izume koje ugovaratelj ne odluči zaštititi; |
| --- | --- |

—

trebalo bi jasno razlikovati registrirana prava intelektualnog vlasništva, npr. patente i korisne modele, od neregistriranog intelektualnog vlasništva, kao što su poslovne tajne; kad je riječ o tehničkim izumima, u ugovoru bi se trebalo zahtijevati od ugovaratelja da obavijesti javnog naručitelja kada dođe do izuma ako ga ugovaratelj odluči zaštititi registriranim pravima intelektualnog vlasništva i, ako to učini, za koje jurisdikcije. Tako je javni naručitelj uvijek svjestan opsega prava intelektualnog vlasništva koje je osigurao ugovaratelj, a ako to nije dovoljno, javni naručitelj može i dalje tražiti dodatnu zaštitu intelektualnog vlasništva za izume koje ugovaratelj ne odluči zaštititi;

| — | potrebno je uskladiti potrebe javne uprave da otkriva informacije o novom proizvodu ili usluzi s interesima ugovaratelja da zadrži neke informacije povjerljivima (tehničko znanje, poslovne tajne), osobito prije nego što se dostave zahtjevi za patente, ako se to namjerava učiniti; |
| --- | --- |

—

potrebno je uskladiti potrebe javne uprave da otkriva informacije o novom proizvodu ili usluzi s interesima ugovaratelja da zadrži neke informacije povjerljivima (tehničko znanje, poslovne tajne), osobito prije nego što se dostave zahtjevi za patente, ako se to namjerava učiniti;

| — | mogla bi postojati potreba da ugovaratelj pruži tehničku pomoć, barem u početku; |
| --- | --- |

—

mogla bi postojati potreba da ugovaratelj pruži tehničku pomoć, barem u početku;

| — | u ugovoru bi se trebalo razjasniti ima li javna uprava pravo na buduća poboljšanja izuma i ako je tako, pod kojim uvjetima; |
| --- | --- |

—

u ugovoru bi se trebalo razjasniti ima li javna uprava pravo na buduća poboljšanja izuma i ako je tako, pod kojim uvjetima;

| — | kad je riječ o drugoj imovini intelektualnog vlasništva, licenca za javnu upravu trebala bi biti dovoljno široka da obuhvati trenutačne i buduće potrebe uprave, npr. pravo na izmjenu izuma, pravo na to da ovlasti neke druge javne uprave da se koriste izumom i pravo na dobivanje tehničkih informacija. |
| --- | --- |

—

kad je riječ o drugoj imovini intelektualnog vlasništva, licenca za javnu upravu trebala bi biti dovoljno široka da obuhvati trenutačne i buduće potrebe uprave, npr. pravo na izmjenu izuma, pravo na to da ovlasti neke druge javne uprave da se koriste izumom i pravo na dobivanje tehničkih informacija.

Softver

Kad je rezultat poziva na podnošenje ponuda softver koji će se posebno razviti za javnog naručitelja (pod pretpostavkom da takav softver još nije dostupan na tržištu), potrebno je razmotriti treba li javnom naručitelju vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom u njemu ili mu je potrebna samo licenca. U tom kontekstu valja spomenuti da se na temelju Direktive EU-a o pravnoj zaštiti računalnih programa (2) dodjeljuje niz minimalnih prava zakonitim korisnicima koja se ne mogu poništiti ugovorom; stoga će javni naručitelj uživati ta prava, ali to u većini slučajeva neće biti dovoljno da se zadovolje njegove potrebe.

Direktiva o otvorenim podatcima (3) ne primjenjuje se na softver, što znači da ga države članice nisu obvezne staviti na raspolaganje kao softver otvorenog koda, čak i ako imaju prava intelektualnog vlasništva na njega. Međutim, tom se direktivom omogućuje državama članicama da odluče hoće li uključiti softver u područje primjene svojeg nacionalnog provedbenog zakonodavstva (4).

Zahtijevanje vlasništva nad intelektualnim vlasništvom može biti opravdano na raznim osnovama, primjerice:

| — | ako je cilj učiniti softver dostupnim kao „softver otvorenog koda” za sve (među ostalim i s izvornim kodovima), u praksi će biti nužno predvidjeti da ugovaratelj prenese vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom novostvorenog softvera javnom naručitelju. Primjerice, to može biti slučaj ako javni naručitelj želi osigurati transparentnost softvera ili kako bi se potaknuli doprinosi zajednice. U načelu bi druga mogućnost mogla biti da se intelektualno vlasništvo ustupi ugovaratelju, no da ga se obveže na to da licencira softver kao softver otvorenog koda (iako će time izgubiti mogućnost da ostvaruje prihod od licenciranja); |
| --- | --- |

—

ako je cilj učiniti softver dostupnim kao „softver otvorenog koda” za sve (među ostalim i s izvornim kodovima), u praksi će biti nužno predvidjeti da ugovaratelj prenese vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom novostvorenog softvera javnom naručitelju. Primjerice, to može biti slučaj ako javni naručitelj želi osigurati transparentnost softvera ili kako bi se potaknuli doprinosi zajednice. U načelu bi druga mogućnost mogla biti da se intelektualno vlasništvo ustupi ugovaratelju, no da ga se obveže na to da licencira softver kao softver otvorenog koda (iako će time izgubiti mogućnost da ostvaruje prihod od licenciranja);

| — | ako je iz sigurnosnih ili drugih razloga potrebno da softver uopće ne bude dostupan drugim potencijalnim korisnicima, nego da ostane povjerljiv, isto je tako potrebno steći vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom za njega. Druga bi mogućnost mogla biti da se ugovorom obveže ugovaratelja da čuva povjerljivost softvera, iako to može biti teže provesti. |
| --- | --- |

—

ako je iz sigurnosnih ili drugih razloga potrebno da softver uopće ne bude dostupan drugim potencijalnim korisnicima, nego da ostane povjerljiv, isto je tako potrebno steći vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom za njega. Druga bi mogućnost mogla biti da se ugovorom obveže ugovaratelja da čuva povjerljivost softvera, iako to može biti teže provesti.

Logična posljedica stjecanja vlasništva nad intelektualnim vlasništvom softvera jest to da javni naručitelj mora primiti izvorne kodove (i svu korisnu tehničku dokumentaciju) kako bi mogao učinkovito ostvariti svoja prava vlasništva.

Međutim, u mnogim drugim slučajevima može biti privlačnije ustupiti vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom razvojnom inženjeru softvera, čime bi se ujedno ugovaratelju prepustila mogućnost da licencira novi softver drugim klijentima:

| — | logično je da bi financijska ponuda ponuditelja obično trebala biti povoljnija za javnog naručitelja; |
| --- | --- |

—

logično je da bi financijska ponuda ponuditelja obično trebala biti povoljnija za javnog naručitelja;

| — | ako ugovaratelj u tom slučaju može licencirati softver drugim klijentima, ugovaratelj će vjerojatno nastaviti poboljšavati softver i stavljati na raspolaganje ažuriranja i nadogradnje, među ostalim i javnom naručitelju, koji će time ostvariti koristi (možda pod uvjetom da se sklopi sporazum o održavanju). |
| --- | --- |

—

ako ugovaratelj u tom slučaju može licencirati softver drugim klijentima, ugovaratelj će vjerojatno nastaviti poboljšavati softver i stavljati na raspolaganje ažuriranja i nadogradnje, među ostalim i javnom naručitelju, koji će time ostvariti koristi (možda pod uvjetom da se sklopi sporazum o održavanju).

Ako javni naručitelj ustupi vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom ugovaratelju, u ugovoru bi trebalo obratiti posebnu pažnju na sljedeća pitanja:

| — | licenca, u kojoj će se navesti sva prava uprave na upotrebu softvera, trebala bi uključivati sljedeća prava:






  — | pravo na izradu potrebnih kopija za internu distribuciju, arhiviranje, sigurnosno kopiranje, testiranje itd., |
| --- | --- | --- |

—

licenca, u kojoj će se navesti sva prava uprave na upotrebu softvera, trebala bi uključivati sljedeća prava:

—

pravo na izradu potrebnih kopija za internu distribuciju, arhiviranje, sigurnosno kopiranje, testiranje itd.,

| — | pravo na prilagodbu softvera u budućnosti (i za održavanje i ispravljanje pogrešaka) te mogućnost da se takva prilagodba i održavanje eksternaliziraju trećoj strani, |
| --- | --- |

—

pravo na prilagodbu softvera u budućnosti (i za održavanje i ispravljanje pogrešaka) te mogućnost da se takva prilagodba i održavanje eksternaliziraju trećoj strani,

| — | pravo na primanje cjelokupne tehničke dokumentacije i izvornih kodova kako bi se softver mogao učinkovito prilagoditi (i kako naručitelj ne bi bio ovisan o trajnom poslovanju ugovaratelja), |
| --- | --- |

—

pravo na primanje cjelokupne tehničke dokumentacije i izvornih kodova kako bi se softver mogao učinkovito prilagoditi (i kako naručitelj ne bi bio ovisan o trajnom poslovanju ugovaratelja),

| — | pravo da se softver učini dostupnim ugovarateljima i podugovarateljima naručitelja (npr. u slučaju eksternalizacije) za potrebe njihovih zadaća za javnog naručitelja, |
| --- | --- |

—

pravo da se softver učini dostupnim ugovarateljima i podugovarateljima naručitelja (npr. u slučaju eksternalizacije) za potrebe njihovih zadaća za javnog naručitelja,

| — | ovisno o slučaju, pravo javnog naručitelja da učini softver dostupnim nekim drugim javnim institucijama; |
| --- | --- |

—

ovisno o slučaju, pravo javnog naručitelja da učini softver dostupnim nekim drugim javnim institucijama;

| — | međutim, licenca ne bi smjela dopustiti upotrebu softvera u komercijalne svrhe ni dati pravo da se softver učini dostupnim neovlaštenim korisnicima. Štoviše, javnoj upravi trebalo bi biti zabranjeno učiniti softver dostupnim na temelju licence otvorenog koda; |
| --- | --- |

—

međutim, licenca ne bi smjela dopustiti upotrebu softvera u komercijalne svrhe ni dati pravo da se softver učini dostupnim neovlaštenim korisnicima. Štoviše, javnoj upravi trebalo bi biti zabranjeno učiniti softver dostupnim na temelju licence otvorenog koda;

| — | u ugovoru je potrebno navesti trajanje licence (primjerice, ukupno trajanje zaštite autorskih prava) i geografski opseg (primjerice, cijeli svijet). Licenca bi logično trebala biti neisključiva (jer u protivnom ugovaratelj ne bi mogao komercijalizirati softver i licencu za druge klijente); |
| --- | --- |

—

u ugovoru je potrebno navesti trajanje licence (primjerice, ukupno trajanje zaštite autorskih prava) i geografski opseg (primjerice, cijeli svijet). Licenca bi logično trebala biti neisključiva (jer u protivnom ugovaratelj ne bi mogao komercijalizirati softver i licencu za druge klijente);

| — | možda će biti potrebno uvesti i dodatne mehanizme kako bi se izbjegla ovisnost o jednom prodavatelju i kako bi se javnom naručitelju na kraju projekta razvoja omogućilo da bude u potpunosti neovisan o razvojnom inženjeru te da ima mogućnost potpuno preuzeti projekt ili nastaviti s drugim ugovarateljem (takozvani „problem reverzibilnosti”). To može uključivati svu tehničku dokumentaciju o softveru, osposobljavanje internog osoblja, opsežne informacije o postojećim materijalima trećih strana itd.; |
| --- | --- |

—

možda će biti potrebno uvesti i dodatne mehanizme kako bi se izbjegla ovisnost o jednom prodavatelju i kako bi se javnom naručitelju na kraju projekta razvoja omogućilo da bude u potpunosti neovisan o razvojnom inženjeru te da ima mogućnost potpuno preuzeti projekt ili nastaviti s drugim ugovarateljem (takozvani „problem reverzibilnosti”). To može uključivati svu tehničku dokumentaciju o softveru, osposobljavanje internog osoblja, opsežne informacije o postojećim materijalima trećih strana itd.;

| — | povrh licence, može biti korisno imati i ugovor s pružateljem. U najmanju bi ruku trebalo razmotriti pravo na uživanje koristi od ugovarateljeva poboljšanja softvera; |
| --- | --- |

—

povrh licence, može biti korisno imati i ugovor s pružateljem. U najmanju bi ruku trebalo razmotriti pravo na uživanje koristi od ugovarateljeva poboljšanja softvera;

| — | upotreba postojećeg softvera u konačnom rezultatu ili zajedno s tim rezultatom trebala bi se jasno opisati u ugovoru radi jasnoće u pogledu prava na upotrebu (uključujući financijske uvjete) javnog naručitelja za takve postojeće elemente softvera (koji mogu pripadati ugovaratelju ili trećim stranama). |
| --- | --- |

—

upotreba postojećeg softvera u konačnom rezultatu ili zajedno s tim rezultatom trebala bi se jasno opisati u ugovoru radi jasnoće u pogledu prava na upotrebu (uključujući financijske uvjete) javnog naručitelja za takve postojeće elemente softvera (koji mogu pripadati ugovaratelju ili trećim stranama).

Podaci i baze podataka

Kad su rezultati poziva na podnošenje ponuda podaci, skupovi podatka ili baze podataka, javno tijelo trebalo bi posebice obratiti pažnju na to kako postupati s odredbama o intelektualnom vlasništvu u pozivu na podnošenje ponuda.

U mnogim su slučajevima skupovi podataka već dostupni kod postojećeg pružatelja podataka (ili objavljivača podataka). U takvim je slučajevima uobičajen model sporazuma o licenciranju s pružateljem podataka, a Direktiva o otvorenim podatcima neće se primjenjivati na takve skupove podataka. Javno tijelo i dalje bi trebalo nastojati, u granicama pravila o javnoj nabavi, pregovarati i osigurati da su ograničenja koja se obično nameću licencom spojiva s njegovim ciljevima (posebno u pogledu dijeljenja podataka s nekim drugim javnim subjektima s kojima javni naručitelj treba surađivati ili s drugim ugovarateljima koji rade za javnog naručitelja na tekućim ili budućim ugovorima o nabavi).

Kad podaci kao takvi nisu dostupni na tržištu, rezultati ugovora bit će podaci koje najprije treba prikupiti i/ili nova baza podataka koju je potrebno izraditi. U tom se slučaju javlja pitanje treba li javno tijelo steći vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom u pogledu skupova podataka ili ga ustupiti ugovaratelju.

U ovim se Smjernicama preporučuje, kad god je to opravdano, ustupiti vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom ugovaratelju. Međutim, tu preporuku za „ustupanje intelektualnog vlasništva ugovaratelju” iz odjeljka 4.1.7. trebalo bi posebno oprezno upotrebljavati kada su rezultati podaci. Iako će softver obično biti alat za određenu svrhu, podaci se mogu smatrati informacijama za više svrha te bi razmatranja transparentnosti i odgovornosti, kao načela i logika Direktive o otvorenim podatcima (među ostalim o „visokovrijednim skupovima podataka”, vidjeti članak 14. Direktive o otvorenim podatcima), trebali igrati ulogu u odluci o dodjeli intelektualnog vlasništva te mogu dovesti do zahtjeva da se vlasništvo nad podacima (vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom ili drugi mehanizam kontrole) dodijeli javnom naručitelju (5).

Svaki javni naručitelj mora pomno razmotriti želi li učiniti podatke dostupnima kao „otvorene podatke” te mogu postojati različiti razlozi zašto bi javno tijelo moglo željeti to učiniti. U nastavku su navedena dva primjera:

| — | prikupljanje podataka odvija se u kontekstu inicijative politike i ti podaci moraju biti „otvoreni” iz razloga transparentnosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

—

prikupljanje podataka odvija se u kontekstu inicijative politike i ti podaci moraju biti „otvoreni” iz razloga transparentnosti i odgovornosti;

| — | javni naručitelj želi omogućiti privatnim poduzećima, kao što su novoosnovana poduzeća, besplatnu upotrebu podataka kako bi se potaknuo razvoj novih proizvoda i usluga. |
| --- | --- |

—

javni naručitelj želi omogućiti privatnim poduzećima, kao što su novoosnovana poduzeća, besplatnu upotrebu podataka kako bi se potaknuo razvoj novih proizvoda i usluga.

Stoga bi trebalo preispitati treba li naručitelju vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom. U tom kontekstu valja spomenuti da se na temelju Direktive EU-a o bazama podataka (6) dodjeljuje određeni niz minimalnih prava zakonskim korisnicima baza podataka i da je svaka ugovorna odredba koja je u suprotnosti s tim minimalnim pravima ništavna (7). Stoga će javni naručitelj uživati ta prava, ali to u većini slučajeva neće biti dovoljno da se zaštite njegove buduće potrebe.

Ako javni naručitelji odluče ustupiti prava intelektualnog vlasništva ugovaratelju, trebalo bi obratiti pažnju na sljedeće stavke:

| — | time bi se u nekim slučajevima dalo privatnom ugovaratelju jedan oblik monopola nad skupovima podataka te ima situacija u kojima to nije poželjno. Čak i ako je posljedica to da je cijena ugovarateljeve ponude niža (u odnosu na prijenos vlasništva upravi), uprava bi trebala razmotriti je li u toj konkretnoj situaciji takva financijska prednost dovoljan razlog za ustupanje intelektualnog vlasništva ugovaratelju; |
| --- | --- |

—

time bi se u nekim slučajevima dalo privatnom ugovaratelju jedan oblik monopola nad skupovima podataka te ima situacija u kojima to nije poželjno. Čak i ako je posljedica to da je cijena ugovarateljeve ponude niža (u odnosu na prijenos vlasništva upravi), uprava bi trebala razmotriti je li u toj konkretnoj situaciji takva financijska prednost dovoljan razlog za ustupanje intelektualnog vlasništva ugovaratelju;

| — | u određenim se situacijama podaci prikupljaju putem senzora koje je dopušteno postavljati na javne prostore ili infrastrukturu (ceste, željezničke pruge itd.) ili bi se mogli prikupljati samo na osnovu dopuštenja neke uprave (npr. javno-privatna partnerstva, javna poduzeća ili koncesionari u sektoru komunalnih usluga). U svim će takvim slučajevima često biti poželjnije osigurati da podaci budu dostupni kao otvoreni podaci. To bi se moglo dogoditi na inicijativu javne uprave ili kao obveza koja se nameće ugovaratelju; |
| --- | --- |

—

u određenim se situacijama podaci prikupljaju putem senzora koje je dopušteno postavljati na javne prostore ili infrastrukturu (ceste, željezničke pruge itd.) ili bi se mogli prikupljati samo na osnovu dopuštenja neke uprave (npr. javno-privatna partnerstva, javna poduzeća ili koncesionari u sektoru komunalnih usluga). U svim će takvim slučajevima često biti poželjnije osigurati da podaci budu dostupni kao otvoreni podaci. To bi se moglo dogoditi na inicijativu javne uprave ili kao obveza koja se nameće ugovaratelju;

| — | ponekad se može smatrati da su podaci od javnog interesa. U takvim slučajevima, čak i ako stjecanje potpune kontrole nad podacima zahtijeva od uprave da plati veću cijenu ugovaratelju, ta bi cijena mogla biti vrijedna toga, osobito kako bi se potaknulo nove i inovativne primjene i usluge. Uprava bi u protivnom možda morala kasnije ponovno pregovarati o pravu na pristup podacima koje čuva privatno poduzeće, premda se to moglo otpočetka izbjeći tako da se osigura stjecanje vlasništva nad podacima. |
| --- | --- |

—

ponekad se može smatrati da su podaci od javnog interesa. U takvim slučajevima, čak i ako stjecanje potpune kontrole nad podacima zahtijeva od uprave da plati veću cijenu ugovaratelju, ta bi cijena mogla biti vrijedna toga, osobito kako bi se potaknulo nove i inovativne primjene i usluge. Uprava bi u protivnom možda morala kasnije ponovno pregovarati o pravu na pristup podacima koje čuva privatno poduzeće, premda se to moglo otpočetka izbjeći tako da se osigura stjecanje vlasništva nad podacima.

Isto će tako biti situacija u kojima se poziv na podnošenje ponuda neće u najvećoj mjeri odnositi na podatke, nego na novu opremu ili nove usluge te će se podaci proizvoditi/izvoditi kao sporedni proizvod uvođenja nove usluge ili upotrebe nove opreme. I u tom se slučaju pitanje vlasništva naspram licence mora pažljivo sagledati, a trebalo bi u obzir uzeti i prethodno navedena razmatranja.

Studije i dokumenti

Kad je rezultat poziva na podnošenje ponuda studija koja bi se trebala upotrebljavati u kontekstu buduće inicijative politike ili programa ili je njezina namjena procijeniti učinke postojeće politike ili programa, tipično intelektualno vlasništvo koje će se primjenjivati na studiju bit će autorska prava. Ustupanje autorskih prava ugovaratelju značilo bi da će taj ugovaratelj imati pravo odlučiti, među ostalim, kada će se, kako i pod kojim uvjetima studija objaviti.

U tim se slučajevima općenito ne preporučuje ustupiti vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom ugovaratelju. Postoji nekoliko razloga za to:

| — | to javnom naručitelju dalje potpunu slobodu da objavi dokument i omogući njegovu ponovnu upotrebu, za potrebe transparentnosti i odgovornosti, a da se pritom poštuju interes i prava ugovaratelja da se navede kao autor u dokumentu (radi ugleda i prestiža); |
| --- | --- |

—

to javnom naručitelju dalje potpunu slobodu da objavi dokument i omogući njegovu ponovnu upotrebu, za potrebe transparentnosti i odgovornosti, a da se pritom poštuju interes i prava ugovaratelja da se navede kao autor u dokumentu (radi ugleda i prestiža);

| — | ugovaratelj će najčešće biti sveučilište, savjetodavno društvo, odvjetničko društvo ili istraživački centar, a njegov će glavni interes obično biti da se navede kao autor studije (radi ugleda i prestiža). Takav ugovaratelj ponekad nema sposobnosti organizirati objavljivanje studije i često ne može računati na primanje velikog izravnog financijskog prihoda od objave studije – takav prihod obično ionako nije znatan; |
| --- | --- |

—

ugovaratelj će najčešće biti sveučilište, savjetodavno društvo, odvjetničko društvo ili istraživački centar, a njegov će glavni interes obično biti da se navede kao autor studije (radi ugleda i prestiža). Takav ugovaratelj ponekad nema sposobnosti organizirati objavljivanje studije i često ne može računati na primanje velikog izravnog financijskog prihoda od objave studije – takav prihod obično ionako nije znatan;

| — | takvi će dokumenti često imati određenu općenitiju narav, što znači da neće sadržavati detaljnije ili novije tehnološke informacije koje bi same po sebi mogle dovesti do razvoja novih proizvoda ili usluga (primjerice, dokumenti proizvedeni u kontekstu ugovorâ za provedbu ekonomskih ili pravnih studija ili studija politike). |
| --- | --- |

—

takvi će dokumenti često imati određenu općenitiju narav, što znači da neće sadržavati detaljnije ili novije tehnološke informacije koje bi same po sebi mogle dovesti do razvoja novih proizvoda ili usluga (primjerice, dokumenti proizvedeni u kontekstu ugovorâ za provedbu ekonomskih ili pravnih studija ili studija politike).

Iako bi se javni naručitelj stoga trebao pobrinuti da stekne vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom studije, ugovorom se ne bi trebalo nepotrebno ograničiti mogućnost ugovaratelja da se služi iskustvom ili općim ili praktičnim znanjem stečenim tijekom studije (pod uvjetom da to ne podrazumijeva otkrivanje povjerljivih informacija javnog naručitelja) jer je upravo to područje u kojem se mogu očekivati moguće koristi u smislu „inovacije”.

Prethodno navedeno shvaćanje moglo bi se razlikovati za dokumente koji proizlaze iz ugovornih zadataka koji su više tehničke prirode, primjerice izvješće o rezultatima studije izvedivosti za novi tehnički projekt ili tehničku specifikaciju za razvoj prototipa. U tom slučaju, za razliku od dokumenata općenite ili političke prirode, ne radi se samo o autorskim pravima, nego i, što je još važnije, pravima industrijskog vlasništva (npr. patenti, prava na dizajn, poslovne tajne itd.) koja se mogu javiti. U tom bi slučaju javni naručitelj trebao uzeti u obzir razmatranja iz prethodnih odjeljaka o ustupanju vlasništva nad intelektualnim vlasništvom ugovaratelju za potencijalne inovacije opisane u dokumentu (npr. patenti za izume i autorska prava na softver ili baze podataka opisane u dokumentu). Ako je cilj komercijalizacija rezultata opisanih u dokumentu, tada se preporučuje da javni naručitelj prepusti ugovaratelju mogućnost da, ovisno o slučaju, zaštiti prava intelektualnog vlasništva (npr. podnese zahtjev za patent) te bi javni naručitelj trebao razmotriti može li se objaviti dio dokumenta koji nije komercijalno osjetljiv ili osjetljiv u pogledu prava intelektualnog vlasništva.

Javni naručitelj trebao bi razmotriti i to trebaju li mu se dostaviti, uz studiju, i temeljni neobrađeni podaci koji su možda prikupljeni ili proizvedeni u okviru studije te treba li steći vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom nad takvim podacima ili skupovima podataka ili ga može ustupiti ugovaratelju (a da pritom stekne samo pravo na njihovu upotrebu za interne potrebe).

Dizajn, logotipi, kreativni zadaci i komunikacijski materijali

Proizvodi na temelju ugovora koji se sastoje od dizajna, logotipa, žigova ili sličnih prepoznatljivih znakova i komunikacijskih materijala, kao što su zvučne snimke, videozapisi ili materijali za društvene medije te koji su rezultat kreativnog rada dobavljača, isto su tako zaštićeni autorskim pravima.

Kada su rezultati poziva na podnošenje ponuda logotipi, žigovi ili slični prepoznatljivi znakovi ili komunikacijski materijali, nema jakih argumenata prema kojima bi ugovaratelj trebao imati pravo zadržati vlasništvo nad intelektualnim vlasništvom:

| — | javna uprava obično će trebati moći kontrolirati upotrebu tih logotipa, žigova itd. (a upravo je to srž registracije žiga), a to zahtijeva da postane njihov vlasnik; |
| --- | --- |

—

javna uprava obično će trebati moći kontrolirati upotrebu tih logotipa, žigova itd. (a upravo je to srž registracije žiga), a to zahtijeva da postane njihov vlasnik;

| — | što je još važnije, ti rezultati mogu biti veoma kreativni, ali obično se neće smatrati doprinosom „inovaciji”, tako da ustupanje vlasništva nad intelektualnim vlasništvom ugovaratelju ne bi proizvelo koristi koje se inače očekuju od inovacija u smislu društvenog učinka, otvaranja novih radnih mjesta itd. |
| --- | --- |

—

što je još važnije, ti rezultati mogu biti veoma kreativni, ali obično se neće smatrati doprinosom „inovaciji”, tako da ustupanje vlasništva nad intelektualnim vlasništvom ugovaratelju ne bi proizvelo koristi koje se inače očekuju od inovacija u smislu društvenog učinka, otvaranja novih radnih mjesta itd.

---

(1)  Ta su dodatna prava uključena u standardne postupke pretkomercijalne nabave koje financira EU. Dodatne informacije: http://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/gm/h2020-guide-pcp-procurement-docs_en.docx

(2)  Direktiva 2009/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o pravnoj zaštiti računalnih programa (kodificirana verzija) (SL L 111, 5.5.2009., str. 16.).

(3)  Direktiva (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o otvorenim podatcima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 172, 26.6.2019., str. 56.).

(4)  Primjerice, Francuska primjenjuje logiku Direktive o otvorenim podatcima na softver. https://www.data.gouv.fr/en/.

(5)  U ovom se dokumentu upućivanja na „vlasništvo nad podacima” ne bi trebala tumačiti u strogom smislu „pravnog vlasništva”, nego radije kao skup ovlasti koji omogućuje kontrolu iskorištavanja i upotrebe podataka.

(6)  Direktiva 96/9/EZ o pravnoj zaštiti baza podataka (SL L 77, 27.3.1996., str. 20.) (poznata i kao Direktiva EU-a o bazama podataka).

(7)  Vidjeti Direktivu EU-a o bazama podataka: članak 15. (obvezujuća priroda određenih odredaba).

---

PRILOG II.

Predlošci pozivnica za dobavljače

Ovi se primjeri pozivnica mogu poslati dobavljačima kako bi ih se informiralo o tome da ih javni naručitelj želi pozvati na sastanak za sudjelovanje tržišta. Uključeni su predlošci za sljedeće:

| A. | sastanak za grupno sudjelovanje, u sklopu kojeg se više dobavljača poziva na jedan zajednički sastanak; |
| --- | --- |

A.

sastanak za grupno sudjelovanje, u sklopu kojeg se više dobavljača poziva na jedan zajednički sastanak;

| B. | sastanak za pojedinačno sudjelovanje, u sklopu kojeg se javni naručitelj pojedinačno sastaje s dobavljačima. |
| --- | --- |

B.

sastanak za pojedinačno sudjelovanje, u sklopu kojeg se javni naručitelj pojedinačno sastaje s dobavljačima.

Bitno je da pozivnica sadržava sve relevantne informacije o tom procesu i o načinu na koji se on uklapa u sveobuhvatni postupak javne nabave.

A.   Sastanak za grupno sudjelovanje – primjer pozivnice

Poštovani...,

[naziv javnog naručitelja]... priprema se na pokretanje natječaja za javnu nabavu za... [općeniti predmet tržišnog/geografskog opsega, na primjer: ugovor o nabavi autobusa za općinu Bukurešt].

S obzirom na to željeli bismo se sastati s predstavnicima dobavljača u tom području kako bismo utvrdili pojedinosti o postupku koji će se provoditi te kako bismo razumjeli poteškoće i potencijal tog tržišta.

Namjeravamo održati grupni sastanak s više dobavljača te vas pozivamo da sudjelujete [unijeti datum i vrijeme] na adresi [unijeti adresu].

Cijenili bismo da prije sastanka dostavite i. podatke za kontakt predstavnika koji će prisustvovati (najviše dvije osobe) te ii. ispunjeni primjerak upitnika priloženog ovoj poruci do [unijeti datum i vrijeme roka za slanje informacija].

Ispunjeni upitnici i sve ostale informacije koje nam dostavite prije sastanka čuvat će se u upravi i smatrat će se povjerljivima. Tijekom sastanka javni naručitelj vodit će bilješke te se komentari i povratne informacije neće moći pripisati određenoj osobi radi zaštite povjerljivosti, osim ako se zahtijeva drukčije.

Unaprijed zahvaljujemo na sudjelovanju u ovom istraživanju tržišta.

Ako imate ikakvih pitanja, slobodno nam se obratite na [unijeti odgovarajuće podatke za kontakt].

S poštovanjem,

...

B.   Sastanak za pojedinačno sudjelovanje – primjer pozivnice

Poštovani...,

[naziv javnog naručitelja]... priprema se na pokretanje natječaja za javnu nabavu za... [općeniti predmet tržišnog/geografskog opsega, na primjer: ugovor o nabavi autobusa za općinu Bukurešt].

S obzirom na to željeli bismo se sastati s predstavnicima dobavljača u tom području kako bismo utvrdili pojedinosti o postupku koji će se provoditi te kako bismo razumjeli poteškoće i potencijal tog tržišta.

Pozivamo vas na sastanak [unijeti datum i vrijeme] na adresi [unijeti adresu] kako bismo detaljnije raspravili o vašim mišljenjima, iskustvima i znanju.

Cijenili bismo da prije sastanka dostavite i. podatke za kontakt predstavnika koji će prisustvovati (najviše dvije osobe) te ii. ispunjeni primjerak upitnika priloženog ovoj poruci do [unijeti datum i vrijeme roka za slanje informacija].

Ispunjeni upitnici i sve ostale informacije koje nam dostavite prije ili tijekom sastanka čuvat će se u upravi i smatrat će se povjerljivima.

Unaprijed zahvaljujemo na sudjelovanju u ovom istraživanju tržišta.

Ako imate ikakvih pitanja, slobodno nam se obratite na [unijeti odgovarajuće podatke za kontakt].

S poštovanjem,

...

---

PRILOG III.

Predložak upitnika za sastanak s dobavljačima (1)

Svrha je ovog predloška upitnika pomoći naručiteljima da steknu uvid u inovativnog dobavljača, možda čak i prije sastanka, uključujući primjerice novoosnovana poduzeća ili inovativne MSP-ove.

Razmjena informacija tijekom razgovora može se podijeliti u sljedeće tri teme.

| — | Tema 1.: utvrđivanje ciljne kategorije: MSP-ovi ili srednja poduzeća, velika poduzeća itd.
  Svrha je tog odjeljka da se odgovarajuće zabilježe glavni podaci o gospodarskim subjektima. |
| --- | --- |

—

Tema 1.: utvrđivanje ciljne kategorije: MSP-ovi ili srednja poduzeća, velika poduzeća itd.

Svrha je tog odjeljka da se odgovarajuće zabilježe glavni podaci o gospodarskim subjektima.

| — | Tema 2.: procjena uključenosti dobavljača u inovacijski ekosustav
  U tom se odjeljku nastoji procijeniti razina uključenosti dobavljača u inovacijski ekosustav. |
| --- | --- |

—

Tema 2.: procjena uključenosti dobavljača u inovacijski ekosustav

U tom se odjeljku nastoji procijeniti razina uključenosti dobavljača u inovacijski ekosustav.

| — | Tema 3.: utvrđivanje stupnja razvijenosti predloženog inovativnog rješenja
  U tom se odjeljku nastoje utvrditi glavna obilježja inovativnog rješenja koje predlaže dobavljač. |
| --- | --- |

—

Tema 3.: utvrđivanje stupnja razvijenosti predloženog inovativnog rješenja

U tom se odjeljku nastoje utvrditi glavna obilježja inovativnog rješenja koje predlaže dobavljač.

| — | Tema 4.: opis inovativnog rješenja
  Taj odjeljak omogućuje naručitelju da utvrdi kojem sektoru pripada predmetna inovacija. |
| --- | --- |

—

Tema 4.: opis inovativnog rješenja

Taj odjeljak omogućuje naručitelju da utvrdi kojem sektoru pripada predmetna inovacija.

| Naziv poduzeća: | |
| --- | --- |
| Internetske stranice poduzeća: | |
| Vrsta inovacije: | |
| Razgovor s dobavljačem







  — | Datum razgovora: |

Naziv poduzeća:

Internetske stranice poduzeća:

Vrsta inovacije:

Razgovor s dobavljačem

—

Datum razgovora:

| — | Naziv naručitelja: |
| --- | --- |

—

Naziv naručitelja:

| — | Ime osobe za kontakt u poduzeću: |
| --- | --- |

—

Ime osobe za kontakt u poduzeću:

| I. – Kategorija poduzeća | Ključni podaci | Napomene |
| --- | --- | --- |
| Godina osnivanja


  Ukupan broj zaposlenih

  Broj zaposlenika koji su inženjeri ili se bave istraživanjem i razvojem
  Broj članova trgovačkog osoblja | | |
| Godišnji promet







  — | N-3 |

I. – Kategorija poduzeća

Ključni podaci

Napomene

Godina osnivanja

Ukupan broj zaposlenih

Broj zaposlenika koji su inženjeri ili se bave istraživanjem i razvojem

Broj članova trgovačkog osoblja

Godišnji promet

—

N-3

| — | N-2 |
| --- | --- |

—

N-2

| — | N-1 |
| --- | --- |

—

N-1

Vrsta poduzeća

| — | Novoosnovano poduzeće |
| --- | --- |

—

Novoosnovano poduzeće

| — | Mikropoduzeće |
| --- | --- |

—

Mikropoduzeće

| — | MSP |
| --- | --- |

—

MSP

| — | Srednje poduzeće |
| --- | --- |

—

Srednje poduzeće

| — | Veliko poduzeće |
| --- | --- |

—

Veliko poduzeće

Identifikacijski broj poduzeća

Adresa sjedišta

Kontakt (ime, prezime i e-adresa)

Voditelj

Službenik za trgovinske odnose, prema potrebi

Postojeće reference

Privatni sektor

Javni sektor

Središnji ured za nabavu (prema potrebi)

Izvozi li poduzeće u:

Europu

Afriku

Aziju

Sjevernu Ameriku

Južnu Ameriku

Oceaniju

| II. – Inovacijski ekosustav | Ključni podaci | Opažanja |
| --- | --- | --- |
| Uključenost u mreže (moguće je odabrati više odgovora)

  Je li poduzeće član (navesti naziv):






  — | konkurentnog klastera |

II. – Inovacijski ekosustav

Ključni podaci

Opažanja

Uključenost u mreže (moguće je odabrati više odgovora)

Je li poduzeće član (navesti naziv):

—

konkurentnog klastera

| — | inkubatora |
| --- | --- |

—

inkubatora

| — | klastera |
| --- | --- |

—

klastera

| — | „fablaba”/živog laboratorija |
| --- | --- |

—

„fablaba”/živog laboratorija

| — | prostora za zajednički rad |
| --- | --- |

—

prostora za zajednički rad

| — | supsidijarnog poduzeća sveučilišta |
| --- | --- |

—

supsidijarnog poduzeća sveučilišta

| — | strukovne organizacije ili sindikata |
| --- | --- |

—

strukovne organizacije ili sindikata

| — | multidisciplinarnog programa za inovacije |
| --- | --- |

—

multidisciplinarnog programa za inovacije

| — | ostalog |
| --- | --- |

—

ostalog

| — | privatnih banaka |
| --- | --- |

—

privatnih banaka

Ostvaruje li poduzeće korist od:

| — | poreznih olakšica – inovacije |
| --- | --- |

—

poreznih olakšica – inovacije

| — | subvencija (od ministarstava ili regija) |
| --- | --- |

—

subvencija (od ministarstava ili regija)

| — | privatnih ulaganja |
| --- | --- |

—

privatnih ulaganja

| — | skupnog financiranja |
| --- | --- |

—

skupnog financiranja

Istraživačko partnerstvo

Ako postoji, navesti naziv

| — | laboratorij |
| --- | --- |

—

laboratorij

| — | sveučilište |
| --- | --- |

—

sveučilište

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Ulaganja u istraživanje i razvoj u odnosu na ukupne izdatke

(prosjek u protekle tri fiskalne godine)

Postoji li interni ured ili odjel za istraživanje

| — | Da (navesti broj članova osoblja) |
| --- | --- |

—

Da (navesti broj članova osoblja)

| — | Ne |
| --- | --- |

—

Ne

Dobivene oznake ili nagrade

| — | Da (navesti broj članova osoblja) |
| --- | --- |

—

Da (navesti broj članova osoblja)

| — | Ne |
| --- | --- |

—

Ne

Prijavljeni (nacionalni i međunarodni) patenti

| — | Da (navesti broj članova osoblja) |
| --- | --- |

—

Da (navesti broj članova osoblja)

Isključiva prava (nadmoćan položaj u odnosu na konkurenciju)

| III. – Obilježja inovacije | Ključni podaci | Opažanja |
| --- | --- | --- |
| Vrsta inovacije
   (2)







  — | Manja |

III. – Obilježja inovacije

Ključni podaci

Opažanja

Vrsta inovacije
   (2)

—

Manja

| — | Postupna |
| --- | --- |

—

Postupna

| — | Disruptivna







  — | Tehnologija |
| --- | --- | --- |

—

Disruptivna

—

Tehnologija

| — | Proizvod |
| --- | --- |

—

Proizvod

| — | Usluge |
| --- | --- |

—

Usluge

| — | Prilagođeno rješenje |
| --- | --- |

—

Prilagođeno rješenje

| — | Postupak ili organizacija |
| --- | --- |

—

Postupak ili organizacija

| — | Marketing |
| --- | --- |

—

Marketing

| — | Poslovni model |
| --- | --- |

—

Poslovni model

| — | Društvena inovacija |
| --- | --- |

—

Društvena inovacija

Stupanj razvijenosti inovacije

Razvijena unutar poduzeća

| — | Uspješan prototip |
| --- | --- |

—

Uspješan prototip

| — | Industrijalizacija |
| --- | --- |

—

Industrijalizacija

| — | Stavlja se na tržište već najmanje dvije godine |
| --- | --- |

—

Stavlja se na tržište već najmanje dvije godine

| — | Distribucija |
| --- | --- |

—

Distribucija

| — | Usluga nakon prodaje |
| --- | --- |

—

Usluga nakon prodaje

Razvijena u okviru vanjskog partnerstva

| — | Uspješan prototip |
| --- | --- |

—

Uspješan prototip

| — | Industrijalizacija |
| --- | --- |

—

Industrijalizacija

| — | Stavlja se na tržište već najmanje dvije godine |
| --- | --- |

—

Stavlja se na tržište već najmanje dvije godine

| — | Distribucija |
| --- | --- |

—

Distribucija

| — | Usluga nakon prodaje |
| --- | --- |

—

Usluga nakon prodaje

Metode industrijalizacije

Partnerstvo s industrijom

| — | Da (navesti broj članova osoblja) |
| --- | --- |

—

Da (navesti broj članova osoblja)

| — | Ne |
| --- | --- |

—

Ne

Planirani razvoj

| — | Prva serija |
| --- | --- |

—

Prva serija

| — | Rokovi |
| --- | --- |

—

Rokovi

| — | Količina |
| --- | --- |

—

Količina

| IV. – Opis inovativnog rješenja |
| --- |
| Informacije koje je dalo poduzeće | |

IV. – Opis inovativnog rješenja

Informacije koje je dalo poduzeće

| V. – Analiza i sinteza (dio rezerviran za naručitelja) | Opažanja |
| --- | --- |
| Potencijal subjekta

  Uključenost u inovacijski ekosustav?


da

ne
  Intenzitet istraživanja i razvoja (više od 15 %)
  Prva referenca

  Potencijal predloženog proizvoda i/ili usluge

  Inovativna priroda rješenja?
  Mogućnosti iskorištavanja?
  Konkurentnost
  Relevantna upotreba | |
| Dokumenti ili informacije koje je dostavilo poduzeće | |
| Referentni dokumenti
  Brošura, opis proizvoda
  Podaci za kontakt | |

V. – Analiza i sinteza (dio rezerviran za naručitelja)

Opažanja

Potencijal subjekta

Uključenost u inovacijski ekosustav?

Image 2
da
Image 3
ne

Intenzitet istraživanja i razvoja (više od 15 %)

Prva referenca

Potencijal predloženog proizvoda i/ili usluge

Inovativna priroda rješenja?

Mogućnosti iskorištavanja?

Konkurentnost

Relevantna upotreba

Dokumenti ili informacije koje je dostavilo poduzeće

Referentni dokumenti

Brošura, opis proizvoda

Podaci za kontakt

| Netaksativan popis područja te proizvoda i usluga u području inovacija |
| --- |
| Informacijska tehnologija i telekomunikacije

  Velika količina podataka (big data)
  Digitalni sektor
  Nove tehnologije
  Računalstvo u oblaku
  Informatička sigurnost
  Sigurnost elektroničkih komponenti
  RFID i održivi razvoj
  Bežična tehnologija
  Internet stvari | |
| Intelektualne usluge, osposobljavanje i komunikacija

  Ozbiljne igre
  Suradnički alati
  Upravljanje dematerijaliziranim dokumentima
  Upravljanje znanjem
  Upravljanje sadržajem
  Distribucija digitalnog sadržaja
  Mediji internetskih usluga
  Mediji 2.0
  Videozapisi | |
| Tehnologija i oprema

  Rasvjeta i povezane tehnologije
  Infracrveno i terahercno snimanje
  Kotlovi za uštedu energije
  Industrijska radna oprema nove generacije
  Tekstil i poljoprivredni resursi
  Optička vlakna
  Inertiranje azbesta
  Automatsko zaustavljanje vozila
  Pomoćne tehnologije za osobe s posebnim potrebama | |
| Zgrade i infrastruktura

  Pristupačnost za osobe s invaliditetom
  Visokokvalitetna zaštita okoliša
  Materijali za uštedu energije
  Digitalno modeliranje
  Robotika | |
| Energetika i okoliš

  Agronomija i poljoprivredna tehnologija
  Ekotehnologija
  Niskougljična tehnologija | |
| Zdravlje i prehrana

  Lijekovi i farmaceutski proizvodi
  Medicinska oprema za bolnice, hospicije itd.
  Bolnička skrb
  Kućna njega pacijenata
  Usluge nutricionističkog savjetovanja | |
| Ekološko mjeriteljstvo

  Gospodarenje energijom za zgrade i opremu Pročišćavanje zraka
  Kvaliteta vode za potrošnju
  Upravljanje potrošnjom energije i tekućina
  Zbrinjavanje otpada | |
| Prijevoz i logistika

  Upravljanje redovima čekanja
  Uredski namještaj
  Rasvjetni uređaji za uštedu energije
  Proizvodi za održavanje
  Poštarina
  Sigurnost | |
| Društveno inovativni procesi, proizvodi i usluge

  Rad danju za službe za čišćenje
  Usluge društvenog povezivanja u velikim organizacijama
  Procesi, proizvodi i usluge za starije osobe i osobe s invaliditetom
  Procesi, proizvodi i usluge za poboljšanje usluge za korisnike
  Komunikacijski procesi, proizvodi i usluge za umrežavanje
  Procesi, proizvodi i usluge za dobrobit na radnom mjestu
  Procesi, proizvodi i usluge socijalne ekonomije i ekonomije solidarnosti | |
| Prilagodba radnih stanica

  Oprema i radne stanice
  Oprema za radne stanice za osoblje s invaliditetom
  Oprema za rad na daljinu
  Oprema za prijenosne radne stanice | |

Netaksativan popis područja te proizvoda i usluga u području inovacija

Informacijska tehnologija i telekomunikacije

Velika količina podataka (big data)

Digitalni sektor

Nove tehnologije

Računalstvo u oblaku

Informatička sigurnost

Sigurnost elektroničkih komponenti

RFID i održivi razvoj

Bežična tehnologija

Internet stvari

Intelektualne usluge, osposobljavanje i komunikacija

Ozbiljne igre

Suradnički alati

Upravljanje dematerijaliziranim dokumentima

Upravljanje znanjem

Upravljanje sadržajem

Distribucija digitalnog sadržaja

Mediji internetskih usluga

Mediji 2.0

Videozapisi

Tehnologija i oprema

Rasvjeta i povezane tehnologije

Infracrveno i terahercno snimanje

Kotlovi za uštedu energije

Industrijska radna oprema nove generacije

Tekstil i poljoprivredni resursi

Optička vlakna

Inertiranje azbesta

Automatsko zaustavljanje vozila

Pomoćne tehnologije za osobe s posebnim potrebama

Zgrade i infrastruktura

Pristupačnost za osobe s invaliditetom

Visokokvalitetna zaštita okoliša

Materijali za uštedu energije

Digitalno modeliranje

Robotika

Energetika i okoliš

Agronomija i poljoprivredna tehnologija

Ekotehnologija

Niskougljična tehnologija

Zdravlje i prehrana

Lijekovi i farmaceutski proizvodi

Medicinska oprema za bolnice, hospicije itd.

Bolnička skrb

Kućna njega pacijenata

Usluge nutricionističkog savjetovanja

Ekološko mjeriteljstvo

Gospodarenje energijom za zgrade i opremu Pročišćavanje zraka

Kvaliteta vode za potrošnju

Upravljanje potrošnjom energije i tekućina

Zbrinjavanje otpada

Prijevoz i logistika

Upravljanje redovima čekanja

Uredski namještaj

Rasvjetni uređaji za uštedu energije

Proizvodi za održavanje

Poštarina

Sigurnost

Društveno inovativni procesi, proizvodi i usluge

Rad danju za službe za čišćenje

Usluge društvenog povezivanja u velikim organizacijama

Procesi, proizvodi i usluge za starije osobe i osobe s invaliditetom

Procesi, proizvodi i usluge za poboljšanje usluge za korisnike

Komunikacijski procesi, proizvodi i usluge za umrežavanje

Procesi, proizvodi i usluge za dobrobit na radnom mjestu

Procesi, proizvodi i usluge socijalne ekonomije i ekonomije solidarnosti

Prilagodba radnih stanica

Oprema i radne stanice

Oprema za radne stanice za osoblje s invaliditetom

Oprema za rad na daljinu

Oprema za prijenosne radne stanice

---

(1)  Ovaj se predložak temelji na onome koji je razvila francuska Uprava za javnu nabavu (Direction des achats de l’Etat – DAE) i koji se može naći u Vodiču o operativnoj nabavi iz ožujka 2019. https://www.economie.gouv.fr/files/files/directions_services/dae/doc/Guide_sourcing.pdf

(2)  Vidjeti definicije na str. 4. ovih Smjernica.

---