# Euroopan unionin C 280/2021

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 280 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta13. heinäkuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 280

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta13. heinäkuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 280/01 | Komission tiedonanto InvestEU-rahastoon liittyvää kestävyysarviointia koskevista teknisistä ohjeista | 1 |

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2021/C 280/01

Komission tiedonanto InvestEU-rahastoon liittyvää kestävyysarviointia koskevista teknisistä ohjeista

1

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 13.7.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/1

---

KOMISSION TIEDONANTO

InvestEU-rahastoon liittyvää kestävyysarviointia koskevista teknisistä ohjeista

(2021/C 280/01)

| VASTUUVAPAUSLAUSEKE:

  Tämän tiedonannon tarkoituksena on antaa teknisiä ohjeita InvestEU-tukea saavien hankkeiden seulontaan ja kestävyysarviointiin InvestEU-ohjelman perustamista koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleen sekä 8 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti.


  Tämän asiakirjan on laatinut komissio JASPERSin tuella ja yhteistyössä potentiaalisten toteutuskumppanien kanssa. Ilmastoulottuvuuden osalta tämä asiakirja on yhdenpitävä julkaisussa ”Technical guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021-2027” olevien teknisten ohjeiden kanssa. Tämä asiakirja myös heijastaa, siinä määrin kuin se on mahdollista ja asiaankuuluvaa, seuraavien kahden tutkimuksen tuloksia: ympäristöasioiden pääosaston toteuttama ”Technical Support Document for Environmental Proofing of Investments under the InvestEU Programme” ja työllisyysasioiden pääosaston toteuttama ”InvestEU Programme: Guidance on social sustainability proofing of investment and financing operations”.


  Kestävyysarviointia koskeva ohjeistus on tarkoitettu käytettäväksi toteutuskumppaneille, rahoituksenvälittäjille ja hankkeiden toteuttajille / rahoituksen lopullisille saajille, jotka osallistuvat InvestEU-rahaston käyttöönottoon. Kestävyysarviointia koskeva ohjeistus voi olla tarkoituksenmukainen myös muiden ohjelmien yhteydessä.


  Ohjeistusta voidaan päivittää asiaankuuluvan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta kertyvien kokemusten valossa. Ohjeistusta voidaan täydentää kansainvälisillä, kansallisilla tai sektorikohtaisilla näkökohdilla tai ohjeilla. |
| --- |

VASTUUVAPAUSLAUSEKE:

Tämän tiedonannon tarkoituksena on antaa teknisiä ohjeita InvestEU-tukea saavien hankkeiden seulontaan ja kestävyysarviointiin InvestEU-ohjelman perustamista koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleen sekä 8 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti.

Tämän asiakirjan on laatinut komissio JASPERSin tuella ja yhteistyössä potentiaalisten toteutuskumppanien kanssa. Ilmastoulottuvuuden osalta tämä asiakirja on yhdenpitävä julkaisussa ”Technical guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021-2027” olevien teknisten ohjeiden kanssa. Tämä asiakirja myös heijastaa, siinä määrin kuin se on mahdollista ja asiaankuuluvaa, seuraavien kahden tutkimuksen tuloksia: ympäristöasioiden pääosaston toteuttama ”Technical Support Document for Environmental Proofing of Investments under the InvestEU Programme” ja työllisyysasioiden pääosaston toteuttama ”InvestEU Programme: Guidance on social sustainability proofing of investment and financing operations”.

Kestävyysarviointia koskeva ohjeistus on tarkoitettu käytettäväksi toteutuskumppaneille, rahoituksenvälittäjille ja hankkeiden toteuttajille / rahoituksen lopullisille saajille, jotka osallistuvat InvestEU-rahaston käyttöönottoon. Kestävyysarviointia koskeva ohjeistus voi olla tarkoituksenmukainen myös muiden ohjelmien yhteydessä.

Ohjeistusta voidaan päivittää asiaankuuluvan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta kertyvien kokemusten valossa. Ohjeistusta voidaan täydentää kansainvälisillä, kansallisilla tai sektorikohtaisilla näkökohdilla tai ohjeilla.

SISÄLLYSLUETTELO

| 1. | JOHDANTO | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Soveltamisala | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Lainsäädännön noudattaminen | 6 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Raja-arvot | 7 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kestävyysarviointia koskeva ohjeistus ja EU:n luokitusjärjestelmän kriteerit | 7 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | Tämän ohjeistuksen väliarviointi ja tarkistaminen | 10 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 2. | SUORIEN RAHOITUSTOIMIEN KESTÄVYYSARVIOINTI | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Yleiset periaatteet ja yleinen arviointia koskeva lähestymistapa | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ilmastoulottuvuus | 12 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Johdanto | 12 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Yleinen lähestymistapa ilmastokestävyyden varmistamiseen | 13 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Lainsäädännön noudattaminen | 15 |
| --- | --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Ilmastokestävyys | 16 |
| --- | --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Ilmastoneutraalius ja ilmastonmuutoksen hillintä | 21 |
| --- | --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Raportointi ja valvonta | 25 |
| --- | --- | --- |

2.2.6

| 2.3 | Ympäristöulottuvuus | 26 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Yleinen lähestymistapa ympäristökestävyyden varmistamiseen | 26 |
| --- | --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Lainsäädännön noudattaminen | 29 |
| --- | --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Ympäristöulottuvuuteen liittyvä InvestEU-seulonta | 33 |
| --- | --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Kestävyysarviointi: lieventäminen, kvantifiointi ja rahallisen arvon määritys | 35 |
| --- | --- | --- |

2.3.4

| 2.3.5 | Positiiviset toimet | 37 |
| --- | --- | --- |

2.3.5

| 2.3.6 | Raportointi ja valvonta | 37 |
| --- | --- | --- |

2.3.6

| 2.4 | Sosiaalinen ulottuvuus | 38 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Yleinen lähestymistapa sosiaaliseen kestävyysarviointiin | 38 |
| --- | --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Sosiaalista ulottuvuutta koskeva lainsäädännön noudattamiskehys | 40 |
| --- | --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Toimien sosiaalisten vaikutusten seulonta | 40 |
| --- | --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Sosiaalisten riskien luokittelu | 44 |
| --- | --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | Sosiaalinen kestävyysarviointi | 47 |
| --- | --- | --- |

2.4.5

| 2.4.6 | Positiiviset toimet | 54 |
| --- | --- | --- |

2.4.6

| 2.4.7 | Raportointi ja valvonta | 56 |
| --- | --- | --- |

2.4.7

| 2.5 | Kolmea ulottuvuutta koskevat horisontaaliset säännökset | 56 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | Hankkeen toteuttajan kapasiteetti | 56 |
| --- | --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Sopimusjärjestelyt | 57 |
| --- | --- | --- |

2.5.2

| 2.6 | Toimien taloudellisten vaikutusten arviointi | 57 |
| --- | --- | --- |

2.6

| 2.6.1 | Taloudellisten vaikutusten arviointimuodot | 58 |
| --- | --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Taloudellisten vaikutusten arvioinnin nykyiset käytännöt | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | InvestEU-rahoitusta koskevat suositukset | 59 |
| --- | --- | --- |

2.6.3

| 2.7 | Yritysrahoitus yleisiin tarkoituksiin | 60 |
| --- | --- | --- |

2.7

| 3. | KESTÄVYYSARVIOINNIN LÄHESTYMISTAPA EPÄSUORISSA RAHOITUSTOIMISSA | 61 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Yleiset arviointivaatimukset | 61 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Rahoituksen tyypit | 62 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Infrastruktuurirahastot | 62 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Muut kuin infrastruktuuriin liittyvät pääoma- tai velkarahastot | 64 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Välitetyt luottojärjestelyt tai muut velkatuotteet, jotka on suunnattu pk-yrityksille, pienille midcap-yrityksille tai muille kelpoisuusehdot täyttäville yhteisöille | 65 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

| 4. | ROOLIT, VASTUUT JA INVESTEU-PROSESSI | 66 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Roolit ja vastuut | 66 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan rooli ja vastuut | 66 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Toteutuskumppanin rooli ja vastuut | 67 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Rahoituksenvälittäjän rooli | 68 |
| --- | --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Investointikomitean rooli | 68 |
| --- | --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Komission rooli | 68 |
| --- | --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Toimivaltaiset viranomaiset | 69 |
| --- | --- | --- |

4.1.6

| 4.2 | InvestEU-prosessi | 69 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1. | Vaatimustenmukaisuustarkastus | 69 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Takuupyyntölomake | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Tulostaulu | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Raportointi komissiolle | 70 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| Liite 1 – | Luettelo lakisääteisistä vaatimuksista | 72 |
| --- | --- | --- |

Liite 1 –

| Liite 2 – | InvestEU-rahaston investointikomitealle toimitettavat tiedot (luku 2) | 76 |
| --- | --- | --- |

Liite 2 –

| Liite 3 – | Arvioinnin tarkistuslistat toteutuskumppaneille kunkin ulottuvuuden kestävyysarviointiin | 79 |
| --- | --- | --- |

Liite 3 –

| Liite 4 – | Muut resurssit ja ohjeasiakirjat, jotka voidaan ottaa huomioon InvestEU-kestävyysarvioinnissa | 108 |
| --- | --- | --- |

Liite 4 –

| Liite 5 – | Sanasto | 111 |
| --- | --- | --- |

Liite 5 –

| Liite 6 – | Lisäohjeita välitettyä rahoitusta varten (luku 3) | 114 |
| --- | --- | --- |

Liite 6 –

1.   JOHDANTO

InvestEU-asetus (1) tuo rahoitus- ja investointitoimien kestävyyden tärkeäksi osaksi päätöksentekoprosessia EU:n takuun käyttöä hyväksyttäessä. Tässä asiakirjassa kestävyys (2) viittaa InvestEU-asetuksen 8 artiklan 5 kohdassa vahvistettuihin kolmeen ulottuvuuteen eli ilmasto-, ympäristö- ja sosiaaliseen ulottuvuuteen.

Jotta voidaan varmistaa, että InvestEU-tukea saavat rahoitus- ja investointitoimet ovat linjassa EU:n laajempien kestävyyssitoumusten kanssa tai edistävät niitä, InvestEU-asetuksessa säädetään ennalta tehtävästä kestävyysarvioinnista, jolla tunnistetaan ja otetaan huomioon toimien mahdollisesti merkittävät vaikutukset (negatiiviset ja positiiviset) kolmeen edellä mainittuun ulottuvuuteen.

Näiden ohjeiden tarkoituksena on auttaa toteutuskumppaneita, rahoituksenvälittäjiä sekä hankkeiden toteuttajia / rahoituksen lopullisia saajia noudattamaan InvestEU-asetuksen kestävyysarviointivaatimuksia. Vaikka tämä ohjeistus on laadittu erityisesti InvestEU-rahastoa varten, sitä voi käyttää laajemmassa yhteydessä mikä tahansa osapuoli (kuten hankkeen toteuttaja, rahoituslaitos tai viranomainen), joka haluaa ottaa kestävyysnäkökulman huomioon toiminnassaan. Tämä ohjeistus on laadittu yhteistyössä mahdollisten toteutuskumppanien kanssa.

Ohjeistus noudattaa periaatteita, jotka koskevat suhteellisuutta, avoimuutta ja tarpeettoman hallinnollisen rasituksen välttämistä. Ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalista ulottuvuutta koskevissa ehdotetuissa lähestymistavoissa huomioidaan näiden alojen nykyiset käytännöt ja erityistarpeet.

Ohjeistus on jäsennelty seuraavasti:

| — | Luvussa 1 määritellään yleinen oikeudellinen kehys ja selvennetään joitakin ohjeistuksessa käytettyjä käsitteitä. |
| --- | --- |

—

Luvussa 1 määritellään yleinen oikeudellinen kehys ja selvennetään joitakin ohjeistuksessa käytettyjä käsitteitä.

| — | Luvussa 2 esitellään lähestymistapa suoraan rahoitettujen toimien kestävyysarviointiin. Tässä luvussa annetaan i) yksityiskohtaiset ohjeet jokaisen kolmen kestävyysulottuvuuden analysointiin ja ii) suosituksia analyysin tulosten sisällyttämisestä hankkeen taloudellisten vaikutusten arviointiin. |
| --- | --- |

—

Luvussa 2 esitellään lähestymistapa suoraan rahoitettujen toimien kestävyysarviointiin. Tässä luvussa annetaan i) yksityiskohtaiset ohjeet jokaisen kolmen kestävyysulottuvuuden analysointiin ja ii) suosituksia analyysin tulosten sisällyttämisestä hankkeen taloudellisten vaikutusten arviointiin.

| — | Luvussa 3 annetaan ohjeita, jotka koskevat epäsuorasti rahoitettuihin transaktioihin liittyviä kestävyysarvioinnin näkökohtia. Tämä ohjeistus perustuu eri rahoitustyyppeihin ja sovellettaviin vaatimuksiin ottaen huomioon niiden erityispiirteet. |
| --- | --- |

—

Luvussa 3 annetaan ohjeita, jotka koskevat epäsuorasti rahoitettuihin transaktioihin liittyviä kestävyysarvioinnin näkökohtia. Tämä ohjeistus perustuu eri rahoitustyyppeihin ja sovellettaviin vaatimuksiin ottaen huomioon niiden erityispiirteet.

| — | Luvussa 4 kuvataan mukana olevien eri toimijoiden roolit ja vastuut ja annetaan tietoja siitä, miten kestävyysarviointi voitaisiin yhtenäistää yleisten InvestEU-prosessien kanssa. |
| --- | --- |

—

Luvussa 4 kuvataan mukana olevien eri toimijoiden roolit ja vastuut ja annetaan tietoja siitä, miten kestävyysarviointi voitaisiin yhtenäistää yleisten InvestEU-prosessien kanssa.

| — | Liitteet sisältävät tarkistuslistoja, jotka on laadittu toteutuskumppanien ja hankkeiden toteuttajien tueksi kestävyysarvioinnissa, sekä yhteenvedon muista saatavilla olevista resursseista. |
| --- | --- |

—

Liitteet sisältävät tarkistuslistoja, jotka on laadittu toteutuskumppanien ja hankkeiden toteuttajien tueksi kestävyysarvioinnissa, sekä yhteenvedon muista saatavilla olevista resursseista.

1.1   Soveltamisala

Rahoitus- ja investointitoimien kestävyysnäkökohdat on arvioitava kaikkien InvestEU-rahaston politiikkaikkunoiden puitteissa. Tarvitaan kuitenkin joitakin erotteluja toimien ja ikkunoiden välillä suhteellisuusperiaatteen varmistamiseksi ja tarpeettoman hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi. InvestEU-asetuksen 8 artiklan 5 ja 6 kohdassa vahvistetaan asiaa koskevat kestävyysarviointivaatimukset.

InvestEU-asetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti tietyn raja-arvon (määritelty tässä ohjeistuksessa jäljempänä kohdassa 1.3) ylittäville InvestEU-tukea hakeville rahoitus- ja investointitoimille (”toimet”) on ensimmäiseksi tehtävä InvestEU-seulonta (3). Seulonnan avulla toteutuskumppanit voivat määritellä, onko toimilla ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalisia vaikutuksia (negatiivisia ja positiivisia).

Jos InvestEU-seulonnan tuloksena toteutuskumppani katsoo, että toimella on merkittävä vaikutus johonkin mainituista kolmesta ulottuvuudesta, toimelle on tehtävä kestävyysarviointi. Arvioinnin laajuus riippuu InvestEU-seulonnan tuloksesta ja voi käsittää yhden tai useamman ulottuvuuden. Arvioinnin tarkoituksena on minimoida toimen haittavaikutukset mihin tahansa kolmesta ulottuvuudesta ja maksimoida sen hyödyt.

Näissä ohjeissa hankkeella tarkoitetaan investointia aineelliseen omaisuuteen ja/tai toimintaan, jonka laajuus ja tavoitteet on selkeästi määritelty, kuten i) infrastruktuuriin; ii) laitteiden, koneiden tai muun käyttöomaisuuden hankintaan; iii) teknologian kehittämiseen; iv) tiettyyn tutkimukseen, digitalisaatio- ja/tai innovointitoimintaan tai v) energiatehokkuuden parantamiseen. Seulonnan ja kestävyysarvioinnin kohteina on oltava hanke ja sen vaikutukset.

Yleisessä rahoituksessa (kuten yleisiin tarkoituksiin myönnettävässä yritysrahoituksessa) tai suorissa pääomainvestoinneissa arvioinnin kohteena on i) rahoituksen lopullisen saajan yleinen lähestymistapa kestävyysnäkökohtien yhdistämiseen prosesseihinsa; ja ii) rahoituksen lopullisen saajan valmius puuttua toimintaansa liittyviin tekijöihin ja siitä johtuviin vaikutuksiin.

1.2   Lainsäädännön noudattaminen

InvestEU-rahastosta tuettavien toimien on kokoon katsomatta ja riippumatta siitä, onko kestävyysarviointi tehty vai ei, noudatettava asiaankuuluvaa EU:n ja kansallisen tason lainsäädäntöä. Tähän kuuluvat sovellettavan ympäristö-, sosiaali- ja työlainsäädännön velvoitteet, jotka on vahvistettu unionin ja kansallisen tason lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (4) liitteessä X luetelluissa kansainvälisissä sosiaali- ja ympäristösopimuksissa.

Toteutuskumppanin (tai epäsuoran rahoituksen tapauksessa rahoituksenvälittäjän) on tunnistettava toimea koskevat olennaiset lakisääteiset vaatimukset (5) ja varmistettava (6) ympäristö- ja sosiaalilainsäädännön sekä -asetusten noudattaminen.

InvestEU-asetuksen tarkoituksissa tehtävä kestävyysarviointi ei korvaa EU:n ja kansallisen tason lainsäädännöstä johtuvien lakisääteisten vaatimusten noudattamistarkastusta. EU:n ja kansallisen tason lainsäädännön nojalla tehtävistä arvioinneista saadaan tarvittavat pohjatiedot (eli arviot peruspäästöistä, kuvaukset hankkeen todennäköisistä merkittävistä vaikutuksista, positiivisista vaikutuksista yms.), joita voidaan käyttää kestävyysarvioinnissa, jos tarpeen. Kestävyysarvioinnissa tunnistetaan mahdolliset jäännösvaikutukset. Siinä myös kvantifioidaan suureksi ja/tai kohtalaiseksi riskiksi arvioidut jäännösvaikutukset ja, mahdollisuuksien mukaan, määritetään niiden rahallinen arvo. Tämän jälkeen kestävyysarvioinnissa tarkastellaan mahdollisia jäännösvaikutuksia hankkeen taloudellisten vaikutusten arvioinnin yhteydessä yhdessä hankkeen positiivisista vaikutuksista koituvien odotettujen hyötyjen kanssa. Tämä on kestävyysarvioinnin todellinen lisäarvo, joka ulottuu lakisääteisten vaatimusten noudattamista pidemmälle.

Lainsäätäjät ovat eksplisiittisesti vaatineet, että toteutuskumppanit toteuttavat InvestEU-rahaston mukaisen investointien kestävyysarvioinnin. Tämä viittaa ”riman nostamiseen” ja menee pidemmälle kuin pelkkä voimassa olevan lainsäädännön noudattamisen. Lainsäätäjät antavat tähän liittyvää ohjeistusta InvestEU-asetuksessa. Esimerkiksi joissakin johdanto-osan kappaleissa viitataan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin (7), Pariisin sopimukseen (8) ja Yhdistyneiden Kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteisiin (9) sekä Maailman talousfoorumin vuoden 2018 raporttiin maailmanlaajuisista riskeistä (10). InvestEU-asetuksen 8 artiklan 5 kohdassa todetaan, että hankkeita, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden kanssa, ei voida tukea InvestEU-rahastosta. Lisäksi InvestEU-asetuksen 8 artiklan 6 kohdassa viitataan ilmastonmuutokseen liittyvän haavoittuvuuden ja riskien arviointiin, jotta voidaan ottaa huomioon ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja ilmastokestävyys, kasvihuonekaasupäästöjen kustannukset, kokonaisvaikutus luontopääoman tärkeimpiin komponentteihin ja hankkeiden sosiaaliset vaikutukset sekä tunnistaa hankkeet, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden kanssa.

1.3   Raja-arvot

Suhteellisuusperiaatteen ja InvestEU-asetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti toimet, jotka ovat määritettyä raja-arvoa pienemmät, vapautetaan seulonta- ja kestävyysarviointivaatimuksesta. Raja-arvo koskee erityisesti InvestEU-kestävyysarviointia, eikä se millään tavoin korvaa lakisääteisiä velvoitteita, joita hankkeen kehittäjille aiheutuu ympäristövaikutusten arviointia koskevasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä 2011/92/EU (11) (jäljempänä ’YVA-direktiivi’) tai muusta sovellettavasta EU:n tai kansallisen tason lainsäädännöstä.

Nykyisen käytännön ja infrastruktuurihankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista ja kestävyysarvioinnista kertyneiden kokemusten perusteella raja-arvot, joiden alittuessa kestävyysarviointia ei vaadita, määritellään seuraavien kahden kohdan mukaisesti:

| i) | Suoraan rahoitettavat toimet:







  a. | (Investointi)hankkeiden osalta investoinnin kokonaiskustannusten perusteella raja-arvo on 10 miljoonaa euroa (12). |
| --- | --- | --- |

i)

Suoraan rahoitettavat toimet:

a.

(Investointi)hankkeiden osalta investoinnin kokonaiskustannusten perusteella raja-arvo on 10 miljoonaa euroa (12).

| b. | Yleisiin tarkoituksiin myönnettävän yritysrahoituksen tai suorien pääomainvestointien osalta ja perustuen kokonaisrahoitukseen, jota toteutuskumppani antaa rahoituksen lopulliselle saajalle, raja-arvo on 10 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

b.

Yleisiin tarkoituksiin myönnettävän yritysrahoituksen tai suorien pääomainvestointien osalta ja perustuen kokonaisrahoitukseen, jota toteutuskumppani antaa rahoituksen lopulliselle saajalle, raja-arvo on 10 miljoonaa euroa.

| ii) | Välitystoimet:







  a. | Infrastruktuurirahastojen osalta asianomaisia hankkeita koskee sama raja-arvo kuin suoraan rahoitettuja toimia. Hankkeen kokonaisinvestointikustannusten perusteella raja-arvo on 10 miljoonaa euroa. |
| --- | --- | --- |

ii)

Välitystoimet:

a.

Infrastruktuurirahastojen osalta asianomaisia hankkeita koskee sama raja-arvo kuin suoraan rahoitettuja toimia. Hankkeen kokonaisinvestointikustannusten perusteella raja-arvo on 10 miljoonaa euroa.

| b. | Pk-yritysten, pienten midcap-yritysten ja muiden kelpoisuusehdot täyttävien yritysten rahoitukselle ei tarvita seulontaa tai täydellistä kestävyysarviointia (13). Tällöin sovelletaan kuitenkin yksinkertaistettua kestävyysarviointia ja erityisiä suojatoimia, joilla varmistetaan EU:n sitoumusten noudattamisen vähimmäistaso mutta pyritään kuitenkin välttämään ylikuormittamasta pieniä taloudellisia toimijoita monimutkaisilla vaatimuksilla. Välitettyä rahoitusta koskeva kestävyysarvioinnin lähestymistapa on selostettu tämän ohjeistuksen 3 luvussa. |
| --- | --- |

b.

Pk-yritysten, pienten midcap-yritysten ja muiden kelpoisuusehdot täyttävien yritysten rahoitukselle ei tarvita seulontaa tai täydellistä kestävyysarviointia (13). Tällöin sovelletaan kuitenkin yksinkertaistettua kestävyysarviointia ja erityisiä suojatoimia, joilla varmistetaan EU:n sitoumusten noudattamisen vähimmäistaso mutta pyritään kuitenkin välttämään ylikuormittamasta pieniä taloudellisia toimijoita monimutkaisilla vaatimuksilla. Välitettyä rahoitusta koskeva kestävyysarvioinnin lähestymistapa on selostettu tämän ohjeistuksen 3 luvussa.

1.4   Kestävyysarviointia koskeva ohjeistus ja EU:n luokitusjärjestelmän (14)
  kriteerit

InvestEU-asetukseen sisältyvän kestävyysarviointivaatimuksen tavoitteena on kannustaa ja palkita hankkeita, joilla on positiivisia ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia, sekä vähentää hankkeiden negatiivisia vaikutuksia. Kestävyysarvioinnin avulla voidaan i) määrittää hankkeen vaikutukset; ii) ottaa käyttöön vaikutusten lieventämistoimenpiteitä; ja iii) mahdollisuuksien mukaan kartoittaa mahdollisuuksia parantaa hankkeen kestävyyttä.

EU:n luokitusjärjestelmällä voidaan luokitella tietty taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestäväksi (eli sellaiseksi, joka edistää merkittävästi ainakin yhtä luokitusjärjestelmässä määritellyistä kuudesta ympäristötavoitteesta (15), ei aiheuta merkittävää haittaa millekään muista viidestä ympäristötavoitteesta ja noudattaa sosiaalisia vähimmäissuojatoimia). Tämä luokitus voidaan huomioida kestävyysarvioinnissa, ja näin positiiviset ja negatiiviset vaikutukset voidaan määritellä perusteellisemmin (yksityiskohtaisemmin). Tästä syystä EU:n luokitusjärjestelmän teknisiä arviointikriteereitä, mukaan lukien ”ei merkittävää haittaa” -periaate, käytetään tarkoituksenmukaisesti niiden tultua voimaan, tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan, koko seulonta- ja arviointiprosessin ajan.

On kuitenkin huomattava, että InvestEU-rahasto kattaa laajemman investointien tukikelpoisuuskirjon kuin EU:n luokitusjärjestelmän kattama taloudellinen toiminta. Lisäksi InvestEU:n tavoitteena on tasapainotettu lähestymistapa EU:n politiikan eri painopisteisiin, joista kaikilla ei välttämättä ole vahvaa kestävyyspotentiaalia, kun taas EU:n luokitusjärjestelmässä määritellään toimet, jotka merkittävästi edistävät ensisijaisesti ympäristötavoitteiden saavuttamista.

Ei merkittävää haittaa -kriteerit

Jotta voidaan varmistaa, ettei hankkeista aiheudu merkittävää haittaa EU:n luokitusjärjestelmässä määritetyille ympäristötavoitteille, lähtökohtana on asiaankuuluvan EU:n ympäristölainsäädännön noudattaminen. Lisäksi edellytetään asiaankuuluvan kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamista sekä hankkeiden rakentamis- ja toimintavaiheen ympäristölupia, mukaan lukien ne, jotka yksilöidään EU:n luokitusjärjestelmän ei merkittävää haittaa -kriteereissä. InvestEU-asetuksen ja tämän ohjeistuksen määräykset huomioon ottaen lainsäädännön noudattaminen on InvestEU-tuen saannin edellytys kaikille rahoitus- tai investointitoimille.

Muita ei merkittävää haittaa -kriteerejä, jotka eivät viittaa ympäristölainsäädäntöön, on niiden voimaan tultua käytettävä viitteenä lieventämistoimia ehdotettaessa tai yksilöitäessä ilmastotavoitteiden kanssa ristiriidassa olevia hankkeita, siinä määrin kuin se on mahdollista ja parhaiden edellytysten mukaan, tapauksissa, joissa arviointi vaaditaan tämän ohjeistuksen mukaisesti (sekä suorassa että epäsuorassa rahoituksessa, kuten on tarkemmin selostettu luvuissa 2 ja 3).

Käytännössä tällöin olisi noudatettava seuraavia vaiheita:

| 1. | InvestEU-seulonnan perusteella toteutuskumppani määrittelee, tarvitaanko kestävyysarviointi tietylle kriteerille/ulottuvuudelle. |
| --- | --- |

1.

InvestEU-seulonnan perusteella toteutuskumppani määrittelee, tarvitaanko kestävyysarviointi tietylle kriteerille/ulottuvuudelle.

| 2. | Tarkistetaan, kuuluuko toiminta EU:n luokitusjärjestelmän (16) piiriin. |
| --- | --- |

2.

Tarkistetaan, kuuluuko toiminta EU:n luokitusjärjestelmän (16) piiriin.

| 3. | Tarkistetaan, onko toiminnalle ei merkittävää haittaa -kriteerejä. |
| --- | --- |

3.

Tarkistetaan, onko toiminnalle ei merkittävää haittaa -kriteerejä.

| 4. | Ei merkittävää haittaa -kriteerien perusteella ja parhaan kyvyn mukaan ehdotetaan täydentäviä lieventämistoimenpiteitä, jos tarpeen. |
| --- | --- |

4.

Ei merkittävää haittaa -kriteerien perusteella ja parhaan kyvyn mukaan ehdotetaan täydentäviä lieventämistoimenpiteitä, jos tarpeen.

Kaikkien InvestEU:n rahoitus- ja investointitoimien (17), niin suorassa kuin epäsuorassakin rahoituksessa, on täytettävä jäljempänä esitetyt neljä ehtoa, jotka perustuvat ei merkittävää haittaa -kriteereihin ja liittyvät ilmastonmuutoksen hillintään ja sosiaalisiin vähimmäissuojatoimiin, ja niistä on käytävä selvästi ilmi, että ne eivät muuta InvestEU-ohjelman yleisiä tukikelpoisuuskriteerejä, jotka on määritelty InvestEU-asetuksessa ja investointisuuntaviivoissa. Kyseiset neljä ehtoa on lueteltu jäljempänä:

| — | Hankkeissa, joiden toimialana on biojätteen anaerobinen mädätys, kaatopaikkakaasujen talteenotto ja hyödyntäminen, tarvitaan valvontasuunnitelma laitoksessa tapahtuvien metaanivuotojen varalta. |
| --- | --- |

—

Hankkeissa, joiden toimialana on biojätteen anaerobinen mädätys, kaatopaikkakaasujen talteenotto ja hyödyntäminen, tarvitaan valvontasuunnitelma laitoksessa tapahtuvien metaanivuotojen varalta.

| — | Hankkeissa, joiden toimialana on hiilidioksidin kuljetus ja hiilidioksidin pysyvä geologinen varastointi, tarvitaan valvontasuunnitelma, joka on linjassa CCS-direktiivin 2009/31/EY (18) ja päästökauppadirektiivin (EU) 2018/410 (19) säännösten kanssa. |
| --- | --- |

—

Hankkeissa, joiden toimialana on hiilidioksidin kuljetus ja hiilidioksidin pysyvä geologinen varastointi, tarvitaan valvontasuunnitelma, joka on linjassa CCS-direktiivin 2009/31/EY (18) ja päästökauppadirektiivin (EU) 2018/410 (19) säännösten kanssa.

| — | Hankkeissa, joiden toimialana on rautateiden tavarakuljetus; sisävesiliikenteen tavarakuljetus; sisävesiliikenteen henkilö- ja tavarakuljetuksen jälkiasennus; meri- ja rannikkovesiliikenteen tavarakuljetus; tieliikenteen tavarakuljetus – Invest-EU-tukea ei tule myöntää sellaisten alusten, ajoneuvojen tai kaluston rahoitukseen, jotka on nimenomaisesti tarkoitettu (20) fossiilisten polttoaineiden kuljetukseen (kuten hiilikaivoskalustolle tai öljytankkereille). |
| --- | --- |

—

Hankkeissa, joiden toimialana on rautateiden tavarakuljetus; sisävesiliikenteen tavarakuljetus; sisävesiliikenteen henkilö- ja tavarakuljetuksen jälkiasennus; meri- ja rannikkovesiliikenteen tavarakuljetus; tieliikenteen tavarakuljetus – Invest-EU-tukea ei tule myöntää sellaisten alusten, ajoneuvojen tai kaluston rahoitukseen, jotka on nimenomaisesti tarkoitettu (20) fossiilisten polttoaineiden kuljetukseen (kuten hiilikaivoskalustolle tai öljytankkereille).

| — | Luokitusjärjestelmän 18 artiklassa selostettujen sosiaalisten vähimmäissuojatoimien (21) noudattaminen. Kyseiset vähimmäissuojatoimet eivät rajoita sellaisten – tarvittaessa – tiukempien työelämä-, terveys- ja turvallisuusvaatimusten sekä sosiaalista kestävyyttä koskevien vaatimusten soveltamista, jotka on määritetty unionin lainsäädännössä.
  Toteutuskumppanien/rahoituksenvälittäjien on erityisesti pyydettävä hankkeen toteuttajaa / rahoituksen lopullista saajaa vahvistamaan oman toimintansa osalta, että (22):






  1. | Hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla on käytössä toiminnan luonteeseen ja laajuuteen sekä mahdollisiin ympäristö- ja sosiaalisiin riskeihin ja vaikutuksiin nähden oikeasuhteiset tehokkaat toimenpiteet, jotka varmistavat:






  a. | sosiaalisten oikeuksien kunnioittamisen eli EU:n lainsäädännössä vahvistettujen sosiaalisten oikeuksien loukkaamisen välttämisen sekä toiminnan vuoksi ihmisoikeuksiin kohdistuviin riskeihin ja haittavaikutuksiin puuttumisen: |
| --- | --- | --- | --- |

—

Luokitusjärjestelmän 18 artiklassa selostettujen sosiaalisten vähimmäissuojatoimien (21) noudattaminen. Kyseiset vähimmäissuojatoimet eivät rajoita sellaisten – tarvittaessa – tiukempien työelämä-, terveys- ja turvallisuusvaatimusten sekä sosiaalista kestävyyttä koskevien vaatimusten soveltamista, jotka on määritetty unionin lainsäädännössä.

Toteutuskumppanien/rahoituksenvälittäjien on erityisesti pyydettävä hankkeen toteuttajaa / rahoituksen lopullista saajaa vahvistamaan oman toimintansa osalta, että (22):

1.

Hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla on käytössä toiminnan luonteeseen ja laajuuteen sekä mahdollisiin ympäristö- ja sosiaalisiin riskeihin ja vaikutuksiin nähden oikeasuhteiset tehokkaat toimenpiteet, jotka varmistavat:

a.

sosiaalisten oikeuksien kunnioittamisen eli EU:n lainsäädännössä vahvistettujen sosiaalisten oikeuksien loukkaamisen välttämisen sekä toiminnan vuoksi ihmisoikeuksiin kohdistuviin riskeihin ja haittavaikutuksiin puuttumisen:

| b. | sidosryhmien mielekkään osallistamisen (23), mukaan lukien tarkoituksenmukaisen mekanismin, jolla valituksia otetaan vastaan ja ne käsitellään asiaankuuluvan lainsäädännön edellyttämällä tavalla. |
| --- | --- |

b.

sidosryhmien mielekkään osallistamisen (23), mukaan lukien tarkoituksenmukaisen mekanismin, jolla valituksia otetaan vastaan ja ne käsitellään asiaankuuluvan lainsäädännön edellyttämällä tavalla.

| 2. | Sen hanketyöntekijät (24):






  a. | eivät joudu pakko- tai lapsityön uhreiksi; |
| --- | --- | --- |

2.

Sen hanketyöntekijät (24):

a.

eivät joudu pakko- tai lapsityön uhreiksi;

| b. | nauttivat yhtäläistä kohtelua ja tasaveroisia mahdollisuuksia (sama palkka samanarvoisesta työstä sekä miehille että naisille); |
| --- | --- |

b.

nauttivat yhtäläistä kohtelua ja tasaveroisia mahdollisuuksia (sama palkka samanarvoisesta työstä sekä miehille että naisille);

| c. | eivät joudu kokemaan rotuun, ihonväriin, sukupuoleen, uskontoon, poliittisiin mielipiteisiin, kansalliseen syntyperään tai sosiaaliseen taustaan perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

c.

eivät joudu kokemaan rotuun, ihonväriin, sukupuoleen, uskontoon, poliittisiin mielipiteisiin, kansalliseen syntyperään tai sosiaaliseen taustaan perustuvaa syrjintää;

| d. | voivat vapaasti yhdistyä (muodostaa ammattiyhdistyksiä ja liittyä sellaisten jäseniksi) ja käyttää ammatillista järjestäytymisoikeutta (järjestää lakkoja); ja |
| --- | --- |

d.

voivat vapaasti yhdistyä (muodostaa ammattiyhdistyksiä ja liittyä sellaisten jäseniksi) ja käyttää ammatillista järjestäytymisoikeutta (järjestää lakkoja); ja

| e. | ovat oikeutettuja käymään työehtosopimusneuvotteluja. |
| --- | --- |

e.

ovat oikeutettuja käymään työehtosopimusneuvotteluja.

1.5   Tämän ohjeistuksen väliarviointi ja tarkistaminen

InvestEU-asetuksen 29 artiklassa säädetään, että komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 30. syyskuuta 2024 mennessä riippumattoman väliarviointikertomuksen InvestEU-ohjelmasta. Arvioinnissa on käsiteltävä myös kestävyysarvioinnin soveltamista. Arvioinnin tulosten perusteella ja ottaen huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys, kun EU:n luokitusjärjestelmä (25) ja päivitetty muiden kuin taloudellisten tietojen raportointia koskeva direktiivi (26) ovat tulleet voimaan, tässä ohjeistuksessa kuvattuja vaatimuksia voidaan ajan mittaan muokata (sekä suoran että epäsuoran rahoituksen osalta).

Siksi on erittäin suositeltavaa, että sekä toteutuskumppanit että rahoituksenvälittäjät ottavat nämä todennäköiset muutokset huomioon, sillä ne saattavat vaikuttaa tuleviin toimiin.

2.   SUORIEN RAHOITUSTOIMIEN KESTÄVYYSARVIOINTI

2.1   Yleiset periaatteet ja yleinen arviointia koskeva lähestymistapa

Tässä luvussa annetaan toteutuskumppaneille menetelmiä ja työvälineitä, joita ne tarvitsevat ehdotettujen suorien rahoitus- ja investointitoimien InvestEU-seulonnan ja kestävyysarvioinnin toteuttamista varten kolmen kestävyysulottuvuuden osalta InvestEU-asetuksen (27) 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti. InvestEU-asetuksen 8 artiklan 6 kohdassa on lisätietoja ohjeistuksen tavoitteesta

| a) | varmistaa ilmastonmuutokseen sopeutumisen osalta kyky sietää ilmastonmuutoksen mahdollisia haitallisia vaikutuksia tekemällä ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden ja riskin arviointi, asiaankuuluvien sopeutumistoimenpiteiden toteuttaminen mukaan lukien, ja sisällyttää ilmastonmuutoksen lieventämisen osalta kasvihuonekaasupäästöjen kustannukset ja ilmastonmuutoksen lieventämistoimenpiteiden myönteiset vaikutukset kustannus-hyötyanalyysiin; |
| --- | --- |

a)

varmistaa ilmastonmuutokseen sopeutumisen osalta kyky sietää ilmastonmuutoksen mahdollisia haitallisia vaikutuksia tekemällä ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden ja riskin arviointi, asiaankuuluvien sopeutumistoimenpiteiden toteuttaminen mukaan lukien, ja sisällyttää ilmastonmuutoksen lieventämisen osalta kasvihuonekaasupäästöjen kustannukset ja ilmastonmuutoksen lieventämistoimenpiteiden myönteiset vaikutukset kustannus-hyötyanalyysiin;

| b) | ottaa huomioon hankkeiden kokonaisvaikutus luontopääoman tärkeimpiin komponentteihin eli ilmaan, veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen; |
| --- | --- |

b)

ottaa huomioon hankkeiden kokonaisvaikutus luontopääoman tärkeimpiin komponentteihin eli ilmaan, veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen;

| c) | arvioida hankkeiden sosiaalinen vaikutus, myös sukupuolten tasa-arvoon, tiettyjen alueiden tai väestöryhmien sosiaaliseen osallisuuteen sekä sellaisten alueiden ja alojen taloudelliseen kehitykseen, joihin vaikuttavat rakenteelliset haasteet, kuten tarve pyrkiä hiilivapaaseen talouteen; |
| --- | --- |

c)

arvioida hankkeiden sosiaalinen vaikutus, myös sukupuolten tasa-arvoon, tiettyjen alueiden tai väestöryhmien sosiaaliseen osallisuuteen sekä sellaisten alueiden ja alojen taloudelliseen kehitykseen, joihin vaikuttavat rakenteelliset haasteet, kuten tarve pyrkiä hiilivapaaseen talouteen;

| d) | tunnistaa hankkeet, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden saavuttamisen kanssa; |
| --- | --- |

d)

tunnistaa hankkeet, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden saavuttamisen kanssa;

| e) | antaa toteutuskumppaneille ohjeita 5 kohdassa säädettyä seulontaa varten. |
| --- | --- |

e)

antaa toteutuskumppaneille ohjeita 5 kohdassa säädettyä seulontaa varten.

Kuvassa 1 havainnollistetaan ehdotettua lähestymistapaa suorien rahoitus- ja investointitoimien InvestEU-kestävyysarviointiin. Se käsittää seuraavat vaiheet:

| — | EU:n ja kansallisen tason lainsäädännön noudattamisen arviointi. Se on edellytys kaikkien toimien rahoittamiselle. Siihen kuuluu lakisääteisten vaatimusten noudattamisen arviointi kaikkien kolmen kestävyysulottuvuuden (ilmasto, ympäristö, sosiaalinen) osalta. Sitä voidaan jatkaa koko kestävyysarviointiprosessin ajan, tarvittaessa samanaikaisesti due diligence -prosessin kanssa, ja se olisi saatava pääsääntöisesti päätökseen ennen EU:n takuun hakemista. Jos tämä ei ole mahdollista, oikeudellisiin asiakirjoihin on lisättävä asianmukaiset ehdot sen varmistamiseksi, että hanke noudattaa sovellettavaa lainsäädäntöä täysimääräisesti. |
| --- | --- |

—

EU:n ja kansallisen tason lainsäädännön noudattamisen arviointi. Se on edellytys kaikkien toimien rahoittamiselle. Siihen kuuluu lakisääteisten vaatimusten noudattamisen arviointi kaikkien kolmen kestävyysulottuvuuden (ilmasto, ympäristö, sosiaalinen) osalta. Sitä voidaan jatkaa koko kestävyysarviointiprosessin ajan, tarvittaessa samanaikaisesti due diligence -prosessin kanssa, ja se olisi saatava pääsääntöisesti päätökseen ennen EU:n takuun hakemista. Jos tämä ei ole mahdollista, oikeudellisiin asiakirjoihin on lisättävä asianmukaiset ehdot sen varmistamiseksi, että hanke noudattaa sovellettavaa lainsäädäntöä täysimääräisesti.

| — | InvestEU-seulonta, jolla tunnistetaan ehdotettujen toimien mahdolliset riskit ja vaikutukset kolmeen ulottuvuuteen. |
| --- | --- |

—

InvestEU-seulonta, jolla tunnistetaan ehdotettujen toimien mahdolliset riskit ja vaikutukset kolmeen ulottuvuuteen.

| — | Asiaankuuluvien vaarantuvien elementtien lisäarviointi kunkin ulottuvuuden osalta, tunnistettujen mahdollisten riskien ja vaikutusten perusteella, mukaan lukien lieventämistoimenpiteiden määrittely ja ilmastotavoitteiden noudattamisen arviointi (28). |
| --- | --- |

—

Asiaankuuluvien vaarantuvien elementtien lisäarviointi kunkin ulottuvuuden osalta, tunnistettujen mahdollisten riskien ja vaikutusten perusteella, mukaan lukien lieventämistoimenpiteiden määrittely ja ilmastotavoitteiden noudattamisen arviointi (28).

| — | Kestävyysarvioinnin ja raportoinnin esittely InvestEU:n investointikomitealle EU:n takuun hakemista koskevan päätöksenteon tueksi. |
| --- | --- |

—

Kestävyysarvioinnin ja raportoinnin esittely InvestEU:n investointikomitealle EU:n takuun hakemista koskevan päätöksenteon tueksi.

Kuva 1

Yleiskuvaus kestävyysarviointia koskevasta lähestymistavasta

Image 4

Kaikkien InvestEU:sta tuettavien toimien on kokoon katsomatta noudatettava sovellettavaa EU:n ja kansallisen tason lainsäädäntöä. Tämän vuoksi kaikille toimille vaaditaan lainsäädännön noudattamista koskeva arviointi ja vahvistus.

Kuten edellisessä luvussa on kuvattu, raja-arvoja sovelletaan kokonaisinvestointitoimen koon perusteella, ja jos toimi on raja-arvoa pienempi, lisäseulontaa ja -arviointia ei tarvita. Poikkeuksena tästä säännöstä ovat hankkeet, jotka edellyttävät YVA-direktiivin (liitteen I hankkeet tai ne liitteen II hankkeet, joille tarpeellisuusselvityksen mukaan tarvitaan arviointi) mukaista ympäristövaikutusten arviointia, jolloin ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisen ulottuvuuden arviointi on tehtävä hankkeen kokonaiskustannuksista huolimatta, YVA-raportissa yksilöityjen vaikutusten (29) osalta ja sen perusteella. Tällainen lähestymistapa on yhdenmukainen InvestEU-asetuksen vaatimusten kanssa.

Vaikka hanke olisikin raja-arvoa pienempi, toteutuskumppaneita ja hankkeen toteuttajia kehotetaan kuitenkin vahvasti arvioimaan tapauskohtaisesti, i) liittyykö kyseiseen investointitoimeen merkittäviä potentiaalisia riskejä yhden tai useamman kestävyysulottuvuuden osalta ja ii) olisiko kyseiselle investointitoimelle hyödyllistä suorittaa vähintään seuraavissa osioissa kuvattu seulontavaihe.

Positiivisten toimien käyttöön kannustamiseksi toteutuskumppaneita ja niiden kanssa yhteistyötä tekeviä hankkeen toteuttajia / rahoituksen lopullisia saajia suositellaan vahvasti harkitsemaan mahdollisuutta edistää rahoittamiensa hankkeiden myönteisiä vaikutuksia ja siten tehostaa niiden yleistä kestävyyttä. Mahdollisuuksien tunnistamisen avuksi on laadittu tarkistuslistoja (katso liite 3), joiden käyttäminen on vapaaehtoista.

Tässä ohjeistuksessa suositellaan lisäksi, että kolmea ulottuvuutta koskeva arviointi tehdään yhtenäisesti kiinnittämällä huomio tiiviisti ulottuvuuksien välisiin kytköksiin ja synergioihin (30).

Infrastruktuurihankkeissa kaikkiin oikeudellisiin menettelyihin, kuten lupamenettelyihin ja valtuutuksiin, voi mennä suhteellisen pitkä aika. On selvää, että hankkeissa, joiden arvioinnin tuloksena on määritetty lisätoimia ja jotka ovat jo saaneet kaikki tarvittavat valtuutukset ja luvat, voidaan joissakin tapauksissa suositella ja toteuttaa vain rajallisesti lisätoimia (esimerkiksi toimenpiteitä, jotka olisi voitu toteuttaa hankkeen kehityssyklin aikaisemmissa vaiheissa, ei välttämättä voi toteuttaa myöhemmin). Niinpä tällaisessa tilanteessa toteutuskumppani ja hankkeen toteuttajat voivat ehdottaa vain sellaisia lisätoimenpiteitä, jotka voidaan realistisesti toteuttaa hankkeen kulloisessakin etenemisvaiheessa. Tällaiset tilanteet on erityisesti korostettava ja selostettava asianmukaisesti investointikomitealle esiteltävissä asiakirjoissa (erityisesti jos lisätoimia on suositeltu ja toteutettu).

InvestEU-ohjelman yhteydessä yleisesti käytettävää käsitteistöä (esimerkiksi investointisuuntaviivat) koskevan sekaannuksen välttämiseksi ehdotamme, että tässä luvussa käytetään kohdassa 1.1 määriteltyä käsitettä hanke viitattaessa toimiin, joille on tehtävä InvestEU-seulonta ja -arviointi (tarpeen mukaan) (31).

2.2   Ilmastoulottuvuus

2.2.1   Johdanto

Tässä osassa käsitellään ilmastoulottuvuuden kestävyysarvioinnissa noudatettavaa menetelmää suorassa InvestEU-rahoituksessa.

InvestEU-asetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti menetelmän tarkoituksena on tarjota toteutuskumppaneille periaatteet ja työkalut, joilla voidaan a) varmistaa ilmastonmuutokseen sopeutumisen osalta kyky sietää ilmastonmuutoksen mahdollisia haitallisia vaikutuksia tekemällä ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden ja riskin arviointi, asiaankuuluvien sopeutumistoimenpiteiden toteuttaminen mukaan lukien, ja b) ilmastonmuutoksen lieventämisen osalta arvioida yhdenmukaisuus EU:n ilmastotavoitteiden ja sitoumusten kanssa, sisällyttää ehdotettuihin hankkeisiin liittyvät kasvihuonekaasupäästöjen kustannukset ja ilmastonmuutoksen lieventämistoimenpiteiden myönteiset vaikutukset vaihtoehtoanalyysiin, taloudellisten vaikutusten arviointiin ja/tai kustannus-hyötyanalyysiin.

Tässä ohjeistuksessa esitelty menetelmä kuvastaa suurelta osin sitä, joka on kuvattu tarkemmin komission tiedonannossa teknisistä ohjeista infrastruktuurin ilmastokestävyyden varmistamiseen ohjelmakaudella 2021–2027 (”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021-2027”) (32) Näin ollen tässä asiakirjassa esitelty menetelmä ammentaa sekä ilmaston haavoittuvuutta ja ilmastoriskien arviointia että kasvihuonekaasupäästöjen arviointia ja hillintää koskevista kansainvälisesti hyväksytyistä menetelmistä.

Tämän menetelmän tarkoituksena on tunnistaa, (i) miten ja missä määrin ilmastonmuutos ja sen vaikutukset voivat haitata tiettyä hanketta, jotta oikeasuhtaiset sopeutumistoimet voidaan määritellä, ja (ii) miten hanke voi edistää yleisiä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteita, mukaan lukien se, milloin hanke lisätään yhtenäiseen suunnittelukehykseen (esimerkiksi integroituun kaupunkisuunnitteluohjelmaan) ja siihen liittyvään investointiohjelmaan. Vaikka menetelmä onkin kehitetty infrastruktuurihankkeille, suositeltavia lähestymistapoja ja työvälineitä voidaan käyttää muuallakin kuin tiukasti infrastruktuuriksi katsottavissa kohteissa määriteltäessä hankkeeseen kohdistuvia ilmastonmuutoksesta johtuvia riskejä tai arvioitaessa hankkeeseen liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä noudattaen EU:n ilmastotavoitteita.

Kuten julkaisussa ”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021-2027” on kuvattu, ilmastonmuutokseen sopeutumisessa muiden viimeaikaisten ja kansainvälisesti hyväksyttyjen lähestymistapojen ja/tai menetelmäkehysten (kuten IPCC:n viides arviointiraportti) (33) käyttö hankkeiden ilmastoriskien arvioinnissa on edelleen mahdollista niiden lisäksi, joihin tämä ohjeistus perustuu, sillä niiden kautta käyttäjän odotetaan päätyvän vastaaviin loppupäätelmiin.

Ilmastonmuutoksen hillinnässä pääreferenssi kasvihuonekaasupäästöjen arviointiin on Euroopan investointipankin hiilijalanjäljen arviointimenetelmä (34), jota on suositeltu julkaisussa ”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027”. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää kansainvälisesti hyväksyttyjä ja julkaistuja hiilijalanjäljen arviointimenetelmiä. Toteutuskumppanit voivat käyttää myös sisäisiä menetelmiään, kunhan ne ovat yhdenmukaisia kansainvälisten kehitysrahoituslaitosten yhteisten laskentaperiaatteiden (International Financial Institution Framework for a Harmonised Approach to Greenhouse Gas Accounting (35)) kanssa.

Olipa sovellettu menetelmä mikä tahansa, siitä on ilmoitettava avoimesti. Kaikissa tapauksissa on ilmoitettava hankkeisiin liittyvät absoluuttiset (brutto) ja suhteelliset (netto) päästöt. Hankkeen raportoinnin laajuus (koko hanke vai sen osa) ja suhteellisten kasvihuonekaasupäästöjen laskennassa käytetyn perustason valinta on ilmoitettava avoimesti.

Pariisin sopimuksessa (36) on asetettu kansainvälisesti sovittu tavoite maapallon keskilämpötilan nousun rajoittamisesta ja yleinen tavoite sopeutumiskyvyn ja ilmastokestävyyden vahvistamisesta. Tässä luvussa esitellyn lähestymistavan tavoitteena on tukea sellaisten investointitoimien kehittämistä, jotka ovat linjassa Pariisin sopimuksen tavoitteiden ja EU:n ilmastolain (kunhan se on hyväksytty) kanssa.

2.2.2   Yleinen lähestymistapa ilmastokestävyyden varmistamiseen

Ilmastokestävyyden varmistaminen on kätevä lyhenne prosessille, jossa ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillintää koskevat näkökohdat yhdistyvät nykyisen omaisuuden ja/tai suunniteltujen investointitoimien kehittämiseen. Kuva 2 kuvaa ilmastokestävyyden varmistamisen päävaiheita.

Kuva 2

Yleiskatsaus ilmastokestävyyden varmistamiseen

Image 5

| Lähde: | Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027. |
| --- | --- |

Lähde:

Kaavio kuvastaa kahta ilmastokestävyyden varmistamisen pilaria. Oikeanpuoleisessa pilarissa keskiössä ovat ilmastokestävyys ja ilmastonmuutokseen sopeutuminen. Vasemmanpuoleisessa pilarissa keskiössä ovat ilmastoneutraalius ja ilmastonmuutoksen hillintä.

Kumpikin analyysipilari jakautuu kahteen vaihteeseen. Ensimmäinen vaihe käsittää seulontavaiheen, jossa on tarkoitus yhtäältä tunnistaa harkittavaan investointiin liittyvien mahdollisten ilmastoriskien merkittävyys (sopeutuminen) ja toisaalta arvioida yhdenmukaisuutta EU:n ilmastositoumusten kanssa sekä kvantifioida hankkeen kasvihuonekaasupäästöt (hillintä). Seulontavaiheen tulos määrittelee, tarvitaanko toinen yksityiskohtaisen lisäarvioinnin vaihe.

InvestEU-ohjelmassa suoraan rahoitettavien hankkeiden ilmastokestävyyden varmistaminen keskittyy yksittäisiin hankkeisiin, jotka ovat eri kehitysvaiheissa ja joihin osallistuu erityyppisiä sidosryhmiä (julkisia tai yksityisiä). Ilmastonäkökohtien yhdistäminen investoinnin valmisteluun on kuitenkin jatkuva prosessi, joka täytyy ottaa huomioon mahdollisuuksien mukaan heti alussa ja sen jälkeen kaikissa hankesyklin (37) vaiheissa ja niihin liittyvissä prosesseissa ja analyyseissa.

Julkaisussa ”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027” on lisätietoja ilmastokestävyyden varmistamisesta hankesyklin eri vaiheissa (38).

2.2.3   Lainsäädännön noudattaminen

InvestEU-asetuksen johdanto-osan 8, 9 ja 10 kappaleen mukaisesti InvestEU-rahastosta tukea saavien hankkeiden tulee edistää EU:n ilmastotavoitteiden ja -sitoumusten saavuttamista, mukaan lukien EU:n tavoitetta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä ja unionin uusia vuoden 2030 ilmastotavoitteita. Lisäksi InvestEU-asetuksen 8 artiklan 5 kohdassa todetaan, että hankkeet, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden kanssa, eivät ole tukikelpoisia InvestEU-asetuksen nojalla.

Ilmastonmuutokseen liittyvät näkökohdat ovat myös tärkeä osa hankkeen ympäristövaikutusten arviointia (tietoja ympäristövaikutusten arvioinnista on seuraavassa kohdassa 2.3). Tämä koskee molempia ilmastokestävyyden varmistamisen pilareita eli ilmastonmuutoksen hillintää ja siihen sopeutumista.

Jos investointitoimien alajoukolle täytyy tehdä YVA-arviointi (liitteen I hankkeet tai liitteen II hankkeet, joille tarpeellisuusselvityksen mukaan tarvitaan arviointi) muutetussa YVA-direktiivissä olevien vaatimusten mukaisesti, ilmastokestävyyden varmistamisen tuloksen tulisi heijastua myös YVA-raporttiin. YVA-arviointi ja muut ympäristöarvioinnit on tavallisesti suunniteltava ja yhdistettävä hankkeen elinkaareen kiinnittämällä asianmukaista huomiota ilmastokestävyyden varmistamisprosessiin.

Kun lainsäädännön noudattamista koskevat vaatimukset on tarkistettu, investointihankkeen kokonaiskustannuksista riippuen hanke siirtyy seulontavaiheeseen.

Jos toimi on 10 miljoonan euron raja-arvoa pienempi eikä sille tarvita YVA-arviointia (kyseessä on liitteen II hanke, jolle ei tarpeellisuusselvityksen mukaan tarvita arviointia, tai hanke ei kuulu EU:n YVA-direktiivin soveltamisalaan), ilmastokestävyyden varmistamista ei tarvita. Jotta voitaisiin kuitenkin edistää myönteistä lähestymistapaa ilmastonmuutosta koskeviin näkökohtiin ja parantaa tietämystä ehdotetun investoinnin ilmastoriskeistä (ja niihin liittyvistä vaikutuksista), hankkeen toteuttajia ja toteutuskumppaneita kehotetaan

| — | harkitsemaan jäljempänä olevissa kohdissa kuvatun ilmastokestävyyden seulontavaiheen suorittamista, jotta ehdotettuun hankkeeseen (ja asiaankuuluvaan omaisuuteen) liittyvät mahdolliset ilmastoriskit voidaan tunnistaa ja tarvittaessa suunnittelemaan hankkeeseen sisällytettävät tarkoituksenmukaiset sopeutumistoimet. |
| --- | --- |

—

harkitsemaan jäljempänä olevissa kohdissa kuvatun ilmastokestävyyden seulontavaiheen suorittamista, jotta ehdotettuun hankkeeseen (ja asiaankuuluvaan omaisuuteen) liittyvät mahdolliset ilmastoriskit voidaan tunnistaa ja tarvittaessa suunnittelemaan hankkeeseen sisällytettävät tarkoituksenmukaiset sopeutumistoimet.

| — | Hiilijalanjäljen arvioinnin osalta toteutuskumppanit ja hankkeen toteuttajat voivat tehdä arvioinnin myös investointihankkeille, joiden arvo on 10 miljoonan euron raja-arvoa pienempi, erityisesti jos a) on syytä epäillä, että ehdotettu investointi voi johtaa päästöjen kasvamiseen/pienentymiseen yli jäljempänä kohdassa 2.2.5.1 kuvattujen raja-arvojen ja b) jos ehdotettu hanke on osa laajempaa investointiohjelmaa, jolle on tehty yleinen kasvihuonekaasupäästöjä koskeva arviointi (39). |
| --- | --- |

—

Hiilijalanjäljen arvioinnin osalta toteutuskumppanit ja hankkeen toteuttajat voivat tehdä arvioinnin myös investointihankkeille, joiden arvo on 10 miljoonan euron raja-arvoa pienempi, erityisesti jos a) on syytä epäillä, että ehdotettu investointi voi johtaa päästöjen kasvamiseen/pienentymiseen yli jäljempänä kohdassa 2.2.5.1 kuvattujen raja-arvojen ja b) jos ehdotettu hanke on osa laajempaa investointiohjelmaa, jolle on tehty yleinen kasvihuonekaasupäästöjä koskeva arviointi (39).

Jos toimi on 10 miljoonan euron raja-arvoa suurempi, riippumatta siitä, tarvitaanko sille YVA-arviointia vai ei, arviointi jatkuu InvestEU-seulonnalla ja tarvittaessa kestävyysarvioinnilla ilmastokestävyyttä ja -neutraaliutta koskevien ohjeiden mukaisesti, kuten seuraavissa osissa on kuvattu.

2.2.4   Ilmastokestävyys

2.2.4.1   Ilmastokestävyyden seulonta – ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Kuten komission tiedonannossa ”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027” on suositeltu, ilmastokestävyyden seulontavaihe on kestävyysarviointiprosessin ensimmäinen vaihe, jossa on tarkoitus tunnistaa ja arvioida mahdolliset – nykyiset ja tulevat – ilmastonmuutokseen liittyvät riskit hankkeille, joita on ehdotettu InvestEU-tuen saajiksi.

Seulonta jakautuu kolmeen vaiheeseen seuraavasti:

Image 6

Haavoittuvuuden arvioinnin (40) tarkoituksena on tunnistaa kyseiseen hanketyyppiin liittyvät merkittävät ilmastouhat (41) suunnitellussa sijaintipaikassa.

Hankkeen haavoittuvuus määritellään seuraavien kahden tekijän yhdistelmän perusteella: i) se, miten herkkiä hankkeen komponentit ovat ilmastouhille yleensä (herkkyys); ja ii) se, mikä on näiden uhkien toteutumisen todennäköisyys hankkeen sijaintipaikassa nyt ja tulevaisuudessa (altistuminen). Näitä kahta tekijää voidaan arvioida tarkemmin erikseen (jäljempänä kuvatun mukaisesti) tai yhdessä.

Herkkyysanalyysin tarkoituksena on tunnistaa tietyntyyppistä investointia koskevat olennaiset ilmastouhat sijaintiin katsomatta. Herkkyysanalyysissa on tarkasteltava hanketta kokonaisuutena, sen eri komponentteja ja sen toimintaa laajemmassa verkostossa tai järjestelmässä.

Kullekin teemalle ja ilmastouhalle annetaan arvosanaksi suuri, kohtalainen tai pieni:

| — | Suuri herkkyys: ilmastouhalla voi olla merkittävä vaikutus omaisuuteen ja prosesseihin, panoksiin, tuotoksiin ja liikenneyhteyksiin; |
| --- | --- |

—

Suuri herkkyys: ilmastouhalla voi olla merkittävä vaikutus omaisuuteen ja prosesseihin, panoksiin, tuotoksiin ja liikenneyhteyksiin;

| — | Kohtalainen herkkyys: ilmastouhalla voi olla jonkinasteinen vaikutus omaisuuteen ja prosesseihin, panoksiin, tuotoksiin ja liikenneyhteyksiin; |
| --- | --- |

—

Kohtalainen herkkyys: ilmastouhalla voi olla jonkinasteinen vaikutus omaisuuteen ja prosesseihin, panoksiin, tuotoksiin ja liikenneyhteyksiin;

| — | Pieni herkkyys: ilmastouhalla ei ole vaikutusta (tai vaikutus on merkityksetön). |
| --- | --- |

—

Pieni herkkyys: ilmastouhalla ei ole vaikutusta (tai vaikutus on merkityksetön).

Kuva 3

Analyysi: herkkyys ilmastoriskeille

Image 7

| Lähde: | Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027. |
| --- | --- |

Lähde:

Altistumisanalyysin tarkoituksena on tunnistaa olennaiset uhkatekijät hankkeen suunnitellussa sijaintipaikassa hankkeen tyypistä riippumatta. Altistumisanalyysi voidaan jakaa kahteen osaan: i) altistuminen nykyiselle ilmastolle ja ii) altistuminen odotettavissa olevalle tulevalle ilmastolle. Nykyisen ja aiemman ilmastoaltistuksen arvioinnissa on käytettävä apuna kyseisestä sijainnista saatavilla olevia historiallisia ja ajankohtaisia tietoja. Ilmastomalliennusteita (42) voidaan käyttää sen selvittämiseen, miten altistuminen voi muuttua tulevaisuudessa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä muutoksiin äärimmäisten sääilmiöiden toistumistiheydessä ja voimakkuudessa.

Kullekin ilmastouhalle annetaan arvosana (suuri, kohtalainen tai pieni) nykyisen ja tulevan altistumisen perusteella.

Kuva 4

Altistumisanalyysi

Image 8

| Lähde: | Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027. |
| --- | --- |

Lähde:

Haavoittuvuusanalyysissa yhdistyvät herkkyys- ja altistumisanalyysien tulokset, jotta voidaan tunnistaa ehdotettua investointia koskevat keskeiset uhkatekijät (näiksi voidaan katsoa haavoittuvuudet, joiden luokitus on ”kohtalainen” tai ”suuri”).

Kuva 5

Haavoittuvuusanalyysi

Image 9

| Lähde: | Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027. |
| --- | --- |

Lähde:

Jos sekä herkkyys- että altistumisluokitus on ”pieni” tai jos yhdistetyn haavoittuvuusarvioinnin perusteella kaikki haavoittuvuudet voidaan perustellusti katsoa pieniksi tai merkityksettömiksi, muuta (ilmasto)riskien arviointia ei välttämättä tarvita. Tällöin InvestEU-arviointiprosessi voidaan saattaa päätökseen. Tehtyjen analyysien tulokset on raportoitava vaadittujen tietojen ja perustelujen mukana.

Jos herkkyys ja/tai altistuminen (tai yleinen haavoittuvuus, jos näitä arvioidaan yhdessä) on ”kohtalainen” ja/tai ”suuri”, hankkeelle on tehtävä ilmastoriskien arviointi seuraavassa osassa kuvatun menetelmän mukaisesti.

Kaikissa tapauksissa lopullisen päätöksen siitä, siirrytäänkö tunnistettujen haavoittuvuuksien pohjalta tehtävään yksityiskohtaiseen riskinarviointiin, on perustuttava toteutuskumppanin perusteltuun arvioon (joka on tehtävä hankkeen toteuttajan ja/tai ilmastovaikutusten arvioinnin tekevän tiimin tuella) ehdotetun investoinnin tilasta (43) (44).

Julkaisussa ”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027” on seurantavaihetta koskevia yksityiskohtaisempia menettelyohjeita toteutuskumppaneille ja hankkeen toteuttajille.

2.2.4.2   Ilmastoriskien arviointi ja ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Hankkeille, joiden haavoittuvuusarvioinnissa mahdollisen ilmastoriskin tasoksi on määritetty ”kohtalainen” tai ”suuri”, on tehtävä yksityiskohtainen ilmastoriskien arviointi.

Ilmastoriskien arviointi on jäsennelty menetelmä keskeisten ilmastouhkien ja niihin liittyvien vaikutusten analysoimiseksi, jotta saadaan tietoa ehdotettua investointia koskevan päätöksenteon tueksi. Ilmastonmuutoksesta hankkeelle aiheutuvat mahdollisesti merkittävät riskit on hallittava ja minimoitava hyväksyttävälle tasolle hankkeeseen sisällytettävillä tarkoituksenmukaisilla ja oikeasuhtaisilla sopeutumistoimilla.

Prosessi sisältää seuraavat vaiheet:

| — | arvioidaan seulontavaiheessa tehdyssä haavoittuvuusarvioinnissa tunnistettujen uhkien todennäköisyys ja niihin liittyvien vaikutusten vakavuus, |
| --- | --- |

—

arvioidaan seulontavaiheessa tehdyssä haavoittuvuusarvioinnissa tunnistettujen uhkien todennäköisyys ja niihin liittyvien vaikutusten vakavuus,

| — | arvioidaan tunnistettujen mahdollisten riskien merkitys kyseisen investointitoimen kannalta, |
| --- | --- |

—

arvioidaan tunnistettujen mahdollisten riskien merkitys kyseisen investointitoimen kannalta,

| — | määritellään mahdollisesti merkittäviin ilmastoriskeihin liittyvät sopeutumistoimet. |
| --- | --- |

—

määritellään mahdollisesti merkittäviin ilmastoriskeihin liittyvät sopeutumistoimet.

Todennäköisyys tarkoittaa sitä, miten todennäköisesti tunnistetut ilmastouhat toteutuvat tietyssä ajassa, kuten hankkeen elinkaaren aikana. Se voidaan tiivistää kunkin asiaankuuluvan ilmastouhan laadulliseen tai määrälliseen arvioon. On syytä huomata, että todennäköisyys voi muuttua merkittävästi hankkeen elinkaaren aikana.

Vaikutus (jota voidaan kutsua myös vakavuudeksi tai voimakkuudeksi) tarkoittaa sitä, mitä tapahtuisi, jos tunnistettu ilmastouhka toteutuisi, ja mitä siitä seuraisi investoinnille. Tätä on arvioitava uhkatekijäkohtaisella vaikutusasteikolla. Arvioinnissa otetaan tavanomaisesti huomioon muun muassa i) fyysinen omaisuus ja toimet, ii) terveys ja turvallisuus, iii) ympäristövaikutukset, iv) sosiaaliset vaikutukset, v) rahoitusvaikutukset ja vi) maineriski. Arvioinnin on katettava hankkeen ja sen toimintajärjestelmän sopeutumiskyky, esimerkiksi se, miten hyvin hanke voi selviytyä vaikutuksista ja mikä on sen riskinsietokyky. Arvioinnissa on myös tarkasteltava, miten tärkeä investointihanke on laajemman verkoston tai järjestelmän kannalta (eli sen kriittisyyttä) ja voiko se johtaa muihin laajemman mittakaavan vaikutuksiin ja kerrannaisvaikutuksiin.

Kunkin mahdollisen riskin merkittävyystaso voidaan määritellä näiden kahden tekijän eli todennäköisyyden ja vaikutuksen yhdistelmällä. Riskit voidaan sijoittaa riskimatriisiin ja siten tunnistaa merkittävimmät mahdolliset riskit sekä ne, jotka edellyttävät tulevaisuudessa sopeutumistoimia.

Kuva 6

Riskinarvioinnin yleiskuvaus

Image 10

| Lähde: | Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027. |
| --- | --- |

Lähde:

Riskien hyväksyttävän tason, merkittävyyden ja merkityksettömyyden arviointi on hankkeen toteuttajan ja arvioinnin tekevän asiantuntijatiimin vastuulla hankkeen olosuhteiden mukaisesti. Tämä arviointi on joka tapauksessa aina kuvailtava selkeästi ja loogisesti ja sisällytettävä johdonmukaisesti hankkeen yleiseen riskinarviointiin. Nämä tiedot ovat erittäin tärkeitä myös toteutuskumppanille, sillä riskien toteutuminen vaikuttaa merkittävästi ehdotettuun investointiin ja voi johtaa tuetun toimen epäonnistumiseen.

Jos riskinarvioinnin perusteella päätellään, että hankkeeseen kohdistuu ilmastonmuutoksen vuoksi mahdollisia merkittäviä riskejä, nämä riskit täytyy hallita ja minimoida hyväksyttävälle tasolle (45).

Kuva 7

Yleiskuvaus keskeisten sopeutumistoimien tunnistamisesta, arvioinnista ja suunnittelusta/sisällyttämisestä

Image 11

| Lähde: | Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027. |
| --- | --- |

Lähde:

Kunkin tunnistetun riskin osalta on tarkasteltava ja arvioitava asiaankuuluvia sopeutumistoimia. Sopeutuminen sisältää usein erilaisia rakenteellisia (kuten fyysisen omaisuuden ja infrastruktuurin rakenteeseen tai ominaisuuksiin tehdyt muutokset tai vaihtoehtoisten tai parannettujen ratkaisujen käyttöönotto) ja ei-rakenteellisia toimenpiteitä (kuten maankäytön suunnittelu, laajennetut valvonta- tai pelastusohjelmat, henkilöstön koulutus ja tiedon jakaminen, strategisten ilmastoriskiarvioiden laatiminen ja rahoitusratkaisut, kuten vakuutukset).

Erilaisia sopeutumisvaihtoehtoja on arvioitava, jotta voidaan löytää oikea toimenpide tai toimenpiteiden yhdistelmä tai jopa harkita toteutusaikataulun siirtämistä (joustavia/sopeuttavia toimia), joilla riskit voidaan minimoida hyväksyttävälle tasolle. Suositellut toimet on tämän jälkeen yhdistettävä hankkeen suunnitelmaan ja/tai toimintaan hankkeen ilmastokestävyyden vahvistamiseksi (46).

Lopuksi hyvänä hallintakäytäntönä hankkeen toteuttajalle suositellaan jatkuvaa valvontaa investoinnin koko käyttöajan, jotta voidaan i) tarkistaa arvioinnin tarkkuus ja käyttää tietoja tulevien arviointien ja hankkeiden pohjana; ja ii) tunnistaa, ollaanko tietyt kriittiset pisteet tai raja-arvot todennäköisesti saavuttamassa, mikä ilmentää ylimääräisten sopeutumistoimenpiteiden tarvetta.

2.2.5   Ilmastoneutraalius ja ilmastonmuutoksen hillintä (47)

2.2.5.1   Ilmastonmuutoksen hillintään liittyvä selvitys

Ilmastonmuutoksen hillinnällä tarkoitetaan pyrkimyksiä vähentää kasvihuonekaasupäästöjä tai lisätä hiilensidontaa. Näitä toimia ohjaavat EU:n päästövähennystavoitteet vuosille 2030 ja 2050. EU:n tavoitteiden ja maailmanlaajuisesti Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää talouksien siirtymistä hiili-intensiivisistä toiminnoista vähähiilisiin ja nollapäästöisiin ratkaisuihin, kuten uusiutuvaan energiaan, ja hiilensitomistekniikoihin yhdistettyinä energia- ja resurssitehokkuuden merkittävään kehittymiseen. Energiatehokkuus etusijalle -periaate korostaa sitä, että investointipäätöksissä on asetettava etusijalle vaihtoehtoiset kustannustehokkaat energiatehokkuustoimet, erityisesti kustannustehokkaat energian loppukäyttöä koskevat säästöt yms. (48) Kasvihuonekaasupäästöjen kvantifiointi ja rahallisen arvon määritys voivat tukea kyseiseen periaatteeseen perustuvia investointipäätöksiä.

Tarkistaessaan ja arvioidessaan ehdotettujen hankkeiden yhteensopivuutta EU:n ilmastoneutraaliustavoitteiden kanssa toteutuskumppanit ja hankkeiden toteuttajat voivat käyttää mahdollisuuksien mukaan apuna EU:n luokitusjärjestelmäasetuksen ilmastonmuutoksen hillintää koskevia ”ei merkittävää haittaa” -kriteerejä. Toteutuskumppanit ja hankkeen toteuttajat voivat vaihtoehtoisesti käyttää apuna EIP:n Climate Bank Roadmap -julkaisussa olevia Pariisin sopimuksen vähähiilisyyskriteerejä tai muita kansainvälisesti hyväksyttyjä ja julkistettuja menetelmiä arvioidessaan, onko hanke linjassa Pariisin sopimuksen vähähiilisyystavoitteiden kanssa.

Lisäksi monet InvestEU:sta vuosina 2021–2027 tuettavista hankkeista sisältävät omaisuutta, jonka käyttöikä jatkuu vielä vuoden 2050 jälkeen. Sen vuoksi on tärkeää todentaa asiantuntija-analyysin avulla, onko hanke esimerkiksi toiminnan, kunnossapidon ja purkamisen osalta päästö- ja ilmastoneutraaliuden tavoitteiden mukainen. Kasvihuonekaasupäästöjen aikainen ja johdonmukainen huomioiminen hankkeiden eri kehitysvaiheissa auttaa ilmastonmuutoksen hillinnässä. Erilaiset valinnat erityisesti suunnittelu- ja muotoiluvaiheissa voivat vaikuttaa hankkeen elinkaaren aikaisiin kasvihuonekaasujen kokonaispäästöihin rakentamisesta ja toiminnasta purkamiseen asti.

Tässä yhteydessä InvestEU-toimen kasvihuonekaasupäästöjä koskevan seulonnan tarkoituksena on määrittää, täytyykö ehdotetulle hankkeelle tehdä hiilijalanjäljen arviointi. Tämä on tärkeää, jotta voidaan määritellä, tarvitaanko tältä osin perusteellisempaa arviointia ja onko tällaisten ulkoisvaikutusten rahalliset arvot sisällytettävä investoinnin taloudellisten vaikutusten arviointiin.

Hiilidioksidipäästöt on arvioitava kaikkien hankkeiden osalta, mutta taulukossa 1 on esitelty hankeluokat, joissa päästöjen odotetaan olevan todennäköisimmin merkittäviä tai ei, InvestEU-seulonnan tekemisen pohjaksi.

Julkaisun ”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027” mukaisesti InvestEU-hankkeille on tehtävä hiilijalanjäljen arviointi, jos

| — | niiden absoluuttiset päästöt ovat todennäköisesti yli 20 000 tonnia CO2e vuodessa (positiiviset tai negatiiviset) |
| --- | --- |

—

niiden absoluuttiset päästöt ovat todennäköisesti yli 20 000 tonnia CO2e vuodessa (positiiviset tai negatiiviset)

| — | niiden suhteelliset päästöt ovat todennäköisesti yli 20 000 tonnia CO2e vuodessa (positiiviset tai negatiiviset). |
| --- | --- |

—

niiden suhteelliset päästöt ovat todennäköisesti yli 20 000 tonnia CO2e vuodessa (positiiviset tai negatiiviset).

Tässä suhteessa taulukossa 1 esitelty hankeluokitus on vain ohjeeksi.

Toteutuskumppanit ja hankkeiden toteuttajat voivat käyttää kvantitatiivista arviointia, aiempiin hankkeisiin perustuvaa asiantuntijatietoa tai muita julkaistuja lähteitä määritellessään, ylittääkö tai alittaako hanke todennäköisesti edellä mainitut raja-arvot. Jos tästä on epävarmuutta, on laskettava hankkeen hiilijalanjälki, jotta voidaan arvioida, ylittääkö tai alittaako hanke todennäköisesti nämä raja-arvot.

Taulukko 1

Hiilijalanjäljen seulontaluettelo – suuntaa-antavia esimerkkejä hankeluokista

| Seulonta: | hankkeiden luokat |
| --- | --- |
| Hankkeen mittakaavasta riippuen hiilijalanjälkeä EI yleensä tarvitse arvioida näissä luokissa, ellei hankkeesta odoteta aiheutuvan merkittäviä hiilidioksidi- tai muita kasvihuonekaasupäästöjä. | — | tietoliikennepalvelut |

Seulonta:

hankkeiden luokat

Hankkeen mittakaavasta riippuen hiilijalanjälkeä EI yleensä tarvitse arvioida näissä luokissa, ellei hankkeesta odoteta aiheutuvan merkittäviä hiilidioksidi- tai muita kasvihuonekaasupäästöjä.

—

tietoliikennepalvelut

| — | juomaveden jakeluverkostot |
| --- | --- |

—

juomaveden jakeluverkostot

| — | hule- ja jätevesiverkostot |
| --- | --- |

—

hule- ja jätevesiverkostot

| — | pienimuotoinen teollisuuden jätevesien käsittely ja yhdyskuntajätevesien käsittely |
| --- | --- |

—

pienimuotoinen teollisuuden jätevesien käsittely ja yhdyskuntajätevesien käsittely

| — | kiinteistöjen kehittäminen (49) |
| --- | --- |

—

kiinteistöjen kehittäminen (49)

| — | mekaaniset/biologiset jätteenkäsittelylaitokset |
| --- | --- |

—

mekaaniset/biologiset jätteenkäsittelylaitokset

| — | tutkimus- ja kehitystoiminta |
| --- | --- |

—

tutkimus- ja kehitystoiminta

| — | lääkeala ja biotekniikka |
| --- | --- |

—

lääkeala ja biotekniikka

| — | muut hankeluokat tai -mittakaavat, joiden osalta on selvää ja voidaan varmuudella vahvistaa, että absoluuttiset ja/tai suhteelliset päästöt ovat alle 20 000 tonnia CO2e vuodessa (positiiviset tai negatiiviset) (50) |
| --- | --- |

—

muut hankeluokat tai -mittakaavat, joiden osalta on selvää ja voidaan varmuudella vahvistaa, että absoluuttiset ja/tai suhteelliset päästöt ovat alle 20 000 tonnia CO2e vuodessa (positiiviset tai negatiiviset) (50)

Hiilijalanjäljen arviointi yleensä vaaditaan

| — | Yhdyskuntajätteen kaatopaikat |
| --- | --- |

—

Yhdyskuntajätteen kaatopaikat

| — | Yhdyskuntajätteen polttolaitokset |
| --- | --- |

—

Yhdyskuntajätteen polttolaitokset

| — | Suuret jäteveden käsittelylaitokset |
| --- | --- |

—

Suuret jäteveden käsittelylaitokset

| — | Tuotantoteollisuus |
| --- | --- |

—

Tuotantoteollisuus

| — | Kemikaali- ja öljynjalostus |
| --- | --- |

—

Kemikaali- ja öljynjalostus

| — | Kaivostoiminta ja perusmetallit |
| --- | --- |

—

Kaivostoiminta ja perusmetallit

| — | Sellu ja paperi |
| --- | --- |

—

Sellu ja paperi

| — | Liikkuvan kaluston, alusten, tieliikennekaluston hankinnat |
| --- | --- |

—

Liikkuvan kaluston, alusten, tieliikennekaluston hankinnat

| — | Tie- ja raideliikenneinfrastruktuuri (51), kaupunkiliikenne |
| --- | --- |

—

Tie- ja raideliikenneinfrastruktuuri (51), kaupunkiliikenne

| — | Satamat ja logistiset alustat |
| --- | --- |

—

Satamat ja logistiset alustat

| — | Voimansiirtolinjat |
| --- | --- |

—

Voimansiirtolinjat

| — | Uusiutuvat energianlähteet |
| --- | --- |

—

Uusiutuvat energianlähteet

| — | Polttoaineiden tuotanto, käsittely, varastointi ja kuljetus |
| --- | --- |

—

Polttoaineiden tuotanto, käsittely, varastointi ja kuljetus

| — | Sementin ja kalkin tuotanto |
| --- | --- |

—

Sementin ja kalkin tuotanto

| — | Lasinvalmistus |
| --- | --- |

—

Lasinvalmistus

| — | Lämpö- ja voimalaitokset |
| --- | --- |

—

Lämpö- ja voimalaitokset

| — | Kaukolämpöverkot |
| --- | --- |

—

Kaukolämpöverkot

| — | Maakaasun nesteytys- ja uudelleenkaasutuslaitokset |
| --- | --- |

—

Maakaasun nesteytys- ja uudelleenkaasutuslaitokset

| — | Kaasunsiirtoinfrastruktuuri |
| --- | --- |

—

Kaasunsiirtoinfrastruktuuri

| — | Muut hankeluokat tai -mittakaavat, joiden absoluuttiset ja/tai suhteelliset päästöt voivat olla yli 20 000 tonnia CO2e vuodessa (positiiviset tai negatiiviset) |
| --- | --- |

—

Muut hankeluokat tai -mittakaavat, joiden absoluuttiset ja/tai suhteelliset päästöt voivat olla yli 20 000 tonnia CO2e vuodessa (positiiviset tai negatiiviset)

| Lähde: | Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027. |
| --- | --- |

Lähde:

Hankkeille, joiden odotetut päästötasot ylittävät raja-arvot, on tehtävä lisäarviointi ilmastovaikutusten lieventämistä koskevan arvioinnin seuraavassa vaiheessa (52).

2.2.5.2   Kasvihuonekaasupäästöjen hiilijalanjäljen laskenta ja rahallisen arvon määrittäminen

Kuten edellä on kuvattu, ilmastonmuutoksen hillinnässä keskeistä on kasvihuonekaasupäästöjen pienentäminen ja maapallon keskilämpötilan nousun rajoittaminen. Tätä voidaan edistää hankkeilla ja muun tyyppisillä investoinneilla, kuten suunnittelemalla ja valitsemalla vähähiilisiä vaihtoehtoja.

Näissä ohjeissa hiilijalanjäljen laskentaa ei käytetä ainoastaan toteutusvalmiin investoinnin kasvihuonekaasupäästöjen arvioinnissa, vaan yhtä tärkeää on tukea vähähiilisten ratkaisujen huomioon ottamista ja sisällyttämistä suunnittelu- ja muotoiluvaiheissa, kuten vaihtoehtoisten investointikohteiden luokittelussa ja valinnassa vähähiilisten vaihtoehtojen ja ratkaisujen edistämiseksi (53). Siten suosituksena on, että ilmastokestävyyden varmistaminen yhdistetään alusta lähtien ehdotettujen investointien valmisteluun ja että investointiin liittyviä kasvihuonekaasupäästöjä koskevat arviot otetaan asianmukaisesti huomioon myös vaihtoehtoanalyysissa sekä taloudellisten vaikutusten arvioinnissa tai kustannus-hyötyanalyysissa.

Hankkeissa, joissa on InvestEU-seulonnan yhteydessä tunnistettu merkittävien absoluuttisten ja/tai suhteellisten päästöjen mahdollisuus, toteutuskumppaneita pyydetään vahvistamaan ehdotettujen hankkeiden yhteensopivuus EU:n ilmastoneutraaliustavoitteiden kanssa sekä kvantifioimaan (yhteistyössä hankkeen toteuttajan kanssa) tai pyytämään hankkeen toteuttajaa kvantifioimaan hankkeen kasvihuonekaasupäästöt kansainvälisesti hyväksytyllä hiilijalanjäljen laskentamenetelmällä (54).

Tämän jälkeen päästöille määritetään rahallinen arvo, ne yhdistetään taloudellisten vaikutusten arviointiin sekä vähähiilisten vaihtoehtojen valintaan ja niistä raportoidaan investointikomitealle osana kestävyysarviointia.

Julkaisussa ”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027” käytetään EIP:n hiilijalanjäljen arviointimenetelmää (55) hiilijalanjäljen laskennan pääreferenssinä. Tämä suositeltava menetelmä sisältää oletusarvoisia päästölaskentakäytäntöjä muun muassa seuraaville toimialoille:

| — | Jäteveden- ja lietteenkäsittely |
| --- | --- |

—

Jäteveden- ja lietteenkäsittely

| — | Jätteenkäsittelylaitokset |
| --- | --- |

—

Jätteenkäsittelylaitokset

| — | Kiinteän yhdyskuntajätteen kaatopaikat |
| --- | --- |

—

Kiinteän yhdyskuntajätteen kaatopaikat

| — | Maantiekuljetukset |
| --- | --- |

—

Maantiekuljetukset

| — | Rautatiekuljetukset |
| --- | --- |

—

Rautatiekuljetukset

| — | Kaupunkiliikenne |
| --- | --- |

—

Kaupunkiliikenne

| — | Rakennusten korjaus |
| --- | --- |

—

Rakennusten korjaus

| — | Satamat |
| --- | --- |

—

Satamat

| — | Lentokentät |
| --- | --- |

—

Lentokentät

| — | Metsänhoito |
| --- | --- |

—

Metsänhoito

Kuten edellä on mainittu, myös vaihtoehtoisia kansainvälisesti hyväksyttyjä ja dokumentoituja hiilijalanjäljen laskentamenetelmiä voidaan käyttää, kunhan kohdassa 2.2.1 mainittuja vähimmäisvaatimuksia noudatetaan.

Yksityiskohtaisempia tietoja hiilijalanjäljen laskentamenetelmästä toteutuskumppaneille löytyy julkaisusta ”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021-2027”.

Hiilijalanjäljen laskentaan liittyy monia erilaisia epävarmuustekijöitä. Ne liittyvät muun muassa toissijaisiin vaikutuksiin, perusskenaarioihin ja päästöjen perustasoarvioihin. Kasvihuonekaasupäästöjä koskevat arviot ovat siten lähtökohtaisesti likiarvoja. Kasvihuonekaasupäästöjä koskeviin arvioihin tai laskelmiin liittyvät epävarmuustekijät tulisi minimoida siinä määrin kuin se on käytännöllistä, ja arviointimenetelmissä tulisi välttää ennakkokäsityksiä.

Jos epävarmuustekijöitä ilmenee, kasvihuonekaasupäästöjen kvantifioinnissa käytettävien tietojen ja oletusten on oltava konservatiivisia. Konservatiivisilla arvoilla ja oletuksilla tarkoitetaan sellaisia, jotka todennäköisemmin yliarvioivat absoluuttiset päästöt ja ”positiiviset” suhteelliset päästöt (nettolisäykset) ja aliarvioivat ”negatiiviset” suhteelliset päästöt (nettovähennykset).

Kun kasvihuonekaasupäästöt on kvantifioitu, niille on määritettävä rahallinen arvo ja ne on sisällytettävä ehdotetun investointitoimen taloudellisten vaikutusten arviointiin. Rahallinen arvo on määritettävä käyttämällä vakiintunutta ja kansainvälisesti sovittua ”hiilipäästöjen varjohintaa”. Kun hankkeesta aiheutuvien päästöjen muutoksen laskennassa käytetään hiilipäästöjen varjohintaa, voidaan määrittää rahallinen arvo hankkeen hiili-intensiteetille ja palkita päästövähennyksiin johtavat hankkeet.

Tässä ohjeistuksessa suositellaan, että käytetään EIP:n äskettäin esittelemää hiilipäästöjen varjohintaa parhaana saatavilla olevana todisteena Pariisin sopimuksen mukaisen keskilämpötilatavoitteen (1,5 °C:n tavoitteen) saavuttamisen varjohinnasta. (56) Tämä suositus on linjassa julkaisun ”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021-2027” kanssa ja auttaa varmistamaan tietojen vertailukelpoisuuden investointikomitean hyväksyttäväksi esiteltävien erilaisten hankkeiden välillä.

Jaksolla 2020–2050 yksittäisten vuosien hiilipäästöjen varjohinta on esitetty taulukossa 2.

Taulukko 2

Hiilipäästöjen varjohinta kasvihuonepäästöille ja vähennyksille euroina CO2e-tonnia kohti, vuoden 2016 hinnat

| Vuosi | Euroa/tCO2e | Vuosi | Euroa/tCO2e | Vuosi | Euroa/tCO2e | Vuosi | Euroa/tCO2e |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | 80 | 2030 | 250 | 2040 | 525 | 2050 | 800 |
| 2021 | 97 | 2031 | 278 | 2041 | 552 | | |
| 2022 | 114 | 2032 | 306 | 2042 | 579 | | |
| 2023 | 131 | 2033 | 334 | 2043 | 606 | | |
| 2024 | 148 | 2034 | 362 | 2044 | 633 | | |
| 2025 | 165 | 2035 | 390 | 2045 | 660 | | |
| 2026 | 182 | 2036 | 417 | 2046 | 688 | | |
| 2027 | 199 | 2037 | 444 | 2047 | 716 | | |
| 2028 | 216 | 2038 | 471 | 2048 | 744 | | |
| 2029 | 233 | 2039 | 498 | 2049 | 772 | | |

Vuosi

Euroa/tCO2e

Vuosi

Euroa/tCO2e

Vuosi

Euroa/tCO2e

Vuosi

Euroa/tCO2e

2020

80

2030

250

2040

525

2050

800

2021

97

2031

278

2041

552

2022

114

2032

306

2042

579

2023

131

2033

334

2043

606

2024

148

2034

362

2044

633

2025

165

2035

390

2045

660

2026

182

2036

417

2046

688

2027

199

2037

444

2047

716

2028

216

2038

471

2048

744

2029

233

2039

498

2049

772

| Lähde: | Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027. |
| --- | --- |

Lähde:

Edellä mainittu hiilipäästöjen vähentämisen hinta edustaa suositeltavaa vähimmäisarvoa kasvihuonekaasupäästöjen rahallisen arvon määrittelyssä. Suurempien arvojen käyttö hiilipäästöjen hinnalle sallitaan (57) esimerkiksi, jos tällaiset arvot ovat käytössä kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisellä toteutuskumppanilla. Lisäksi hiilipäästöjen varjohintaa voidaan oikaista, kun lisätietoja tulee saataville.

Hankkeen ilmastonmuutokselle aiheuttamien vaikutusten rahallinen arviointi sopii kattavampaan taloudellisten vaikutusten arviointiin, jonka tavallisesti tekevät toteutuskumppanit. Lisätietoja kasvihuonekaasupäästöille määritetyn rahallisen arvon sisällyttämisestä InvestEU-investoinneilta edellytettävään taloudellisten vaikutusten arviointiin on kohdassa 2.6.

2.2.6   Raportointi ja valvonta

Toteutuskumppanin täytyy raportoida ilmastokestävyyden arvioinnin tuloksista osana investointikomitealle esiteltäviä asiakirjoja, joissa käsitellään yleisen kestävyysarvioinnin tuloksia kohdassa 4.2.2 tarkemmin selostetulla tavalla.

Ilmastonmuutokseen sopeutumisen osalta asiakirjoissa on oltava yhteenveto suoritetun hankkeen lopputuloksesta ja selkeät päätelmät niistä investointiin kohdistuvista mahdollisista ilmastonmuutokseen liittyvistä riskeistä, jotka arvioinnissa on tunnistettu, ja niissä on kuvailtava

| — | ilmastokestävyyden arvioinnissa käytetty menetelmä ja arvioinnissa käytetyn datan ja tietojen lähteet tiivistetyssä muodossa; |
| --- | --- |

—

ilmastokestävyyden arvioinnissa käytetty menetelmä ja arvioinnissa käytetyn datan ja tietojen lähteet tiivistetyssä muodossa;

| — | läpikäydyt vaiheet ja pohjatietoihin sekä analyysiin liittyvät mahdolliset epävarmuustekijät; |
| --- | --- |

—

läpikäydyt vaiheet ja pohjatietoihin sekä analyysiin liittyvät mahdolliset epävarmuustekijät;

| — | hankkeen kehitysvaihe, jossa haavoittuvuuksien ja riskien arviointi on tehty; ja |
| --- | --- |

—

hankkeen kehitysvaihe, jossa haavoittuvuuksien ja riskien arviointi on tehty; ja

| — | asiaankuuluvat tunnistetut sopeutumistoimet, jotka on sisällytetty investoinnin soveltamisalaan, jotta riskit voidaan tarvittaessa minimoida hyväksyttävälle tasolle. |
| --- | --- |

—

asiaankuuluvat tunnistetut sopeutumistoimet, jotka on sisällytetty investoinnin soveltamisalaan, jotta riskit voidaan tarvittaessa minimoida hyväksyttävälle tasolle.

Haavoittuvuus- ja riskitasojen tueksi tarvitaan yksityiskohtaiset selitykset arvioinnin johtopäätösten todisteeksi ja perusteluksi. Riskinarvioinnin yksityiskohtaisuustaso riippuu hankkeen mittakaavasta (sen tyypistä, koosta ja suhteellisesta tärkeydestä) sekä hankkeen kehitysvaiheesta. Asiakirjoissa on esitettävä jokaista tunnistettua merkittävää riskiä kohti myös se, miten ensisijaiset sopeutumistoimet on sisällytetty tai aiotaan sisällyttää hankkeen suunnitteluun ja/tai toimintaan, jotta sen kestävyyttä voidaan parantaa kussakin kehitysvaiheessa.

Asiakirjoissa on tarvittaessa esiteltävä myös ilmastonmuutoksen hillintää koskevien näkökohtien arviointi ja selvennettävä, miten se on tehty. Hankkeista, joille on tehty täydellinen ilmastonmuutoksen hillintää koskeva arviointi, toteutuskumppanin on raportoitava myös

| — | ehdotettujen hankkeiden yhdenmukaisuudesta EU:n päästövähennystavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

—

ehdotettujen hankkeiden yhdenmukaisuudesta EU:n päästövähennystavoitteiden kanssa;

| — | kasvihuonekaasupäästöjen arvioinnissa ja rahallisen arvon määrittelyssä käytetystä menettelystä, raportoinnin laajuudesta (esimerkiksi mitkä hankkeen komponentit on sisällytetty laskentaan tai jätetty siitä pois) ja tiedot käytetystä perusskenaariosta; |
| --- | --- |

—

kasvihuonekaasupäästöjen arvioinnissa ja rahallisen arvon määrittelyssä käytetystä menettelystä, raportoinnin laajuudesta (esimerkiksi mitkä hankkeen komponentit on sisällytetty laskentaan tai jätetty siitä pois) ja tiedot käytetystä perusskenaariosta;

| — | investoinnin absoluuttisten (brutto) ja suhteellisten (netto) kasvihuonekaasujen kvantifiointi |
| --- | --- |

—

investoinnin absoluuttisten (brutto) ja suhteellisten (netto) kasvihuonekaasujen kvantifiointi

| — | kvantifioitujen kasvihuonekaasupäästöjen rahallisen arvon määrittelyssä käytetyt hiilipäästöjen hinnat ja se, miten päästöjen rahallisen arvon määrittely on sisällytetty investoinnin yleiseen taloudellisten vaikutusten arviointiin. |
| --- | --- |

—

kvantifioitujen kasvihuonekaasupäästöjen rahallisen arvon määrittelyssä käytetyt hiilipäästöjen hinnat ja se, miten päästöjen rahallisen arvon määrittely on sisällytetty investoinnin yleiseen taloudellisten vaikutusten arviointiin.

Investoinnin toimintavaiheessa suosituksena on, että hankkeen toteuttaja käy uudelleen läpi ilmastovaikutusten arvioinnin ja sen taustaoletukset sekä tarkistaa asiaan liittyvät havainnot, uusimmat ilmastotieteen näkökohdat, ennusteet ja tiedot sekä korjatut ilmastopoliittiset tavoitteet ja raportoi havainnoista toteutuskumppanille.

2.3   Ympäristöulottuvuus

2.3.1   Yleinen lähestymistapa ympäristökestävyyden varmistamiseen

InvestEU-ohjelmassa ympäristökestävyyden varmistamisella tarkoitetaan menetelmää, jossa otetaan huomioon hankkeen kokonaisvaikutus luontopääoman tärkeimpiin komponentteihin eli ilmaan, veteen, maaperään (58)
  ja biologiseen monimuotoisuuteen InvestEU-asetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tähän sisältyvät positiiviset ja negatiiviset, suorat ja epäsuorat vaikutukset.

Luonnonpääoma tuottaa erilaisia ekosysteemipalveluja tai hyötyjä (59). Palvelut voivat tarjota taloudellisia, sosiaalisia, ympäristöön tai kulttuurin liittyviä tai muita hyvinvointihyötyjä. Hyötyjen arvo voidaan ymmärtää yhteydestä riippuen laadullisesti tai määrällisesti (mukaan lukien rahallisena arvona).

Kestävyysarvioinnin yhteydessä on selvennettävä seuraavia keskeisiä ympäristötermejä:

| — | Luonnonpääoma: tämä on yksi käsite uusiutuville ja uusiutumattomille luonnonvaroille (kuten kasveille, eläimille, ilmalle, vedelle, maaperälle ja mineraaleille). Hankkeet voivat vaikuttaa sekä luonnonvarojen määrään (esimerkiksi muuttamalla maankäyttöä) että laatuun (esimerkiksi luontotyyppien kuntoon). |
| --- | --- |

—

Luonnonpääoma: tämä on yksi käsite uusiutuville ja uusiutumattomille luonnonvaroille (kuten kasveille, eläimille, ilmalle, vedelle, maaperälle ja mineraaleille). Hankkeet voivat vaikuttaa sekä luonnonvarojen määrään (esimerkiksi muuttamalla maankäyttöä) että laatuun (esimerkiksi luontotyyppien kuntoon).

| — | Ekosysteemipalvelut: luonnonpääoma tuottaa ekosysteemipalveluja, kuten ruokaa, puutavaraa, puhdasta ilmaa ja vettä, ilmastoa sääteleviä mekanismeja ja virkistysmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

—

Ekosysteemipalvelut: luonnonpääoma tuottaa ekosysteemipalveluja, kuten ruokaa, puutavaraa, puhdasta ilmaa ja vettä, ilmastoa sääteleviä mekanismeja ja virkistysmahdollisuuksia.

| — | Vaikutukset: nämä ovat luonnonpääomassa tai sen tuottamissa ekosysteemipalveluissa tapahtuvia muutoksia. Luonnonpääoman laskennassa näitä vaikutuksia mitataan, jotta ne voidaan ottaa paremmin huomioon päätöksenteossa:






  — | Kvantifioinnin kautta, usein virtoina. Esimerkiksi vedenotto vaikuttaa vesivarastoon ja voi siten vaikuttaa veden saatavuuteen tulevaisuudessa (tämä voidaan mitata kaavalla m3/vuosi); Lisäksi saastepäästöt vaikuttavat ilman tai veden laatuun (tämä voidaan mitata raja-arvojen päiväkohtaisena ylittymisenä). Maankäytön muutokset, jotka myös ovat kvantifioitavissa oleva virta, voivat vaikuttaa kohteen virkistyskäyttöön (käyttökertojen määrä vuodessa) tai heikentää siitä saatavaa hyvinvointia (hyvinvoinnin taso virkistyskäyttökertaa kohti). |
| --- | --- | --- |

—

Vaikutukset: nämä ovat luonnonpääomassa tai sen tuottamissa ekosysteemipalveluissa tapahtuvia muutoksia. Luonnonpääoman laskennassa näitä vaikutuksia mitataan, jotta ne voidaan ottaa paremmin huomioon päätöksenteossa:

—

Kvantifioinnin kautta, usein virtoina. Esimerkiksi vedenotto vaikuttaa vesivarastoon ja voi siten vaikuttaa veden saatavuuteen tulevaisuudessa (tämä voidaan mitata kaavalla m3/vuosi); Lisäksi saastepäästöt vaikuttavat ilman tai veden laatuun (tämä voidaan mitata raja-arvojen päiväkohtaisena ylittymisenä). Maankäytön muutokset, jotka myös ovat kvantifioitavissa oleva virta, voivat vaikuttaa kohteen virkistyskäyttöön (käyttökertojen määrä vuodessa) tai heikentää siitä saatavaa hyvinvointia (hyvinvoinnin taso virkistyskäyttökertaa kohti).

| — | Jos se on oikeasuhteista (mahdollista ja kohtuullista), ilmaisemalla vaikutusten rahallinen arvo. Rahallisen arvon määritys auttaa muuntamaan vaikutukset arvioiduiksi vahinkokustannuksiksi (tai hyötyarvioinneiksi), esimerkiksi i) sen vesimäärän arvo, joka ei ole enää saatavilla (euroa/m3/vuosi), ii) ilmansaasteista aiheutuvien terveysongelmien kasvun kustannukset (euroa/sairastumistapaus/vuosi) tai iii) biologisen monimuotoisuuden vähentyminen (euroina). |
| --- | --- |

—

Jos se on oikeasuhteista (mahdollista ja kohtuullista), ilmaisemalla vaikutusten rahallinen arvo. Rahallisen arvon määritys auttaa muuntamaan vaikutukset arvioiduiksi vahinkokustannuksiksi (tai hyötyarvioinneiksi), esimerkiksi i) sen vesimäärän arvo, joka ei ole enää saatavilla (euroa/m3/vuosi), ii) ilmansaasteista aiheutuvien terveysongelmien kasvun kustannukset (euroa/sairastumistapaus/vuosi) tai iii) biologisen monimuotoisuuden vähentyminen (euroina).

Taulukossa 3 on esimerkkejä luonnonpääoman ja vaikutusten välisistä kytköksistä.

Taulukko 3

Vaikutusten kytkennät fyysisessä ympäristössä tapahtuviin olennaisiin muutoksiin ja haittoihin tai hyötyihin

| Luonnonpääoma | Luonnonpääoman tai ekosysteemipalvelujen muutokset | Esimerkkejä vaikutuksista (positiivisista ja negatiivisista) |
| --- | --- | --- |
| Ilma |
| Ilman saastuminen | Saastepäästöjen määrä | — | Terveysvaikutukset |

Luonnonpääoma

Luonnonpääoman tai ekosysteemipalvelujen muutokset

Esimerkkejä vaikutuksista (positiivisista ja negatiivisista)

Ilma

Ilman saastuminen

Saastepäästöjen määrä

—

Terveysvaikutukset

| — | Vaikutukset rakennuksiin (esim. syöpyminen) |
| --- | --- |

—

Vaikutukset rakennuksiin (esim. syöpyminen)

Vesi

Veden saastuminen

Saastepäästöjen määrä

| — | Terveysvaikutukset |
| --- | --- |

—

Terveysvaikutukset

| — | Vaikutukset sisä- tai merivesien laatuun |
| --- | --- |

—

Vaikutukset sisä- tai merivesien laatuun

Vedenkulutus

Otetun veden määrä

| — | Vaikutukset vedestä riippuvaisiin toimintoihin |
| --- | --- |

—

Vaikutukset vedestä riippuvaisiin toimintoihin

| — | Vaikutukset vedestä riippuvaisiin fyysisiin ympäristöihin |
| --- | --- |

—

Vaikutukset vedestä riippuvaisiin fyysisiin ympäristöihin

| — | Vaikutukset veden kiertokulkuun (esimerkiksi tulvat, heikko virtaama) |
| --- | --- |

—

Vaikutukset veden kiertokulkuun (esimerkiksi tulvat, heikko virtaama)

Maaperä

Jätteen syntyminen

Syntyvän jätteen määrä

| — | Vaikutukset jätteenkäsittelykustannuksiin |
| --- | --- |

—

Vaikutukset jätteenkäsittelykustannuksiin

| — | Vaikutukset fyysiseen ympäristöön (esimerkiksi kaatopaikoista tai polttamisesta aiheutuvista päästöistä) ja siten virtoihin |
| --- | --- |

—

Vaikutukset fyysiseen ympäristöön (esimerkiksi kaatopaikoista tai polttamisesta aiheutuvista päästöistä) ja siten virtoihin

Maankäytön muutokset

Kehitetty tai tehostettu maankäyttö hehtaareina

| — | Maaperästä saatavien tuottojen tai materiaalien muutokset |
| --- | --- |

—

Maaperästä saatavien tuottojen tai materiaalien muutokset

| — | Hiilensidonnassa tapahtuvat muutokset |
| --- | --- |

—

Hiilensidonnassa tapahtuvat muutokset

| — | Muutokset aiemmin luonnollisesti saatavilla olevien palvelujen tarjoamiskustannuksissa |
| --- | --- |

—

Muutokset aiemmin luonnollisesti saatavilla olevien palvelujen tarjoamiskustannuksissa

| — | Vaikutukset käyttöön paikalla ja ulkoilukäyttöön |
| --- | --- |

—

Vaikutukset käyttöön paikalla ja ulkoilukäyttöön

| — | Muutokset maaperän kulttuuriarvossa |
| --- | --- |

—

Muutokset maaperän kulttuuriarvossa

Biologinen monimuotoisuus

Vaikutukset lajistoon

Vaikutuksille altistuvien lajien osuus, uhan taso ja/tai vaikutuksille altistuvien lajien suojeleminen

| — | Muutokset paikallisessa populaatiossa ja lajien suojelutaso |
| --- | --- |

—

Muutokset paikallisessa populaatiossa ja lajien suojelutaso

| — | Muutokset geenipoolin arvossa (voi olla vaihtoehtoiskustannus) |
| --- | --- |

—

Muutokset geenipoolin arvossa (voi olla vaihtoehtoiskustannus)

| — | Muutokset aiemmin luonnollisesti saatavilla olevien palvelujen tarjoamiskustannuksissa (esimerkiksi tuholaisten torjunta) |
| --- | --- |

—

Muutokset aiemmin luonnollisesti saatavilla olevien palvelujen tarjoamiskustannuksissa (esimerkiksi tuholaisten torjunta)

| — | Muutokset lajiston kulttuuriarvossa |
| --- | --- |

—

Muutokset lajiston kulttuuriarvossa

Vaikutukset elinympäristöihin ja ekosysteemeihin

Tuhoutuneiden tai heikentyneiden luontotyyppien tai ekosysteemien pinta-ala

| — | Muutokset luontotyyppien suojelutasossa tai ekosysteemien tilassa (60) |
| --- | --- |

—

Muutokset luontotyyppien suojelutasossa tai ekosysteemien tilassa (60)

| — | Maaperästä ja merestä saatavien tuottojen tai luonnonvarojen muutokset |
| --- | --- |

—

Maaperästä ja merestä saatavien tuottojen tai luonnonvarojen muutokset

| — | Muutokset aiemmin luonnollisesti saatavilla olevien palvelujen tarjoamiskustannuksissa |
| --- | --- |

—

Muutokset aiemmin luonnollisesti saatavilla olevien palvelujen tarjoamiskustannuksissa

| — | Muutokset maaperän tai meren kulttuuriarvossa |
| --- | --- |

—

Muutokset maaperän tai meren kulttuuriarvossa

| — | Muutokset kestokyvyssä (esimerkiksi luonnonkatastrofit) |
| --- | --- |

—

Muutokset kestokyvyssä (esimerkiksi luonnonkatastrofit)

| Lähde: | Technical Support Document for Environmental Proofing of Investments under the InvestEU Programme. |
| --- | --- |

Lähde:

Kohdan 2.1 mukaisesti ympäristöulottuvuuden kestävyysarviointia koskeva lähestymistapa perustuu useisiin vaiheisiin. Niihin kuuluu päätös (yhdelle tai useammalle elementille hankkeen seulonnan aikana tunnistetun riskitason perusteella) siitä, ettei lisäarviointia tarvita vaikutuksille, joiden mahdollinen riskitaso on pieni (eli vaikutuksille, jotka eivät todennäköisesti ole merkittäviä) (61).

Jos hanke edellyttää YVA-arviointia (liitteen I hankkeet tai liitteen II hankkeet, joille tarvitaan arviointi), toteutuskumppani

| — | arvioi tunnistetut vaikutukset, riskit ja ehdotetut toimet, jotta todennäköisesti merkittävät negatiiviset ympäristövaikutukset voidaan välttää tai niitä voidaan ennaltaehkäistä taikka vähentää (lieventämistoimet) sekä viime kädessä kompensoida (kompensointitoimet). Edellä mainittujen tietojen olisi oltava saatavilla YVA-raportissa ja muissa asiakirjoissa, kuten luvissa, lisätutkimuksissa tai raporteissa, jotka perustuvat muihin arviointeihin. |
| --- | --- |

—

arvioi tunnistetut vaikutukset, riskit ja ehdotetut toimet, jotta todennäköisesti merkittävät negatiiviset ympäristövaikutukset voidaan välttää tai niitä voidaan ennaltaehkäistä taikka vähentää (lieventämistoimet) sekä viime kädessä kompensoida (kompensointitoimet). Edellä mainittujen tietojen olisi oltava saatavilla YVA-raportissa ja muissa asiakirjoissa, kuten luvissa, lisätutkimuksissa tai raporteissa, jotka perustuvat muihin arviointeihin.

| — | tarkistaa, että lieventämistoimien jälkeiset merkittävien haittavaikutusten riskit on arvioitu (eli jäännösvaikutukset olisi pitänyt arvioida osana YVA-raporttia):






  — | Jos YVA-raportissa on tunnistettu jäännösvaikutuksia, joiden riskitaso on kohtalainen ja/tai suuri, toteutuskumppanin olisi arvioitava merkittäviä haittavaikutuksia. Arviointiin olisi mahdollisuuksien mukaan sisällytettävä kvantifiointi ja rahallisen arvon määritys. Lisäarviointi voi antaa aihetta ylimääräisille (kompensointi)toimille, joita on selostettu jäljempänä tässä luvussa. |
| --- | --- | --- |

—

tarkistaa, että lieventämistoimien jälkeiset merkittävien haittavaikutusten riskit on arvioitu (eli jäännösvaikutukset olisi pitänyt arvioida osana YVA-raporttia):

—

Jos YVA-raportissa on tunnistettu jäännösvaikutuksia, joiden riskitaso on kohtalainen ja/tai suuri, toteutuskumppanin olisi arvioitava merkittäviä haittavaikutuksia. Arviointiin olisi mahdollisuuksien mukaan sisällytettävä kvantifiointi ja rahallisen arvon määritys. Lisäarviointi voi antaa aihetta ylimääräisille (kompensointi)toimille, joita on selostettu jäljempänä tässä luvussa.

| — | Jos jäännösvaikutukselle arvioitu riskitaso on YVA-raportin mukaan pieni, lisäarviointia ei tarvita. |
| --- | --- |

—

Jos jäännösvaikutukselle arvioitu riskitaso on YVA-raportin mukaan pieni, lisäarviointia ei tarvita.

Hankkeissa, jotka on vapautettu kestävyysarvioinnista mutta jotka edellyttävät lieventämistoimia, toteutuskumppani

| — | arvioi tunnistetut vaikutukset ja riskit sekä seulontapäätöksessä ja tausta-asiakirjoissa ehdotetut lieventämistoimenpiteet, jotta voidaan välttää tai ennaltaehkäistä ympäristövaikutukset, jotka muutoin olisivat voineet olla merkittäviä:






  — | Jos (esimerkiksi seulonta-asiakirjoissa tai arviointiprosessin aikana) on tunnistettu jäännösvaikutuksia, joiden riskitaso on kohtalainen ja/tai suuri, näille merkittäville haittavaikutuksille tehdään arviointi. Mahdollisuuksien mukaan arviointiin sisällytetään kvantifiointi ja rahallisen arvon määritys. |
| --- | --- | --- |

—

arvioi tunnistetut vaikutukset ja riskit sekä seulontapäätöksessä ja tausta-asiakirjoissa ehdotetut lieventämistoimenpiteet, jotta voidaan välttää tai ennaltaehkäistä ympäristövaikutukset, jotka muutoin olisivat voineet olla merkittäviä:

—

Jos (esimerkiksi seulonta-asiakirjoissa tai arviointiprosessin aikana) on tunnistettu jäännösvaikutuksia, joiden riskitaso on kohtalainen ja/tai suuri, näille merkittäville haittavaikutuksille tehdään arviointi. Mahdollisuuksien mukaan arviointiin sisällytetään kvantifiointi ja rahallisen arvon määritys.

| — | Jos tunnistettu jäännösvaikutusten riski on pieni, lisäarviointia ei tarvita. |
| --- | --- |

—

Jos tunnistettu jäännösvaikutusten riski on pieni, lisäarviointia ei tarvita.

Hankkeissa, jotka on vapautettu kestävyysarvioinnista ja jotka eivät edellytä lieventämistoimia, tai YVA-direktiivin soveltamisalaan kuulumattomissa hankkeissa toteutuskumppani

| — | määrittelee yhteistyössä hankkeen toteuttajan kanssa, onko tarvetta lisätutkimuksille tai -raporteille, ja arvioi tällaisissa lisätutkimuksissa ja -raporteissa tunnistetut vaikutukset ja riskit sekä ottaa huomioon mahdolliset lieventämistoimet, joilla muutoin merkittäviksi katsottavat negatiiviset ympäristövaikutukset voidaan välttää tai ehkäistä. |
| --- | --- |

—

määrittelee yhteistyössä hankkeen toteuttajan kanssa, onko tarvetta lisätutkimuksille tai -raporteille, ja arvioi tällaisissa lisätutkimuksissa ja -raporteissa tunnistetut vaikutukset ja riskit sekä ottaa huomioon mahdolliset lieventämistoimet, joilla muutoin merkittäviksi katsottavat negatiiviset ympäristövaikutukset voidaan välttää tai ehkäistä.

| — | Jos se on oikeasuhteista (mahdollista ja kohtuullista), tunnistetut vaikutukset kvantifioidaan ja niiden rahallinen arvo määritetään. |
| --- | --- |

—

Jos se on oikeasuhteista (mahdollista ja kohtuullista), tunnistetut vaikutukset kvantifioidaan ja niiden rahallinen arvo määritetään.

Kaikissa hankkeissa

| — | suositellaan vahvasti, että toteutuskumppani käyttää positiivisten toimien tarkistuslistaa, jotta voidaan tunnistaa mahdollisuudet parantaa hankkeen tehokkuutta. |
| --- | --- |

—

suositellaan vahvasti, että toteutuskumppani käyttää positiivisten toimien tarkistuslistaa, jotta voidaan tunnistaa mahdollisuudet parantaa hankkeen tehokkuutta.

| — | Toteutuskumppanin on raportoitava InvestEU-ohjelman investointikomitealle ja valvottava hanketta. |
| --- | --- |

—

Toteutuskumppanin on raportoitava InvestEU-ohjelman investointikomitealle ja valvottava hanketta.

On tarpeen varmistaa yhdenmukaisuus luonnonpääoman eri komponentteja koskevien vaatimusten kanssa sekä ottaa huomioon arvioinnin oikeasuhteisuuden tarve (mahdollinen ja kohtuullinen). InvestEU-rahastosta tuettavia hankkeita tarkistaessaan toteutuskumppani suorittaa nämä arviointivaiheet hankkeen toteuttajan toimittamien asiakirjojen (eli ympäristöraporttien, päätösten ja lupien) perusteella. Asiakirjoja saa täydentää hankkeen toteuttajan täyttämillä kyselylomakkeilla (esimerkiksi toteutuskumppanin omiin due diligence -menettelyihin perustuvilla) tai muilla tutkimuksilla ja raporteilla tarpeen mukaan.

Lainsäädännön noudattamista edellytetään kaikissa hankkeissa.

Kuva 8

Yhteenveto ympäristövaikutusten seulonnasta – Arviointi

Image 12

Seuraavissa osissa on tietoja siitä, miten toteutuskumppanit voivat hankkeen toteuttajan tuella toimia kussakin yksittäisessä arviointivaiheessa.

2.3.2   Lainsäädännön noudattaminen

Kaikissa InvestEU-tuetuissa toimissa on noudatettava sovellettavaa EU:n ja kansallisen tason lainsäädäntöä riippumatta siitä, vaaditaanko toimille kestävyysarviointi. Lainsäädännön noudattaminen on kaiken tuensaannin edellytys. Toteutuskumppanien on otettava käyttöön menettelyt lainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi (62) tai tarkistettava nykyisiä menettelyjään.

Jotta voidaan varmistaa, että kaikki toteutuskumppanit noudattavat hyväksyttäviä standardeja, tässä osassa

| — | kuvataan yleiset periaatteet lainsäädännön noudattamista koskeville tarkastuksille; ja |
| --- | --- |

—

kuvataan yleiset periaatteet lainsäädännön noudattamista koskeville tarkastuksille; ja

| — | ehdotetaan EU:n keskeisten ympäristödirektiivien noudattamista koskevia erityistarkastuksia. |
| --- | --- |

—

ehdotetaan EU:n keskeisten ympäristödirektiivien noudattamista koskevia erityistarkastuksia.

Yleiset periaatteet on lueteltu jäljempänä:

| — | Vaadittu lainsäädännön noudattaminen todetaan due diligence -prosessilla, jota toteutuskumppani normaalistikin käyttää (63). |
| --- | --- |

—

Vaadittu lainsäädännön noudattaminen todetaan due diligence -prosessilla, jota toteutuskumppani normaalistikin käyttää (63).

| — | Suosituksena on, että YVA-direktiivin liitteessä I lueteltuihin luokkiin kuuluvien hankkeiden tai liitteessä II lueteltujen hankkeiden, jotka edellyttävät YVA-arviointia (eli hankkeiden, joilla on merkittävät ja/tai todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia), InvestEU-tukikelpoisuutta tarkastellaan verrattain edistyneessä vaiheessa. Näin toteutuskumppani voi tehdä suurimman osan lainsäädännön noudattamistarkastuksista ennen tuen maksamista. Poikkeustapauksissa voidaan joustaa tästä suosituksesta ja tarkastella hankkeiden tukikelpoisuutta jo aikaisemmassa vaiheessa. Tällöin menettelyjen vieminen päätökseen asti ja lainsäädännön noudattamisvaatimusten täyttyminen olisivat tukisummien maksamisen ehtona (64). YVA-direktiivin liitteessä I luetellut hankkeet voidaan kuitenkin esitellä investointikomitealle vasta, kun ne ovat kohtuullisen edistyneessä vaiheessa, eli silloin, kun YVA-raportti on valmis ja yleisön kuuleminen on järjestetty. |
| --- | --- |

—

Suosituksena on, että YVA-direktiivin liitteessä I lueteltuihin luokkiin kuuluvien hankkeiden tai liitteessä II lueteltujen hankkeiden, jotka edellyttävät YVA-arviointia (eli hankkeiden, joilla on merkittävät ja/tai todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia), InvestEU-tukikelpoisuutta tarkastellaan verrattain edistyneessä vaiheessa. Näin toteutuskumppani voi tehdä suurimman osan lainsäädännön noudattamistarkastuksista ennen tuen maksamista. Poikkeustapauksissa voidaan joustaa tästä suosituksesta ja tarkastella hankkeiden tukikelpoisuutta jo aikaisemmassa vaiheessa. Tällöin menettelyjen vieminen päätökseen asti ja lainsäädännön noudattamisvaatimusten täyttyminen olisivat tukisummien maksamisen ehtona (64). YVA-direktiivin liitteessä I luetellut hankkeet voidaan kuitenkin esitellä investointikomitealle vasta, kun ne ovat kohtuullisen edistyneessä vaiheessa, eli silloin, kun YVA-raportti on valmis ja yleisön kuuleminen on järjestetty.

| — | Jos kyseessä on poikkeuksellisesti hanke, joka ei ole vielä toteutusvalmis (esimerkiksi ympäristöarviointeja ja/tai lupamenettelyjä ei ole suoritettu), hankkeen arviointi on tehtävä saatavilla olevien tietojen perusteella. Arviointi voisi ensimmäisessä vaiheessa rajoittua sovellettavien keskeisten ympäristödirektiivien määrittelyyn ja selkeään osoitukseen siitä, milloin lainsäädännön noudattaminen voidaan varmistaa. YVA-direktiivin liitteessä II luetelluissa hankkeissa toimivaltaisten viranomaisten tekemän seulontapäätöksen tulisi olla pääsääntöisesti saatavilla silloin, kun hanke toimitetaan investointikomitean hyväksyttäväksi. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa hanke voi kuitenkin olla vähemmän edistyneessä vaiheessa (esimerkiksi odotettavissa olevat riskit ovat pieniä, kuten latausasemahankkeiden yhteydessä). Tällöin toteutuskumppani voi tehdä arvioinnin pelkästään tässä ohjeistuksessa ehdotettujen tarkistuslistojen perusteella. Jos kyseessä on mahdollisesti ongelmallinen hanke (jolla on esimerkiksi todennäköisesti merkittävät vaikutukset Natura 2000 -kohteisiin tai jota yleisö vastustaa), toteutuskumppanin on ehdotettava hankekohtaisia ympäristöehtoja ja sisällytettävä ne rahoitussopimukseen. (Mahdollisesti tarvittavista) hankekohtaisista ehdoista riippumatta, kuten edellä on mainittu, rahoitussopimukseen on aina vähemmän edistyneiden hankkeiden yhteydessä sisällytettävä yleinen vakioehto puuttuvien arviointien ja/tai lupien toimittamisesta. Ehtojen on täytyttävä viimeistään ennen asiaankuuluvan tuen maksamista, ja lainsäädännön noudattamistarkastus on tehtävä kyseisessä vaiheessa ja siitä on raportoitava investointikomitealle (65). Jos arvioinnin päätelmänä on, että hanke on liian varhaisessa vaiheessa ja siihen liittyy liikaa riskejä, hankkeelle ei pidä myöntää tukea, ja toteutuskumppanin täytyy hakea EU:n takuuta myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

—

Jos kyseessä on poikkeuksellisesti hanke, joka ei ole vielä toteutusvalmis (esimerkiksi ympäristöarviointeja ja/tai lupamenettelyjä ei ole suoritettu), hankkeen arviointi on tehtävä saatavilla olevien tietojen perusteella. Arviointi voisi ensimmäisessä vaiheessa rajoittua sovellettavien keskeisten ympäristödirektiivien määrittelyyn ja selkeään osoitukseen siitä, milloin lainsäädännön noudattaminen voidaan varmistaa. YVA-direktiivin liitteessä II luetelluissa hankkeissa toimivaltaisten viranomaisten tekemän seulontapäätöksen tulisi olla pääsääntöisesti saatavilla silloin, kun hanke toimitetaan investointikomitean hyväksyttäväksi. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa hanke voi kuitenkin olla vähemmän edistyneessä vaiheessa (esimerkiksi odotettavissa olevat riskit ovat pieniä, kuten latausasemahankkeiden yhteydessä). Tällöin toteutuskumppani voi tehdä arvioinnin pelkästään tässä ohjeistuksessa ehdotettujen tarkistuslistojen perusteella. Jos kyseessä on mahdollisesti ongelmallinen hanke (jolla on esimerkiksi todennäköisesti merkittävät vaikutukset Natura 2000 -kohteisiin tai jota yleisö vastustaa), toteutuskumppanin on ehdotettava hankekohtaisia ympäristöehtoja ja sisällytettävä ne rahoitussopimukseen. (Mahdollisesti tarvittavista) hankekohtaisista ehdoista riippumatta, kuten edellä on mainittu, rahoitussopimukseen on aina vähemmän edistyneiden hankkeiden yhteydessä sisällytettävä yleinen vakioehto puuttuvien arviointien ja/tai lupien toimittamisesta. Ehtojen on täytyttävä viimeistään ennen asiaankuuluvan tuen maksamista, ja lainsäädännön noudattamistarkastus on tehtävä kyseisessä vaiheessa ja siitä on raportoitava investointikomitealle (65). Jos arvioinnin päätelmänä on, että hanke on liian varhaisessa vaiheessa ja siihen liittyy liikaa riskejä, hankkeelle ei pidä myöntää tukea, ja toteutuskumppanin täytyy hakea EU:n takuuta myöhemmässä vaiheessa.

| — | Kansalliseen lainsäädäntöön sisällytettyjen EU:n ympäristödirektiivien tulisi olla keskeinen lähtökohta lainsäädännön noudattamistarkastusten tekemiselle. |
| --- | --- |

—

Kansalliseen lainsäädäntöön sisällytettyjen EU:n ympäristödirektiivien tulisi olla keskeinen lähtökohta lainsäädännön noudattamistarkastusten tekemiselle.

| — | Sen jälkeen, kun on tarkistettu, noudattaako hanke sovellettavaa EU:n ympäristölainsäädäntöä, olisi voitava yksiselitteisesti todeta, että hanke joko ”noudattaa” tai ”ei noudata” lainsäädäntöä. Tarkistuksen tueksi on toimitettava todisteina toimivaltaisten viranomaisten myöntämät luvat, hyväksynnät, lisenssit tai valtuudet sekä viittaukset asiaankuuluviin direktiiveihin tai kansalliseen lainsäädäntöön, johon ne on sisällytetty. |
| --- | --- |

—

Sen jälkeen, kun on tarkistettu, noudattaako hanke sovellettavaa EU:n ympäristölainsäädäntöä, olisi voitava yksiselitteisesti todeta, että hanke joko ”noudattaa” tai ”ei noudata” lainsäädäntöä. Tarkistuksen tueksi on toimitettava todisteina toimivaltaisten viranomaisten myöntämät luvat, hyväksynnät, lisenssit tai valtuudet sekä viittaukset asiaankuuluviin direktiiveihin tai kansalliseen lainsäädäntöön, johon ne on sisällytetty.

| — | Jos on syytä vakavasti epäillä, noudattaako hanke EU:n ja/tai kansallisen tason lainsäädäntöä, toteutuskumppanien on konsultoitava jäsenvaltioita ja/tai komissiota (66). |
| --- | --- |

—

Jos on syytä vakavasti epäillä, noudattaako hanke EU:n ja/tai kansallisen tason lainsäädäntöä, toteutuskumppanien on konsultoitava jäsenvaltioita ja/tai komissiota (66).

Jäljempänä tarkastellaan lainsäädännön noudattamistarkastusten kannalta keskeisiä ympäristödirektiivejä.

a)   YVA-direktiivi

YVA-direktiivi koskee erilaisia julkisia ja yksityisiä hankkeita, jotka on määritelty sen liitteissä I ja II:

| — | Pakollinen YVA-arviointi: kaikilla liitteessä I luetelluilla hankkeilla katsotaan olevan merkittävät vaikutukset ympäristöön, joten niille vaaditaan YVA-arviointi. |
| --- | --- |

—

Pakollinen YVA-arviointi: kaikilla liitteessä I luetelluilla hankkeilla katsotaan olevan merkittävät vaikutukset ympäristöön, joten niille vaaditaan YVA-arviointi.

| — | Jäsenvaltioiden harkintaan perustuva YVA-arviointi (tarpeellisuusselvitys): kansalliset viranomaiset päättävät liitteessä II lueteltujen hankkeiden osalta, vaaditaanko niille YVA-arviointi. Päätös tehdään arviointimenettelyjen tarpeellisuusselvityksellä, jossa määritellään hankkeiden vaikutukset raja-arvojen/kriteerien perusteella tai tapauskohtaisella selvityksellä. Kansallisten viranomaisten on otettava huomioon YVA-direktiivin liitteessä III esitetyt kriteerit. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden harkintaan perustuva YVA-arviointi (tarpeellisuusselvitys): kansalliset viranomaiset päättävät liitteessä II lueteltujen hankkeiden osalta, vaaditaanko niille YVA-arviointi. Päätös tehdään arviointimenettelyjen tarpeellisuusselvityksellä, jossa määritellään hankkeiden vaikutukset raja-arvojen/kriteerien perusteella tai tapauskohtaisella selvityksellä. Kansallisten viranomaisten on otettava huomioon YVA-direktiivin liitteessä III esitetyt kriteerit.

YVA-direktiivin noudattamistarkastuksessa on varmistettava, että hanke täyttää YVA-direktiivin keskeiset vaatimukset. Tältä osin on tärkeää huomata, että jotkin hankkeet ovat ehkä saaneet hyväksynnän aiemman ”tarkistamattoman” YVA-järjestelmän (direktiivin 2011/92/EU) mukaisesti, ei nykyisen ”tarkistetun” YVA-järjestelmän (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/52/EU (67) muutetun direktiivin 2011/92/EU) mukaisesti. YVA-direktiivin noudattamistarkastus on tehtävä YVA-prosessin aloittamisen aikana voimassa olleen sovellettavan direktiivin mukaan (ks. direktiivin 2014/52/EU 3 artikla).

Tarkistuslistassa 0 (katso liite 3) on ehdotettu kysymyksiä ohjeeksi toteutuskumppaneille YVA-direktiivin noudattamista tarkastettaessa.

b)   Lintu- ja luontodirektiivit

Natura 2 000 -verkosto on perustettu luontodirektiivin (68) mukaisesti. Luontodirektiivin mukaan jäsenvaltiot osoittavat erityisiä suojelutoimien alueita, joiden tarkoituksena on varmistaa i) direktiivin liitteessä I lueteltujen luontotyyppien ja ii) liitteessä II lueteltujen lajien suotuisa suojelun taso niiden luontaisilla esiintymisalueilla. Lintudirektiivin (69) mukaan verkoston on sisällettävä erityisiä suojelualueita, jotka on osoitettu 194:lle erityisen uhanalaiselle lajille sekä kaikille muuttolinnuille.

Kaikki suunnitelmat tai hankkeet, jotka saattavat vaikuttaa Natura 2000 -alueeseen merkittävästi joko erikseen tai yhdessä muiden suunnitelmien tai hankkeiden kanssa, on arvioitava asianmukaisesti jäsenvaltiossa (6 artiklan mukaisesti). Arvioinnissa on määritettävä, miten hanke tai suunnitelma vaikuttaa alueen suojelutavoitteisiin (70). Toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa hyväksyntänsä suunnitelmalle tai hankkeelle vasta varmistuttuaan siitä, että suunnitelma tai hanke ei vaikuta kyseisen alueen koskemattomuuteen (luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohta (71)).

Hankkeelle voidaan poikkeustapauksissa antaa etenemislupa arvioinnin kielteisestä tuloksesta huolimatta, jos i) vaihtoehtoisia ratkaisuja ei ole; ja ii) suunnitelma tai hanke on toteutettava erittäin tärkeän yleisen edun kannalta pakottavista syistä, mukaan lukien sosiaaliset tai taloudelliset syyt. Jäsenvaltioiden on tällöin toteutettava kaikki tarvittavat korvaavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että Natura 2000:n yleinen kokonaisuus säilyy (luontodirektiivin 6 artiklan 4 kohta). Jäsenvaltion on ilmoitettava toteutetut korvaavat toimenpiteet Euroopan komissiolle toimitettavalla vakioilmoituslomakkeella tietojen toimittamiseksi luontodirektiivin 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (72) Tietyissä tapauksissa, jos kyseisellä alueella on ensisijaisesti suojeltava luontotyyppi ja/tai laji ja hankkeen toteutukselle on sosiaaliset ja taloudelliset syyt, tarvitaan komission lausunto. Luontodirektiivin 92/43/ETY (73) 6 artiklan 3 ja 4 kohdan määräyksiä koskevissa menettelyohjeissa on tätä kohtaa täydentäviä lisätietoja.

Toteutuskumppaneilla on luonto- ja lintudirektiivien noudattamista tarkastaessaan kolme mahdollista skenaariota:

| — | Jäsenvaltion viranomaiset ovat seuloneet hankkeen ja todenneet, ettei asianmukaista arviointia tarvita (eli hankkeella ei todennäköisesti ole merkittäviä haittavaikutuksia Natura 2000 -alueeseen tai -alueisiin); tai |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltion viranomaiset ovat seuloneet hankkeen ja todenneet, ettei asianmukaista arviointia tarvita (eli hankkeella ei todennäköisesti ole merkittäviä haittavaikutuksia Natura 2000 -alueeseen tai -alueisiin); tai

| — | jäsenvaltion viranomaiset ovat tehneet hankkeelle asianmukaisen arvioinnin, jonka perusteella viranomaiset ovat tehneet myönteisen päätelmän, eli hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia Natura 2000 -alueeseen tai -alueisiin (luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaan); tai |
| --- | --- |

—

jäsenvaltion viranomaiset ovat tehneet hankkeelle asianmukaisen arvioinnin, jonka perusteella viranomaiset ovat tehneet myönteisen päätelmän, eli hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia Natura 2000 -alueeseen tai -alueisiin (luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaan); tai

| — | hankkeelle on tehty asianmukainen arviointi, joka on saanut jäsenvaltion viranomaisilta kielteisen päätelmän (eli hankkeella on merkittävät haittavaikutukset Natura 2000 -alueisiin luontodirektiivin 6 artiklan 4 kohdan mukaan). |
| --- | --- |

—

hankkeelle on tehty asianmukainen arviointi, joka on saanut jäsenvaltion viranomaisilta kielteisen päätelmän (eli hankkeella on merkittävät haittavaikutukset Natura 2000 -alueisiin luontodirektiivin 6 artiklan 4 kohdan mukaan).

Tarkistuslistassa 0 (katso liite 3) on ehdotettu kysymyksiä, jotka ohjaavat luonto- ja lintudirektiivien noudattamisen tarkastamista yksittäistä toimea koskevasta (edellä kuvatusta) skenaariosta riippuen.

c)   Vesipolitiikan puitedirektiivi

Vesipolitiikan puitedirektiivillä (2000/60/EY) varmistetaan taloudellisten ja ekologisten näkökulmien täysimääräinen yhteensovittaminen vesienhoidon alalla laadun ja määrän suhteen. Direktiivi koskee makeita pintavesiä, rannikkovesiä ja jokisuiden vaihettumisalueita, ja sillä varmistetaan yhdenmukainen, kokonaisten ekosysteemien eheyttä kunnioittava lähestymistapa vesienhoitoon.

Direktiivin keskeisenä tavoitteena on saavuttaa (vuoteen 2015 mennessä (74)) hyvä tila Euroopan alueella olevilla yli 111 000 pintavesialueella (kuten joissa, järvissä ja rannikkovesissä) ja yli 13 000 pohjavesialueella. ”Hyvän tilan” saavuttaminen tarkoittaa pintavesien osalta parasta mahdollista ekologista ja kemiallista tilaa ja (juomavedenoton pääasiallisten lähteiden eli) pohjavesien osalta hyvää määrällistä ja kemiallista tilaa.

Vesipolitiikan puitedirektiivissä on myös vaatimus, jonka mukaan vesienhoidon on perustuttava vesipiireihin (eli luonnollisiin maantieteellisiin ja hydrologisiin yksiköihin) eikä hallinnollisiin tai poliittisiin rajoihin. Vesipiirin hoitosuunnitelmassa on määritelty, miten vesipiirille asetetut tavoitteet (ekologinen ja määrällinen tila, kemiallinen tila ja suojelualueita koskevat tavoitteet) on määrä saavuttaa vaaditussa ajassa.

Toteutuskumppaneilla on vesipolitiikan puitedirektiivin noudattamista tarkastaessaan kaksi mahdollista skenaariota:

| — | Ensimmäisessä skenaariossa hankkeeseen liittyy pintavesimuodostuman fyysisiä ominaisuuksia tai pohjavesimuodostumien pohjaveden korkeutta muuttavia toimenpiteitä, jotka EIVÄT heikennä vesimuodostuman tilaa eivätkä ehkäise vesien hyvän tilan/potentiaalin saavuttamista. Tällöin toteutuskumppanin on arvioitava hankkeen toteuttajan toimittamat perusteet päätelmän tueksi. |
| --- | --- |

—

Ensimmäisessä skenaariossa hankkeeseen liittyy pintavesimuodostuman fyysisiä ominaisuuksia tai pohjavesimuodostumien pohjaveden korkeutta muuttavia toimenpiteitä, jotka EIVÄT heikennä vesimuodostuman tilaa eivätkä ehkäise vesien hyvän tilan/potentiaalin saavuttamista. Tällöin toteutuskumppanin on arvioitava hankkeen toteuttajan toimittamat perusteet päätelmän tueksi.

| — | Toisessa skenaariossa hankkeeseen liittyy pintavesimuodostuman fyysisiä ominaisuuksia tai pohjavesimuodostumien pohjaveden korkeutta muuttavia toimenpiteitä, jotka heikentävät vesimuodostuman tilaa tai ehkäisevät vesien hyvän tilan/potentiaalin saavuttamisen. Tällöin toteutuskumppanin on arvioitava, täyttyykö jokainen 4 artiklan 7 kohdan mukaisista edellytyksistä, eli:






  — | kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteet on toteutettu vesimuodostuman tilaan kohdistuvan haittavaikutuksen vähentämiseksi; |
| --- | --- | --- |

—

Toisessa skenaariossa hankkeeseen liittyy pintavesimuodostuman fyysisiä ominaisuuksia tai pohjavesimuodostumien pohjaveden korkeutta muuttavia toimenpiteitä, jotka heikentävät vesimuodostuman tilaa tai ehkäisevät vesien hyvän tilan/potentiaalin saavuttamisen. Tällöin toteutuskumppanin on arvioitava, täyttyykö jokainen 4 artiklan 7 kohdan mukaisista edellytyksistä, eli:

—

kaikki käytännössä mahdolliset toimenpiteet on toteutettu vesimuodostuman tilaan kohdistuvan haittavaikutuksen vähentämiseksi;

| — | hankkeen hyödyt ylittävät vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttamisesta koituvat hyödyt ja/tai hanke on yleisen edun kannalta erittäin tärkeä; |
| --- | --- |

—

hankkeen hyödyt ylittävät vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteiden saavuttamisesta koituvat hyödyt ja/tai hanke on yleisen edun kannalta erittäin tärkeä;

| — | hankkeen tavoitteita ei voida teknisen toteuttamiskelpoisuuden tai kohtuuttomien kustannusten vuoksi saavuttaa muilla, ympäristön kannalta merkittävästi paremmilla keinoilla; ja |
| --- | --- |

—

hankkeen tavoitteita ei voida teknisen toteuttamiskelpoisuuden tai kohtuuttomien kustannusten vuoksi saavuttaa muilla, ympäristön kannalta merkittävästi paremmilla keinoilla; ja

| — | hanke ja edellä mainitut syyt on sisällytetty vesipiirin hoitosuunnitelmaan. |
| --- | --- |

—

hanke ja edellä mainitut syyt on sisällytetty vesipiirin hoitosuunnitelmaan.

Tarkistuslistassa 0 (katso liite 3) on ehdotettu kysymyksiä, jotka ohjaavat vesipolitiikan puitedirektiivin noudattamisen tarkastamista.

d)   Muut asiaan liittyvät direktiivit

Toteutuskumppanien tulee kunkin tukimuodon piiriin kuuluvien toimien luonteesta riippuen tarkastaa tiettyjen direktiivien noudattaminen hankkeen toteuttajien toimittamien valtuutusten, lupien, lisenssien yms. perusteella. Tällaisia direktiivejä ovat esimerkiksi

direktiivi 2001/42/EY (75) – Strateginen ympäristövaikutusten arviointi

Joissakin toimissa, jotka luonteensa, kokonsa tai sijaintinsa vuoksi ovat ympäristön kannalta herkkiä, on suositeltavaa, että toteutuskumppani arvioi, onko hanke yhdenmukainen suunnittelukehyksen (esimerkiksi alakohtaisen tai maankäyttösuunnitelman) kanssa varsinkin vaihtoehtojen ja kumulatiivisten vaikutusten osalta.

Direktiivi 2010/75/EU (76) – Teollisuuden päästöjä koskeva direktiivi

Toteutuskumppanin on varmistettava, että hanke noudattaa teollisuuden päästöjä koskevaa direktiiviä, seuraavien perusteella:

| — | Lupa (ei aina sovellettavissa ja saatavilla hakemuksen lähettämisen aikoihin): eli noudattaako hanke direktiivin mukaan asetettuja päästöjen raja-arvoja ja muita asiaan liittyviä päästötasoja, jotka on asetettu parhaita käytettävissä olevia tekniikoita koskevia päätöksiä toteuttaessa; tai |
| --- | --- |

—

Lupa (ei aina sovellettavissa ja saatavilla hakemuksen lähettämisen aikoihin): eli noudattaako hanke direktiivin mukaan asetettuja päästöjen raja-arvoja ja muita asiaan liittyviä päästötasoja, jotka on asetettu parhaita käytettävissä olevia tekniikoita koskevia päätöksiä toteuttaessa; tai

| — | Hakemuksen mukana toimitetut hankkeen ympäristöasiakirjat (kuten ympäristöluvat). |
| --- | --- |

—

Hakemuksen mukana toimitetut hankkeen ympäristöasiakirjat (kuten ympäristöluvat).

Direktiivi 2008/98/EY (77) – Jätehuollon puitedirektiivi

Toteutuskumppani todentaa, noudattaako hanke jätehuollon puitedirektiiviä, mukaan lukien perustelut, jotka viittaavat direktiivin keskeisiin vaatimuksiin. Perusteluissa on selitettävä erityisesti,

| — | miten hankkeessa sovelletaan jätehierarkiaa (4 artikla); |
| --- | --- |

—

miten hankkeessa sovelletaan jätehierarkiaa (4 artikla);

| — | miten hanke edistää uudelleenkäytön valmistelun ja kierrätyksen tavoitteiden saavuttamista (11 artiklan 2 kohta); |
| --- | --- |

—

miten hanke edistää uudelleenkäytön valmistelun ja kierrätyksen tavoitteiden saavuttamista (11 artiklan 2 kohta);

| — | noudattaako hanke asiaan liittyvää jätehuoltosuunnitelmaa (ja sisältyykö se siihen välttämättömänä edellytyksenä) ja jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevaa ohjelmaa (28 ja 29 artikla). |
| --- | --- |

—

noudattaako hanke asiaan liittyvää jätehuoltosuunnitelmaa (ja sisältyykö se siihen välttämättömänä edellytyksenä) ja jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevaa ohjelmaa (28 ja 29 artikla).

Direktiivi 2012/18/EU (78) – Seveso III -direktiivi

Seveso III -direktiivillä (2012/18/EU) pyritään torjumaan vaarallisista aineista aiheutuvia suuronnettomuusvaaroja. Koska onnettomuuksia voi kuitenkin tapahtua, direktiivillä pyritään myös rajoittamaan niiden seurauksia paitsi ihmisten terveydelle, myös ympäristölle. Direktiivi koskee tuotantolaitoksia, joissa saattaa olla vaarallisia aineita (esimerkiksi prosessien aikana tai varastossa) tiettyjen raja-arvojen ylittävinä määrinä. Direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle on jätetty tietyt teolliset toiminnot, joihin sovellettava muu lainsäädäntö takaa saman tasoisen turvallisuuden (kuten ydinvoimalaitokset tai vaarallisten aineiden kuljetus).

Tuotantolaitokset luokitellaan niissä olevien vaarallisten aineiden määrän mukaan alemman tason tai ylemmän tason tuotantolaitoksiksi, joista jälkimmäisiä koskevat tiukemmat vaatimukset. Toteutuskumppani varmistaa hankkeen yhdenmukaisuuden Seveso III -direktiivin kanssa hakemuksen mukana toimitettujen hankkeen ympäristöasiakirjojen (kuten YVA-raportin, ympäristölupien yms.) perusteella. Toteutuskumppani tarkastaa erityisesti, täytyykö Seveso-direktiivin soveltamisalaan kuuluvien valmistuneiden hankkeiden täyttää alempaa vai ylempää tasoa koskevat vaatimukset (erityisesti toteuttajan velvollisuus laatia suuronnettomuuksien torjuntaa koskeva käytäntö tai turvallisuusraportti, joka täytyy toimittaa jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle).

2.3.3   Ympäristöulottuvuuteen liittyvä InvestEU-seulonta

Hankkeissa, joille tehdään YVA-arviointi tai joiden osalta sellaisen tarpeellisuutta selvitetään, odotuksena on, että kyseinen prosessi ja työ tarjoavat merkittävän panoksen InvestEU-seulontaan, sillä direktiivissä edellytetään seuraavaa:

| — | YVA-arviointia edellyttävistä hankkeista YVA-raporttiin on sisällytettävä kuvaus hankkeen ominaisuuksista ja/tai toimenpiteistä, joilla pyritään välttämään, ehkäisemään tai vähentämään ja, jos mahdollista, kompensoimaan merkittävät haitalliset ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

—

YVA-arviointia edellyttävistä hankkeista YVA-raporttiin on sisällytettävä kuvaus hankkeen ominaisuuksista ja/tai toimenpiteistä, joilla pyritään välttämään, ehkäisemään tai vähentämään ja, jos mahdollista, kompensoimaan merkittävät haitalliset ympäristövaikutukset.

| — | Jos hanketta koskevassa arviointimenettelyjen tarpeellisuusselvityksessä on päätetty, ettei YVA-arviointia tarvita, päätöksessä on esitettävä hankkeen ominaisuudet ja/tai mahdollisesti ehdotetut toimenpiteet, joilla pyritään välttämään tai ehkäisemään jotakin sellaista, joka olisi muutoin voinut olla merkittävä haitallinen ympäristövaikutus. |
| --- | --- |

—

Jos hanketta koskevassa arviointimenettelyjen tarpeellisuusselvityksessä on päätetty, ettei YVA-arviointia tarvita, päätöksessä on esitettävä hankkeen ominaisuudet ja/tai mahdollisesti ehdotetut toimenpiteet, joilla pyritään välttämään tai ehkäisemään jotakin sellaista, joka olisi muutoin voinut olla merkittävä haitallinen ympäristövaikutus.

Näissä tapauksissa InvestEU-seulontavaiheessa arvioidaan YVA-raportissa tunnistetut jäännösvaikutukset (kun ympäristömenettelyn aikana tunnistetut lieventämistoimet on toteutettu) neljään ympäristöelementtiin (ilmaan, veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen) sekä melun ja hajujen kaltaisiin monialaisiin tekijöihin.

Hankkeissa, jotka eivät kuulu YVA-direktiivin soveltamisalaan tai jotka on vapautettu arvioinnista ilman lieventämistoimia kansallisesti asetettujen raja-arvojen tai kriteerien käyttöönoton seurauksena, InvestEU-seulontavaiheessa arvioidaan myös vaikutukset samoihin elementteihin ja monialaisiin tekijöihin.

Ensimmäisessä vaiheessa ympäristöön kohdistuvat (jäännös (79))vaikutukset tulisi arvioida käyttämällä tarkistuslistaa 1 (80) (katso liite 3). Tarkistuslistan 1 sarakkeen (1) on tarkoitus kuvastaa, onko (jäännös)vaikutuksia vai ei.

Kuten edellä on mainittu, tämä tarkistus tehdään hankkeen toteuttajan toimittamien ympäristöasiakirjojen perusteella. Näihin asiakirjoihin voi kuulua ympäristövaikutusten arviointiraportteja, päätöksiä ja lupia sekä lisätutkimuksia tai -raportteja, jos tarpeen. Kun (jäännös)vaikutus on tunnistettu, se täytyy määrittää laadullisesti riskin kannalta tarkastelemalla sen merkittävyyttä ja ilmenemisen todennäköisyyttä yhdessä.

Toteutuskumppanin on määriteltävä (jäännös)vaikutuksen merkittävyys (tarkistuslistan 1 sarake 2) hankkeen toteuttajan toimittamien tietojen perusteella johonkin seuraavista kolmesta luokasta:

Vähäinenà
 Image 13
Kohtalainenà
 Image 14
Merkittävä/haitallinen

Toteutuskumppani käyttää vaikutuksen merkittävyyden luokittelun apuna toimitettuja ympäristöasiakirjoja, mahdollisesti tarpeellisiksi katsottuja lisäraportteja sekä asiantuntijoiden arvioita muun muassa päästömääristä, tunnistetun vaikutuksen lyhyt- tai pitkäkestoisuudesta yms. Yksityiskohtaisempia selityksiä kustakin tarkasteltavasta luonnonpääoman komponentista on julkaisussa ”Technical Support Document for the Environmental Proofing of Investments” sekä taulukoissa:

| Taulukko Ilma S3 - 1: | vaikutukset ilmanlaatuun |
| --- | --- |
| Taulukko Vesi S2 - 5 ja Taulukko Vesi S3 - 3 | vaikutukset vesiympäristöön |
| Taulukko Maaperä S2 - 2 ja Taulukko Maaperä S3 - 1 | vaikutukset maaperään |
| Taulukko Biologinen monimuotoisuus S2 - 1 ja Biologinen monimuotoisuus S3 - 1 | vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen |
| Taulukko CC S3 - 1 | meluvaikutukset |
| Taulukko CC S3 - 2 | hajuvaikutukset |

Taulukko Ilma S3 - 1:

vaikutukset ilmanlaatuun

Taulukko Vesi S2 - 5 ja Taulukko Vesi S3 - 3

vaikutukset vesiympäristöön

Taulukko Maaperä S2 - 2 ja Taulukko Maaperä S3 - 1

vaikutukset maaperään

Taulukko Biologinen monimuotoisuus S2 - 1 ja Biologinen monimuotoisuus S3 - 1

vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen

Taulukko CC S3 - 1

meluvaikutukset

Taulukko CC S3 - 2

hajuvaikutukset

Toteutuskumppanin on myös määriteltävä hankkeen toteuttajan toimittamien tietojen ja tekemien arviointien perusteella vaikutuksen todennäköisyys (tarkistuslistan 1 sarake 3):

Pieni (ei todennäköinen)
 Image 15
  Kohtalainen (todennäköisyys: 50/50)
 Image 16
  Suuri (todennäköinen)

Tämän jälkeen kunkin vaikutuksen riskitasoa (tarkistuslistan 1 sarake 4) arvioidaan yhdistämällä sen tunnistettu merkittävyys ja todennäköisyys (katso kuvassa 8 oleva matriisi). Niiden hankkeiden osalta, joille on tehty YVA-arviointi, asiaan liittyviin raportteihin on sisällyttävä arvio jäännösvaikutusten merkittävyydestä.

Kuva 9

Kunkin tunnistetun vaikutuksen riskiluokitus

Image 17

Jos vaikutusten riskitaso on kohtalainen ja/tai suuri, toteutuskumppani siirtyy kestävyysarviointiin. Jos vaikutusten riskitaso on pieni, lisäarviointeja ei tarvita.

Yllä kuvatun lisäksi suositetaan, että toteutuskumppani tekee positiivisten toimien arvioinnin (katso kohta 2.3.5).

2.3.4   Kestävyysarviointi: lieventäminen, kvantifiointi ja rahallisen arvon määritys

Hankkeet, joille vaaditaan YVA-arviointi, tai hankkeet, jotka on vapautettu arvioinnista mutta jotka edellyttävät lieventämistoimenpiteitä: Toteuttajakumppanin on jokaisen tunnistetun kohtalaisen ja/tai suuren riskitason jäännösvaikutuksen osalta vaadittava hankkeen toteuttajaa tutkimaan (vapaaehtoispohjalta) sellaisten (esimerkiksi lieventävien) lisätoimien toteutettavuus, joilla jäännösriskin tasoa voidaan laskea.

Hankkeet, jotka eivät kuulu YVA-direktiivin soveltamisalaan, tai hankkeet, jotka on vapautettu arvioinnista ilman lieventämistoimenpiteitä: Jos yhteistyötä tekevät toteutuskumppani ja hankkeen toteuttaja tunnistavat tarkistuslistan 1 avulla vaikutuksia, jotka ovat riskitasoltaan kohtalaisia ja/tai suuria, heidän on mahdollisuuksien mukaan määritettävä lieventämistoimenpiteitä riskitason laskemiseksi.

Edellä mainitun perusteella määritettyjen toimenpiteiden on noudatettava kyseistä luonnonpääoman komponenttia koskevan lieventämishierarkian periaatteita:

| — | Haittavaikutusten välttäminen (jos mahdollista). |
| --- | --- |

—

Haittavaikutusten välttäminen (jos mahdollista).

| — | Väistämättömien vaikutusten laajuuden rajoittaminen ottamalla huomioon vaikutuksen kesto, voimakkuus ja tyyppi (suora, epäsuora ja kumulatiivinen). |
| --- | --- |

—

Väistämättömien vaikutusten laajuuden rajoittaminen ottamalla huomioon vaikutuksen kesto, voimakkuus ja tyyppi (suora, epäsuora ja kumulatiivinen).

| — | Kunnostamisella ja ennallistamisella varmistetaan, että kohteet, joiden tilaan hanke on vaikuttanut huonontavasti tai negatiivisesti, palautetaan ennalleen tai uudistetaan. |
| --- | --- |

—

Kunnostamisella ja ennallistamisella varmistetaan, että kohteet, joiden tilaan hanke on vaikuttanut huonontavasti tai negatiivisesti, palautetaan ennalleen tai uudistetaan.

| — | Kompensointi voidaan katsoa viimeiseksi vaihtoehdoksi sellaisten (kohtalaisen ja suuren riskitason) haittavaikutusten osalta, joita ei voida välttää, lieventää tai korjata ennallistamalla. |
| --- | --- |

—

Kompensointi voidaan katsoa viimeiseksi vaihtoehdoksi sellaisten (kohtalaisen ja suuren riskitason) haittavaikutusten osalta, joita ei voida välttää, lieventää tai korjata ennallistamalla.

Kuva 10

Lieventämishierarkia

Image 18

| Lähde: | Euroopan komissio – Technical Support Document for the Environmental Proofing of Investments. |
| --- | --- |

Lähde:

Hyvät lieventämistoimenpiteet ovat konteksti- ja sijaintikohtaisia ja riippuvat lievennettävästä vaikutuksesta. Esimerkkejä lieventämistoimista on investointien ympäristövaikutusten arviointia koskevassa teknisessä tukiasiakirjassa.

Jos hankkeen toteuttaja pystyy ehdottamaan toteuttamiskelpoisia lisätoimenpiteitä, toteutuskumppanin on pyydettävä toteuttajaa arvioimaan jäännösriskiä uudelleen (katso tarkistuslista 1).

Toteutuskumppani ja hankkeen toteuttaja tekevät yhteistyötä kvantifioidakseen olemassa olevien asiakirjojen (ympäristöraportin, lupien yms.) perusteella mahdollisuuksien mukaan ne jäännösvaikutukset, joiden lieventämistoimenpiteiden (ympäristömenettelyistä seuraavien ja/tai InvestEU-kestävyysarvioinnin yhteydessä ehdotettujen lieventämistoimenpiteiden) jälkeinen riskitaso on kohtalainen ja/tai suuri.

Kvantifiointiohjeita on investointien ympäristövaikutusten arviointia koskevassa teknisessä tukiasiakirjassa sekä taulukoissa:

| Taulukko Ilma S3 - 1: | vaikutukset ilmanlaatuun |
| --- | --- |
| Taulukko Vesi S3 - 3: | vaikutukset vesiympäristöön |
| Taulukko Maaperä S3 – 1 | vaikutukset maaperään |
| Taulukko Biologinen monimuotoisuus S3 – 1 ja S3-2 | vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen |
| Taulukko CC S3 – 1 | meluvaikutukset |
| Taulukko CC S3 – 2 | hajuvaikutukset |

Taulukko Ilma S3 - 1:

vaikutukset ilmanlaatuun

Taulukko Vesi S3 - 3:

vaikutukset vesiympäristöön

Taulukko Maaperä S3 – 1

vaikutukset maaperään

Taulukko Biologinen monimuotoisuus S3 – 1 ja S3-2

vaikutukset biologiseen monimuotoisuuteen

Taulukko CC S3 – 1

meluvaikutukset

Taulukko CC S3 – 2

hajuvaikutukset

Kvantifioinnin avulla toteutuskumppanit voivat selvittää ympäristöön kohdistuvien (jäännös)vaikutusten voimakkuutta, kun kaikki lieventämistoimet on määritetty ja sisällytetty ehdotettuun hankkeeseen. Kvantifiointi on myös edellytys vaikutusten rahallisen arvon määrityksen – siinä määrin kuin tällainen määritys on oikeasuhteista ja kohtuullista – sisällyttämiselle hankkeen yleiseen taloudellisten vaikutusten arviointiin.

Kuten investointien ympäristövaikutusten arviointia koskevassa teknisessä tukiasiakirjassa sekä komission kustannus-hyötyanalyysia koskevassa oppaassa (EC CBA Guide to Cost Benefit Analysis of Investment Projects, 2014) on selostettu, ympäristövaikutusten rahallisen arvon määritys perustuu tavallisesti käsitteeseen taloudellisesta kokonaisarvosta, joka koostuu käyttöarvosta ja muuhun kuin käyttöön liittyvästä arvosta (81). Sen mittaamiseen voidaan käyttää useita arviointitekniikoita, jotka usein (mutta eivät aina) perustuvat tutkimuksiin ja/tai valintakokeilumenetelmiin.

Tällaiset tekniikat vaativat yleensä paljon resursseja (paljon hankekohtaisia tietoja ja analyyseja). Tästä syystä hyödynnetään enemmän aiempien tutkimusten tuloksia, jolloin julkaistusta tutkimuskirjallisuudesta saadaan ympäristövaikutuksille maakohtaisia viitearvoja (kuten yksikkökustannuksia), joita voidaan käyttää helpottamaan arviointiprosessia.

Investointien ympäristövaikutusten arviointia koskevan teknisen tukiasiakirjan kohdissa 4–8 on yksikköarvoja koskeva arvio, joka helpottaa aiempien tutkimustulosten hyödyntämistä rahallisen arvon määrityksessä. (82) Lisäksi tulevassa taloudellisten vaikutusten arvioinnin käsikirjassa (Economic Appraisal Vademecum), jota alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto laatii JASPERSin tuella, on kuvailtu ympäristövaikutusten taloudelliseen arviointiin liittyviä hyviä käytäntöjä useilla valikoiduilla aloilla.

Rahallisen arvon määrityksen käyttäminen riippuu siten monista tekijöistä, kuten saatavilla olevista tiedoista, hankkeen mittakaavasta ja vaikutusten tyypistä.

Näiden tekniikoiden käyttökelpoisuus jää toteutuskumppanin / hankkeen toteuttajan ammatillisen harkinnan varaan, mukana lukien se, onko lieventämistoimien jälkeisten ympäristövaikutusten rahallinen arvo tarpeen määritellä oikeasuhtaisuusperiaatteen mukaisesti ja miten se tehdään.

Jos hankkeesta aiheutuvien ympäristövaikutusten rahallinen arvo määritellään, se on sisällytettävä hankkeen kattavampaan taloudellisten vaikutusten arviointiin, jonka toteutuskumppanit yleensä tekevät EU:n tukemissa hankkeissa, kuten tämän ohjeistuksen kohdassa 2.6 (Taloudellisten vaikutusten arviointi) on selostettu.

2.3.5   Positiiviset toimet

Hankkeiden toteuttajia kannustetaan vahvasti ottamaan huomioon positiivisten toimien tarkistuslista 2 (laadittu kullekin ympäristötekijälle, katso liite 3) sellaisten mahdollisten toimien yhteydessä, joilla voidaan lisätä hankkeen positiivisia vaikutuksia. Valinnaisten positiivisten toimien tarkistuslistaa voidaan soveltaa kaiken tyyppisiin hankkeisiin, mukaan lukien raja-arvoa pienemmät ja suuremmat hankkeet, ja kaikkiin riskiluokkiin. Käytyään läpi positiivisten toimien tarkistuslistan hankkeiden toteuttajien olisi ehdotettava lisätoimia toimen ympäristötehokkuuden parantamiseksi. Jos hankkeeseen sisällytetään yksilöityjä lisätoimia ympäristötehokkuuden parantamiseksi, hankkeiden toteuttajia kannustetaan kvantifioimaan niiden myönteiset vaikutukset ja – jos se on oikeasuhteista ja kohtuullista – määrittämään niiden rahallinen arvo hankkeen yleistä taloudellisten vaikutusten arviointia varten.

Positiivisten toimien tarkistuslista voi sisältää muun muassa seuraavat kohdat, näihin kuitenkaan rajoittumatta:

| — | Ilma (energiatehokkuuden edistäminen ja uusiutuvien luonnonvarojen käyttö, saastepäästöjen ja vaarallisten aineiden käytön minimointi); |
| --- | --- |

—

Ilma (energiatehokkuuden edistäminen ja uusiutuvien luonnonvarojen käyttö, saastepäästöjen ja vaarallisten aineiden käytön minimointi);

| — | Vesiympäristö (makeiden pintavesien ja meriveden laadun parantaminen, veden käytön tehostaminen, vedenoton ja purkaumien rajoittaminen); |
| --- | --- |

—

Vesiympäristö (makeiden pintavesien ja meriveden laadun parantaminen, veden käytön tehostaminen, vedenoton ja purkaumien rajoittaminen);

| — | Maaperä (maaperän eroosion vähentäminen, orgaanisen aineksen ja luonnon monimuotoisuuden tukeminen, maaperän köyhtymisen hillintä, saastuneiden alueiden kunnostaminen); |
| --- | --- |

—

Maaperä (maaperän eroosion vähentäminen, orgaanisen aineksen ja luonnon monimuotoisuuden tukeminen, maaperän köyhtymisen hillintä, saastuneiden alueiden kunnostaminen);

| — | Biologinen monimuotoisuus (biodiversiteetiltään rikkaiden ja/tai suojeltujen alueiden suojeleminen, luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien ennallistaminen, ekosysteemien sietokyvyn vahvistaminen, vieraslajien torjunta tai poistaminen, kotoperäisten lajien tai geneettisen monimuotoisuuden suojeleminen); |
| --- | --- |

—

Biologinen monimuotoisuus (biodiversiteetiltään rikkaiden ja/tai suojeltujen alueiden suojeleminen, luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien ennallistaminen, ekosysteemien sietokyvyn vahvistaminen, vieraslajien torjunta tai poistaminen, kotoperäisten lajien tai geneettisen monimuotoisuuden suojeleminen);

| — | Melu (melutasojen pienentäminen); |
| --- | --- |

—

Melu (melutasojen pienentäminen);

| — | Hajut (hajupäästöjen vähentäminen). |
| --- | --- |

—

Hajut (hajupäästöjen vähentäminen).

2.3.6   Raportointi ja valvonta

Kuten kohdassa 4 on kuvattu, ympäristövaikutusten arviointimenettelyjen tarpeellisuusselvityksen ja kestävyysarviointiprosessin päätteeksi toteutuskumppanin täytyy toimittaa InvestEU-ohjelman investointikomitealle yhteenveto kestävyysarvioinnista, joka kattaa seuraavat keskeiset elementit:

| — | Kaikissa hankkeissa vahvistus siitä, että hanke noudattaa keskeistä EU:n ympäristölainsäädäntöä (tarkistuslistan 0 mukaisesti). |
| --- | --- |

—

Kaikissa hankkeissa vahvistus siitä, että hanke noudattaa keskeistä EU:n ympäristölainsäädäntöä (tarkistuslistan 0 mukaisesti).

| — | Seulonnan tulos:






  — | Onko tunnistettu kohtalaisen ja/tai suuren riskitason vaikutuksia (tarkistuslistan 1 sarake 4)? |
| --- | --- | --- |

—

Seulonnan tulos:

—

Onko tunnistettu kohtalaisen ja/tai suuren riskitason vaikutuksia (tarkistuslistan 1 sarake 4)?

| — | Onko näiden kohtalaisen ja/tai suuren riskitason vaikutusten vuoksi toteutettu valinnaisia lieventäviä (lisä)toimenpiteitä (tarkistuslistan 1 sarake 5) ja onko riskitaso laskenut niiden seurauksena? |
| --- | --- |

—

Onko näiden kohtalaisen ja/tai suuren riskitason vaikutusten vuoksi toteutettu valinnaisia lieventäviä (lisä)toimenpiteitä (tarkistuslistan 1 sarake 5) ja onko riskitaso laskenut niiden seurauksena?

| — | (Jäännös)riski InvestEU-kestävyysarvioinnin yhteydessä ehdotettujen lieventävien lisätoimenpiteiden (tarkistuslistan 1 sarake 6) jälkeen. |
| --- | --- |

—

(Jäännös)riski InvestEU-kestävyysarvioinnin yhteydessä ehdotettujen lieventävien lisätoimenpiteiden (tarkistuslistan 1 sarake 6) jälkeen.

| — | Arvio (mieluiten kvantifioitu) kohtalaisen ja/tai suuren riskitason vaikutuksista (tarkistuslistan 1 sarake 6) ja – jos se on oikeasuhteista (kohtuullista ja mahdollista) – näiden vaikutusten rahallisen arvon määritys. |
| --- | --- |

—

Arvio (mieluiten kvantifioitu) kohtalaisen ja/tai suuren riskitason vaikutuksista (tarkistuslistan 1 sarake 6) ja – jos se on oikeasuhteista (kohtuullista ja mahdollista) – näiden vaikutusten rahallisen arvon määritys.

| — | Muut positiivisiin toimiin liittyvät huomiot (ks. tarkistuslista 2). |
| --- | --- |

—

Muut positiivisiin toimiin liittyvät huomiot (ks. tarkistuslista 2).

InvestEU-rahoitukselle vaadittavan valvonnan osalta toteutuskumppanin on vahvistettava ja raportoitava sisäisten menettelyjensä osana suoritettavan ja/tai hankkeen toteuttajilta vaadittavan valvonnan perusteella:

| — | mahdolliset merkittävät muutokset alun perin raportoituun kestävyysarvioinnin tulokseen lupamenettelyjen loppuunsaattamisen tuloksena |
| --- | --- |

—

mahdolliset merkittävät muutokset alun perin raportoituun kestävyysarvioinnin tulokseen lupamenettelyjen loppuunsaattamisen tuloksena

| — | haitallisiin ja riskitasoltaan suuriin vaikutuksiin liittyvien lieventämistoimenpiteiden toteuttaminen |
| --- | --- |

—

haitallisiin ja riskitasoltaan suuriin vaikutuksiin liittyvien lieventämistoimenpiteiden toteuttaminen

| — | hankkeen toteuttajaa koskevien mahdollisten ympäristöehtojen ja -sitoumusten täyttyminen. |
| --- | --- |

—

hankkeen toteuttajaa koskevien mahdollisten ympäristöehtojen ja -sitoumusten täyttyminen.

2.4   Sosiaalinen ulottuvuus

2.4.1   Yleinen lähestymistapa sosiaaliseen kestävyysarviointiin

InvestEU-ohjelman rahoitus- ja investointitoimien oletetaan yleisesti tuovan myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia koko yhteiskunnalle. Joihinkin hankkeisiin voi kuitenkin liittyä haittavaikutuksia joillekin yksilöille tai yhteisöille. Esimerkkinä voidaan mainita infrastruktuurihanke, joka saattaa lisätä alueellista eriarvoisuutta ja vaikuttaa kansanterveyteen tai johon liittyy maankäytön muutoksia ja/tai kansalaisten eri elämänalueisiin kohdistuvia vaikutuksia. Mahdolliset sosiaalisiin oloihin kohdistuvat kielteiset vaikutukset olisi tunnistettava mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, ja tällaisten hankkeiden rakennetta pitäisi mahdollisuuksien mukaan muokata siten, että tällaiset vaikutukset voidaan välttää tai minimoida, ja/tai tarkoituksenmukaiset lieventämistoimenpiteet pitäisi tunnistaa, jotta väistämättömiä vaikutuksia voidaan hallita. Kestävyysarviointiprosessilla varmistetaan, että tällaiset tilanteet tunnistetaan ja arvioidaan ja hankkeen toteuttajat ryhtyvät niiden vuoksi asianmukaisiin toimiin.

Sosiaalisen ulottuvuuden arviointia koskevat alakohtaiset standardit ovat suurelta osin yhteneväisiä. Ne vaihtelevat silti jonkin verran eri markkinatoimijoiden keskuudessa. Toimien alustavassa seulonnassa olisi pyrittävä tunnistamaan mahdollisimman monia hankkeen suorista, epäsuorista ja kumulatiivisista vaikutuksista olennaisiin sosiaalisiin tekijöihin. Sosiaalinen kestävyysarviointi, eli alkuperäisen ehdotuksen parantaminen, auttaisi tarvittaessa minimoimaan haittavaikutukset ja maksimoimaan sosiaaliseen ulottuvuuteen kohdistuvat hyödyt.

Näin ollen hankkeiden sosiaalisten näkökohtien arvioinnin tulisi sisältää vähintään seuraavat keskeiset osat:

| — | hankkeiden myönteisten vaikutusten ja asiaan liittyvien riskien seulonta ja määrittely; |
| --- | --- |

—

hankkeiden myönteisten vaikutusten ja asiaan liittyvien riskien seulonta ja määrittely;

| — | riskien luokittelu raja-arvoa suuremmissa, suoraan rahoitetuissa hankkeissa mahdollisten haittavaikutusten arvioinnin perusteella; |
| --- | --- |

—

riskien luokittelu raja-arvoa suuremmissa, suoraan rahoitetuissa hankkeissa mahdollisten haittavaikutusten arvioinnin perusteella;

| — | hankkeen sosiaalisten vaikutusten seulonta seuraavissa osissa kuvattujen seulontakriteerien perusteella sekä hanketta koskevien mahdollisten ehtojen sisällyttäminen mukaan tarvittaessa; |
| --- | --- |

—

hankkeen sosiaalisten vaikutusten seulonta seuraavissa osissa kuvattujen seulontakriteerien perusteella sekä hanketta koskevien mahdollisten ehtojen sisällyttäminen mukaan tarvittaessa;

| — | suositukset myönteisten sosiaalisten vaikutusten vahvistamiseksi tämän ohjeistuksen kohdassa 2.4.6 kuvaillun positiivisten toimien tarkistuslistan perusteella. |
| --- | --- |

—

suositukset myönteisten sosiaalisten vaikutusten vahvistamiseksi tämän ohjeistuksen kohdassa 2.4.6 kuvaillun positiivisten toimien tarkistuslistan perusteella.

Seuraavassa vuokaaviossa on esitetty sosiaalinen kestävyysarviointiprosessi kokonaisuudessaan.

Image 19

2.4.2   Sosiaalista ulottuvuutta koskeva lainsäädännön noudattamiskehys

InvestEU-ohjelma edistää konseptinsa ja mallinsa mukaisesti myös sosiaalista kestävyyttä EU:ssa, talouden uudistumista, laadukkaiden työpaikkojen luontia ja parempia elin- ja työolosuhteita. EU:n ja jäsenvaltioiden lakisääteiset vaatimukset hankkeille ja toimille, joita on määrä tukea mistä tahansa InvestEU-rahaston politiikkaikkunasta, ovat perusta sosiaalisesti kestävien vaikutusten aikaansaamiseksi.

Kuten ympäristönäkökohtien yhteydessä, asiaankuuluva sosiaalinen lainsäädäntö muodostaa vankan pohjan sosiaalisen kestävyyden arviointiprosessille. EU:ssa on vahva lainsäädäntökehys, joka takaa Euroopan kansalaisten, työntekijöiden (kansallisuuteen katsomatta) ja sidosryhmien oikeudet monilla aloilla. Näitä ovat muun muassa työterveys ja -turvallisuus, työolot ja -ehdot, tiedottaminen työntekijöille ja yleisölle ja heidän kuuleminen, sukupuolten tasa-arvo ja syrjimättömyys (83). Ympäristölainsäädäntöön verrattuna EU:n valtuudet sosiaalialalla ovat kuitenkin rajallisemmat, ja sosiaalisia näkökohtia käsitelläänkin pääasiassa kansallisessa lainsäädännössä. Tästä huolimatta InvestEU-asetuksessa nimenomaisesti vaaditaan, että arvioidaan hankkeiden sosiaalista vaikutusta, myös sukupuolten tasa-arvoon, tiettyjen alueiden tai väestöryhmien sosiaaliseen osallisuuteen sekä sellaisten alueiden ja sektorien taloudelliseen kehitykseen, joihin vaikuttavat rakenteelliset haasteet, kuten tarve pyrkiä hiilivapaaseen talouteen.

Sen vuoksi asiaankuuluvan kansallisen ja EU:n tason lainsäädännön noudattamisen huomioon ottaminen on sosiaalisen kestävyyden arvioinnin perusta, kun tavoitellaan sosiaalista edistystä InvestEU-toimien avulla. Noudattamisen tarkkailu jatkuu koko prosessin ajan, sillä kaikkia asiaankuuluvia lakisääteisiä vaatimuksia ei välttämättä ole tiedossa vielä alkuvaiheessa (katso lainsäädännön noudattamista koskeva kehys, liite 1) (84). Tästä syystä hankkeen toteuttajan odotetaan varmistavan lainsäädännön noudattamisen, ottavan huomioon positiiviset toimet (ks. kohta 2.4.6) ja esittävän tarvittavat todisteet toteutuskumppaneille näiden pyynnöstä (85).

2.4.3   Toimien sosiaalisten vaikutusten seulonta

Lainsäädännön noudattamistarkastuksen jälkeen ja investointihankkeen kokonaiskustannuksista riippuen toimet siirtyvät seulontavaiheeseen.

Toteutuskumppanin on seulottava ehdotettu hanke, jotta mahdollisten sosiaalisten vaikutusten ja riskien laajuus ja monimutkaisuus voidaan tunnistaa. Sosiaalisten tekijöiden laajuus ja monimutkaisuus vaihtelevat hankkeittain. Hankkeilla voi olla sekä kielteisiä että myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia. Toteutuskumppanin on varmistettava, että i) hankkeiden sosiaaliset haittavaikutukset määritetään alla kuvatussa seulontaprosessissa; ja että ii) myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia tuetaan käyttämällä positiivisten toimien tarkistuslistaa (86). Myös seulontaprosessin yhteydessä tunnistettujen myönteisten vaikutusten maksimointimahdollisuudet on otettava huomioon.

Toteutuskumppanit käyttävät sosiaalisen kestävyysarvioinnin pohjana nykyisiä standardejaan ja menettelyjään ja täydentävät niitä tarvittaessa tämän ohjeistuksen vaatimusten perusteella.

Jos hanke on 10 miljoonan euron raja-arvoa pienempi, arviointiprosessi päättyy periaatteessa tähän. Jos hanke on raja-arvoa pienempi, mutta sitä koskee YVA-direktiivin mukainen arviointi (87), joitakin sosiaalisia näkökohtia arvioidaan YVA-prosessin osana. Tällaisissa tapauksissa toteutuskumppaneita kehotetaan vahvasti täydentämään YVA-prosessia tässä ohjeistuksessa kuvatulla sosiaalisten vaikutusten seulonnalla. Toteutuskumppaneita kehotetaan myös ottamaan positiivisten toimien tarkistuslistan perusteella huomioon suositukset myönteisten sosiaalisten vaikutusten vahvistamiseksi hankkeen koosta riippumatta. Kaikissa tapauksissa on noudatettava EU:n lainsäädännössä määriteltyjä työvoimaa, terveyttä, turvallisuutta ja muuta asiaankuuluvaa sosiaalista kestävyyttä koskevia vähimmäistason suojatoimia.

Jos hanke on 10 miljoonan euron raja-arvoa suurempi, hankkeelle tehdään sosiaalisia vaikutuksia ja riskejä koskeva seulonta. Seuraavat kohdat katsotaan keskeisiksi sosiaalisiksi näkökohdiksi, jotka on otettava huomioon sosiaalisen ulottuvuuden ennakkoarvioinnissa:

| 1. | työolot ja -ehdot |
| --- | --- |

1.

työolot ja -ehdot

| 2. | työterveys ja -turvallisuus sekä kansanterveys ja yleinen turvallisuus |
| --- | --- |

2.

työterveys ja -turvallisuus sekä kansanterveys ja yleinen turvallisuus

| 3. | haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ja/tai väestöryhmien (88) suojeleminen ja osallisuus |
| --- | --- |

3.

haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ja/tai väestöryhmien (88) suojeleminen ja osallisuus

| 4. | sukupuolten tasa-arvo |
| --- | --- |

4.

sukupuolten tasa-arvo

| 5. | maanhankinta ja pakkolunastus (89) |
| --- | --- |

5.

maanhankinta ja pakkolunastus (89)

| 6. | kulttuuriperinnön suojeleminen |
| --- | --- |

6.

kulttuuriperinnön suojeleminen

| 7. | sidosryhmien osallistaminen (90). |
| --- | --- |

7.

sidosryhmien osallistaminen (90).

Hankkeiden alustavan seulonnan tarkoituksena on opastaa hankkeen toteuttajaa huomioimaan ja toteutuskumppania tunnistamaan mahdollisimman monia keskeisiä sosiaaliset vaikutuksia ja riskejä, joita hankkeella odotetaan olevan. Tässä yhteydessä toteutuskumppanin täytyy myös ottaa huomioon hankkeen toteuttajan valmiudet sekä hankkeen konteksti, sijainti, toimiala ja tyyppi.

Sosiaalisten vaikutusten seulontaprosessia tarkastellaan yhdessä ilmasto- ja ympäristöelementtien kanssa, ja siinä otetaan huomioon mahdolliset asiaankuuluvat sosiaaliset elementit YVA-prosessista, jos kyseessä on toimi, jolle vaaditaan YVA-direktiivin mukainen arviointi. Sosiaaliset näkökohdat vastaavat hankkeiden toteuttajiin kohdistuvia olennaisia vaatimuksia seulontavaiheessa. Toimitettujen tietojen avulla toteutuskumppanit voivat arvioida, ettei ilmeistä lainsäädännön vastaista toimintaa ole ja mitään tutkimuksia ei ole meneillään. Näiden näkökohtien alustavan seulonnan on myös tarkoitus kannustaa toteutuskumppania ehdottamaan parannuksia hankkeen rakenteeseen, mukaan lukien teknistä tukea, jotta mahdollisia haittavaikutuksia voidaan hallita ja/tai mahdolliset myönteiset vaikutukset voidaan maksimoida.

Toteutuskumppani saattaa InvestEU-seulontaprosessin tuloksena havaita, ettei yhtä tai useampaa jäljempänä kuvatuista sosiaalisista näkökohdista ole riittävästi käsitelty ja että asiaan liittyy kohtalaisia tai suuria riskejä tämän ohjeistuksen kohdassa 2.4.4 kuvatun riskiluokituksen mukaisesti. Tällöin asianomaiseen alaan liittyvä kestävyysarviointi aloitetaan, ja rahoituksen lopullista saajaa pyydetään tekemään tarkoituksenmukainen lisäarviointi ja korjaamaan tilanne.

Työolot ja -ehdot

Tämän sosiaalisen näkökohdan yleisenä tavoitteena on varmistaa työntekijöiden perusoikeuksien suojeleminen ja edistää työntekijöiden ja työnjohdon asianmukaisia suhteita oikeudenmukaisia työoloja kehittämällä ja kansallisten työ- ja sosiaaliturvaa koskevien lakien sekä EU:n lainsäädännön ja ILO:n keskeisten yleissopimusten perusperiaatteiden ja standardien mukaisesti.

Mainitun työlainsäädännön noudattamista vaaditaan hankkeen toteuttajilta / rahoituksen lopullisilta saajilta kaikkien hanketyöntekijöiden, niin koko- kuin osa-aikaisten työntekijöiden, työvoiman vuokrausyrityksen kautta tulevien työntekijöiden, määräaikaisten työntekijöiden, kausityöntekijöiden sekä vierastyöläisten osalta riippumatta siitä, ovatko he suoraan asiakkaan vai kolmannen osapuolen palveluksessa, sekä pääasiallisilta toimittajilta (91).

Seulontavaiheessa
  toteutuskumppanin täytyy

| — | Määritellä todennäköisyys seuraaville riskeille: lapsi- tai pakkotyövoiman käyttö, vierastyöläisiin tai ulkomaiseen työvoimaan kohdistuva syrjintä ja epätasa-arvoinen kohtelu, sukupuolten eriarvoisuus, syrjintä ja/tai järjestäytymisvapauden rajoittaminen taikka työntekijöiden perusoikeuksien rikkominen, mikäli rikkominen johtuu maakohtaisesta tilanteesta, toimialasta, toteuttajasta, urakoitsijasta tai toimitusketjusta (92); |
| --- | --- |

—

Määritellä todennäköisyys seuraaville riskeille: lapsi- tai pakkotyövoiman käyttö, vierastyöläisiin tai ulkomaiseen työvoimaan kohdistuva syrjintä ja epätasa-arvoinen kohtelu, sukupuolten eriarvoisuus, syrjintä ja/tai järjestäytymisvapauden rajoittaminen taikka työntekijöiden perusoikeuksien rikkominen, mikäli rikkominen johtuu maakohtaisesta tilanteesta, toimialasta, toteuttajasta, urakoitsijasta tai toimitusketjusta (92);

| — | Tarkastella, onko hankkeen toteuttajilla käytössään kansallisten lakien mukaiset työvoimaan ja hankkeen kokoon nähden riittävät valmiudet tunnistettujen työhön liittyvien riskien hallitsemiseksi. |
| --- | --- |

—

Tarkastella, onko hankkeen toteuttajilla käytössään kansallisten lakien mukaiset työvoimaan ja hankkeen kokoon nähden riittävät valmiudet tunnistettujen työhön liittyvien riskien hallitsemiseksi.

Työterveys ja -turvallisuus sekä kansanterveys ja yleinen turvallisuus
   (93)

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 10 (terveellinen, turvallinen ja asianmukainen työympäristö ja tietosuoja) mukaisesti tämän sosiaalisen näkökohdan tarkoituksena on turvata hankkeeseen osallistuvien henkilöiden terveys ja turvallisuus sekä edistää ja suojella sitä. Tämä olisi saavutettava tarjoamalla terveelliset ja turvalliset työolot; arvioimalla ja hallitsemalla terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvia riskejä; sekä ennaltaehkäisemällä terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä mahdollisia haittavaikutuksia. Kestävyysarviointiprosessin aikana huomioon otettavat näkökohdat liittyvät vaarallisiin aineisiin, luonnonuhkiin, turvallisuuteen, taudeille altistumiseen, liikenne- ja tieturvallisuuteen ja hätävalmiuksiin tarpeen mukaan.

Seulontavaiheessa
  toteutuskumppanin täytyy

| — | määritellä todennäköisyys hankkeen haittavaikutuksille ja riskeille, joita siitä aiheutuu työterveydelle ja -turvallisuudelle sekä kansanterveydelle ja yleiselle turvallisuudelle; (94) |
| --- | --- |

—

määritellä todennäköisyys hankkeen haittavaikutuksille ja riskeille, joita siitä aiheutuu työterveydelle ja -turvallisuudelle sekä kansanterveydelle ja yleiselle turvallisuudelle; (94)

| — | arvioida hankkeen toteuttajan valmiudet hallita tunnistettuja haittavaikutuksia ja riskejä työterveyden ja -turvallisuuden sekä kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden hallinnan alalla. |
| --- | --- |

—

arvioida hankkeen toteuttajan valmiudet hallita tunnistettuja haittavaikutuksia ja riskejä työterveyden ja -turvallisuuden sekä kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden hallinnan alalla.

Haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ja/tai väestöryhmien suojeleminen ja osallisuus
   (95)

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden 2 (sukupuolten tasa-arvo), 3 (yhtäläiset mahdollisuudet) ja 17 (vammaisten osallistaminen) mukaisesti tämän sosiaalisen näkökohdan tarkoituksena on kunnioittaa ja edistää haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien ja/tai yksilöiden oikeuksia ja intressejä, tunnistaa niihin/heihin mahdollisesti kohdistuvat riskit ja/tai haittavaikutukset ja varmistaa, että näitä väestöryhmiä ja/tai yksilöitä suojellaan tarkoituksenmukaisin toimin hankkeen koko keston ajan. Tässä yhteydessä on tarvittaessa otettava huomioon asiaankuuluvat velvollisuudet ja/tai positiiviset toimenpiteet esteiden poistamiseksi, jotta ne, jotka vammaisuutensa vuoksi jäävät usein kehitysprosessin ulkopuolelle, voivat tarvittaessa käyttää oikeuksiaan ja osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaan ja talouteen.

Alkuperäiskansoihin (96) vaikuttavissa hankkeissa tavoitteena on varmistaa, että hanke kunnioittaa heidän oikeuksiaan, toiveitaan, identiteettiään, kulttuuriaan ja elinkeinojaan, ja käynnistää hyvässä hengessä neuvottelut hankkeen vaikutuksille altistuvien alkuperäiskansojen kanssa ja saada niiltä vapaaehtoinen ja tietoon perustuva etukäteissuostumus (97).

Seulontavaiheessa
  toteutuskumppanin täytyy

| — | määritellä, onko hankkeella todennäköisesti suhteettoman suuria haittavaikutuksia haavoittuvassa asemassa olevien, syrjäytyneiden ja syrjittyjen yksilöiden ja/tai väestöryhmien kannalta; esim. eriarvoisuuden paheneminen, joka vaikuttaa muun muassa palvelujen ja asuntojen kohtuuhintaisuuteen, saatavuuteen ja laatuun, mukaan lukien energia, koulutus ja terveydenhuolto; |
| --- | --- |

—

määritellä, onko hankkeella todennäköisesti suhteettoman suuria haittavaikutuksia haavoittuvassa asemassa olevien, syrjäytyneiden ja syrjittyjen yksilöiden ja/tai väestöryhmien kannalta; esim. eriarvoisuuden paheneminen, joka vaikuttaa muun muassa palvelujen ja asuntojen kohtuuhintaisuuteen, saatavuuteen ja laatuun, mukaan lukien energia, koulutus ja terveydenhuolto;

| — | määritellä sellaisten riskien ja/tai haittavaikutusten todennäköisyys, joilla voi olla suhteettoman suuria vaikutuksia vammaisiin ja jotka liittyvät oikeudenmukaiseen työympäristöön, syrjimättömyyteen, väkivallan torjumiseen sen kaikissa muodoissa sekä mahdollisten esteiden poistamiseen, jotta vammaiset voivat käyttää palveluja ja hyötyä hankkeesta (98); |
| --- | --- |

—

määritellä sellaisten riskien ja/tai haittavaikutusten todennäköisyys, joilla voi olla suhteettoman suuria vaikutuksia vammaisiin ja jotka liittyvät oikeudenmukaiseen työympäristöön, syrjimättömyyteen, väkivallan torjumiseen sen kaikissa muodoissa sekä mahdollisten esteiden poistamiseen, jotta vammaiset voivat käyttää palveluja ja hyötyä hankkeesta (98);

| — | määritellä, miten todennäköisesti hanke vaikuttaa alkuperäiskansoihin; |
| --- | --- |

—

määritellä, miten todennäköisesti hanke vaikuttaa alkuperäiskansoihin;

| — | jos hanke todennäköisesti vaikuttaa yllä mainittuihin yksilöihin tai väestöryhmiin, arvioida toteuttajan valmiudet toteuttaa lieventämistoimenpiteitä, jotta hanke ei vaikuta suhteettomasti tällaisiin yksilöihin ja/tai väestöryhmiin. |
| --- | --- |

—

jos hanke todennäköisesti vaikuttaa yllä mainittuihin yksilöihin tai väestöryhmiin, arvioida toteuttajan valmiudet toteuttaa lieventämistoimenpiteitä, jotta hanke ei vaikuta suhteettomasti tällaisiin yksilöihin ja/tai väestöryhmiin.

Sukupuolten tasa-arvo

Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 2 (sukupuolten tasa-arvo) mukaisesti tämän sosiaalisen näkökohdan yleisenä tavoitteena on varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet naisille ja miehille työpaikalla, estää sukupuoleen liittyvä syrjintä, edistää miesten ja naisten tasa-arvoista kohtelua ja toteuttaa tasa-arvoisia terveys- ja turvallisuustoimenpiteet kaikkien työntekijöiden osalta sukupuoleen katsomatta. Vaikka naiset osallistuvat työmarkkinoille entistä vahvemmin Euroopassa, jotkin epätasa-arvoa aiheuttavat tekijät, kuten sukupuolten palkkaerot, ovat yhä voimissaan ja vaikuttavat naisten mahdollisuuksiin. Sukupuolten tasa-arvo on keskeinen osa EU:n sukupuolten tasa-arvostrategiaa 2020–2025 (99) ja kestävän kehityksen tavoitteita (100), ja sen tarkoituksena on edistää naisten ja miesten tasavertaisia mahdollisuuksia, tasavertaista vastuuta ja tasavertaista osallistumista.

Seulontavaiheessa
  toteutuskumppanin täytyy

| — | määritellä, onko hankkeella todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia, jotka saattavat kohdistua suhteettomasti naisiin ja tyttöihin, tai liittyykö hankkeeseen sukupuolisidonnaisia riskejä tai sukupuoleen perustuvia syrjiviä sosiaalisia normeja; |
| --- | --- |

—

määritellä, onko hankkeella todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia, jotka saattavat kohdistua suhteettomasti naisiin ja tyttöihin, tai liittyykö hankkeeseen sukupuolisidonnaisia riskejä tai sukupuoleen perustuvia syrjiviä sosiaalisia normeja;

| — | määritellä, onko hankkeessa todennäköisesti merkittäviä riskejä, jotka liittyvät sukupuoliseen syrjintään ja/tai sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan ja häirintään, kuten näihin tekijöihin liittyviä aiempia valituksia, hanketta ja/tai hankkeen toteuttajaa koskevaa negatiivista huomiota mediassa tai kansalaisjärjestöjen taholta; |
| --- | --- |

—

määritellä, onko hankkeessa todennäköisesti merkittäviä riskejä, jotka liittyvät sukupuoliseen syrjintään ja/tai sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan ja häirintään, kuten näihin tekijöihin liittyviä aiempia valituksia, hanketta ja/tai hankkeen toteuttajaa koskevaa negatiivista huomiota mediassa tai kansalaisjärjestöjen taholta;

| — | tarkastella, onko hankkeen toteuttajalla valmiudet tunnistettujen riskien hallitsemiseksi asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

—

tarkastella, onko hankkeen toteuttajalla valmiudet tunnistettujen riskien hallitsemiseksi asianmukaisella tavalla.

Kulttuuriperinnön suojeleminen

Tämän sosiaalisen näkökohdan yleisenä tavoitteena on auttaa suojelemaan kulttuuriperintöä InvestEU-hankkeissa, suojelemaan kulttuuriperintöä hankkeen toiminnoista aiheutuvilta haittavaikutuksilta edistämällä kulttuuriperintöön kohdistuvien vaikutusten arviointia ja hallintaa sekä edistämään kulttuuriperinnön tuntemusta ja arvostusta tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan. Hankkeen toteuttajalla on siten kulttuuriperinnön hallinnointiin liittyvää vastuuta. Hankkeen toteuttajan on toteutettava toimenpiteitä, jotta voidaan tunnistaa ja arvioida vaikutuksia, joita InvestEU-rahastosta tuettavilla toimilla on kulttuuriperintöön, sekä tehdä ja panna täytäntöön näitä vaikutuksia koskevia päätöksiä.

Seulontavaiheessa
  toteutuskumppanin täytyy

| — | määritellä, miten todennäköisesti hanke vaikuttaa aineelliseen ja/tai aineettomaan kulttuuriperintöön, mukaan lukien sen merkitykseen; |
| --- | --- |

—

määritellä, miten todennäköisesti hanke vaikuttaa aineelliseen ja/tai aineettomaan kulttuuriperintöön, mukaan lukien sen merkitykseen;

| — | tarkastella hankkeen toteuttajan valmiuksia hallita mahdollisia tunnistettuja vaikutuksia, jotka kohdistuvat kulttuuriperintöön, ja kuulla asiaa koskevia sidosryhmiä tunnistetuista vaikutuksista; |
| --- | --- |

—

tarkastella hankkeen toteuttajan valmiuksia hallita mahdollisia tunnistettuja vaikutuksia, jotka kohdistuvat kulttuuriperintöön, ja kuulla asiaa koskevia sidosryhmiä tunnistetuista vaikutuksista;

| — | ottaa huomioon kulttuuriperinnöstä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen näkemys (jos sellainen on tässä vaiheessa saatavilla) osana lupamenettelyä koskevia asiakirjoja. |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuriperinnöstä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen näkemys (jos sellainen on tässä vaiheessa saatavilla) osana lupamenettelyä koskevia asiakirjoja.

Maanhankinta ja pakkolunastus

Tämän sosiaalisen näkökohdan yleisenä tavoitteena on edistää oikeuksia, jotka koskevat asianmukaista asumisen tasoa sekä siirtymään joutuneiden henkilöiden omaisuutta, ja hallita haittavaikutuksia, jotka aiheutuvat omaisuuden menettämisestä tai omaisuuden käytön estymisestä ja/tai maankäyttöä koskevista rajoituksista. Hankkeissa, joissa ihmiset joutuvat siirtymään fyysisesti tai taloudellisista syistä, hankkeen toteuttajan odotetaan noudattavan maanhankintaan ja/tai pakkolunastukseen liittyvää sovellettavaa kansallisen tai alueellisen tason lainsäädäntöä. Hankkeen toteuttajan odotetaan noudattavan myös EU:n perusoikeuskirjaa (pääasiassa 17 artiklaa), Euroopan sosiaalista peruskirjaa (pääasiassa 31 artiklaa ja 34 artiklan 3 kohtaa) ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria nro 19. Erityistä huomiota on kiinnitettävä hankkeisiin, jotka edellyttävät sellaisten ihmisten siirtymistä, jotka asuttavat tai muutoin käyttävät maata tai omaisuutta ilman virallista omistusoikeutta, kuten slummien asukkaat, talonvaltaajat tai muut haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät.

Seulontavaiheessa
  toteutuskumppanin täytyy määritellä,

| — | miten todennäköisesti hanke edellyttää maanhankintaa ja pakkolunastuksia; |
| --- | --- |

—

miten todennäköisesti hanke edellyttää maanhankintaa ja pakkolunastuksia;

| — | miten todennäköisesti hanke edellyttää sellaisten ihmisten siirtymistä, joilla ei ole virallista omistusoikeutta maahan, tai vaikuttaa epäviralliseen maankäyttöön. |
| --- | --- |

—

miten todennäköisesti hanke edellyttää sellaisten ihmisten siirtymistä, joilla ei ole virallista omistusoikeutta maahan, tai vaikuttaa epäviralliseen maankäyttöön.

Sidosryhmien osallistaminen
   (101)

Tämän sosiaalisen näkökohdan yleisenä tavoitteena on edistää sidosryhmien tehokasta ja osallistavaa sitoutumista ja siten kunnioittaa seuraavia oikeuksia: i) ympäristötietojen saatavuus; ii) yleisön osallistuminen päätöksentekoon; ja iii) oikeussuojan saatavuus (102). Sitoutumisen on oltava oikeasuhteista hankkeen luonteeseen ja mittakaavaan sekä hankkeen mahdollisiin vaikutuksiin ja riskeihin nähden. Hankkeen toteuttajan odotetaan tukevan toimivaltaisia viranomaisia asiaankuuluvan yleisön osallistumisen toteuttamisessa, myös rajat ylittävissä tapauksissa.

Seulontavaiheessa
  toteutuskumppanin täytyy

| — | määritellä, miten todennäköisesti hankkeeseen voi liittyä merkittäviä maineriskejä ja miten todennäköisesti hanke johtaa paikallisyhteisöjen vastustukseen tai muihin ongelmiin (kuten meneillään tai odotettavissa oleviin oikeustapauksiin, valituksiin, protesteihin ja/tai kansalaisjärjestöjen valvontaan); |
| --- | --- |

—

määritellä, miten todennäköisesti hankkeeseen voi liittyä merkittäviä maineriskejä ja miten todennäköisesti hanke johtaa paikallisyhteisöjen vastustukseen tai muihin ongelmiin (kuten meneillään tai odotettavissa oleviin oikeustapauksiin, valituksiin, protesteihin ja/tai kansalaisjärjestöjen valvontaan);

| — | arvioida hankkeen toteuttajan valmiuksia toteuttaa tarkoituksenmukainen sidosryhmien osallistaminen tarpeen mukaan ja/tai tukea toimivaltaisia viranomaisia yleisön osallistamisen toteuttamisessa, jos riskejä tunnistetaan; |
| --- | --- |

—

arvioida hankkeen toteuttajan valmiuksia toteuttaa tarkoituksenmukainen sidosryhmien osallistaminen tarpeen mukaan ja/tai tukea toimivaltaisia viranomaisia yleisön osallistamisen toteuttamisessa, jos riskejä tunnistetaan;

| — | tunnistettujen ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten ja riskien perusteella arvioida sidosryhmien osallistamisen tasoa, mukaan lukien hanketietojen jakamista, kuulemista ja hankkeessa todennäköisesti tarvittavan valitusjärjestelmän käytettävyyttä, tai jos kyseessä on pitkälle edistynyt hanke, sidosryhmien osallistamista tähän asti. |
| --- | --- |

—

tunnistettujen ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten ja riskien perusteella arvioida sidosryhmien osallistamisen tasoa, mukaan lukien hanketietojen jakamista, kuulemista ja hankkeessa todennäköisesti tarvittavan valitusjärjestelmän käytettävyyttä, tai jos kyseessä on pitkälle edistynyt hanke, sidosryhmien osallistamista tähän asti.

2.4.4   Sosiaalisten riskien luokittelu

Seulontaprosessin tuloksena ja prosessissa tunnistettujen sosiaalisten vaikutusten perusteella toteutuskumppanien olisi kyettävä määrittelemään ehdotetun hankkeen sosiaaliset riskitasot. Sosiaalisia riskitasoja määritellessään toteutuskumppanin on otettava huomioon myös hankkeen toteuttajien valmiudet lieventää näitä sosiaalisia vaikutuksia ja riskejä.

Alustavan seulonnan pitäisi myös antaa osviittaa siitä, voidaanko hanke hyväksyä InvestEU-tuen saajaksi. Jos toteutuskumppani seulonnan tuloksena esimerkiksi päättelee, että ehdotettuun hankkeeseen liittyy joitakin merkittäviä pysyviä vaikutuksia, joita ei voida lieventää eikä kompensoida, ja erittäin suuria sosiaalisia jäännösriskejä, hanketta ei voida hyväksyä InvestEU-rahoituksen saajaksi. Alla olevassa taulukossa on yleiskuvaus sosiaalisten riskien luokittelumenetelmästä ennen lieventämistoimien soveltamista.

Taulukko 4

Sosiaalisten riskien luokittelu

| Riskiluokka | Määritelmä | Esimerkkejä vaikutus- ja riskityypeistä | Mahdollinen merkitys kestävyysarvioinnin kannalta |
| --- | --- | --- | --- |
| Pieni riski | Hankkeella ei ole kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia tai sillä on vain vähäisiä tilapäisiä kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia tai joitakin pysyviä kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia, joista ei kuitenkaan aiheudu merkittävää haittaa ja jotka voidaan kaikilta osin lieventää. | — | Hanke ei vaikuta haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja/tai väestöryhmiin tai vaikuttaa vain hyvin harvoihin näistä. |

Riskiluokka

Määritelmä

Esimerkkejä vaikutus- ja riskityypeistä

Mahdollinen merkitys kestävyysarvioinnin kannalta

Pieni riski

Hankkeella ei ole kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia tai sillä on vain vähäisiä tilapäisiä kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia tai joitakin pysyviä kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia, joista ei kuitenkaan aiheudu merkittävää haittaa ja jotka voidaan kaikilta osin lieventää.

—

Hanke ei vaikuta haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja/tai väestöryhmiin tai vaikuttaa vain hyvin harvoihin näistä.

| — | Hankkeeseen ei liity merkittäviä työvoimariskejä. |
| --- | --- |

—

Hankkeeseen ei liity merkittäviä työvoimariskejä.

| — | Hankkeen terveys- ja turvallisuusriski on minimaalinen. |
| --- | --- |

—

Hankkeen terveys- ja turvallisuusriski on minimaalinen.

| — | Sidosryhmien osallistaminen tähän mennessä on ollut tarkoituksenmukaista, eikä riskejä ole tunnistettu. |
| --- | --- |

—

Sidosryhmien osallistaminen tähän mennessä on ollut tarkoituksenmukaista, eikä riskejä ole tunnistettu.

Tämän tyyppinen toimi ei edellytä lisäarviointia.

Kohtalainen riski

Sosiaaliset vaikutukset voidaan helposti tunnistaa, mutta korjaavien ja/tai lieventävien toimenpiteiden odotetaan vähentävän tai rajoittavan pääasiallisia haittavaikutuksia.

| — | Hanke edellyttää maa-alueen epävirallisten asuttajien tai käyttäjien siirtymistä, mutta siirtymisen vaikutukset ovat voimakkuudeltaan rajoittuneita ja niihin voidaan helposti puuttua lieventämistoimilla. |
| --- | --- |

—

Hanke edellyttää maa-alueen epävirallisten asuttajien tai käyttäjien siirtymistä, mutta siirtymisen vaikutukset ovat voimakkuudeltaan rajoittuneita ja niihin voidaan helposti puuttua lieventämistoimilla.

| — | Hankkeella on suoria ja kielteisiä vaikutuksia haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin, mutta mahdolliset vaikutukset ovat rajoittuneita ja niihin voidaan helposti puuttua lieventämistoimilla. |
| --- | --- |

—

Hankkeella on suoria ja kielteisiä vaikutuksia haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin, mutta mahdolliset vaikutukset ovat rajoittuneita ja niihin voidaan helposti puuttua lieventämistoimilla.

| — | Hankkeen terveys- ja turvallisuusriski on kohtalainen. |
| --- | --- |

—

Hankkeen terveys- ja turvallisuusriski on kohtalainen.

| — | Hankkeella on todennäköisesti kulttuuriperintöön kohdistuvia vaikutuksia, jotka edellyttävät tarkoituksenmukaisia lieventämistoimia. |
| --- | --- |

—

Hankkeella on todennäköisesti kulttuuriperintöön kohdistuvia vaikutuksia, jotka edellyttävät tarkoituksenmukaisia lieventämistoimia.

Tämän tyyppinen toimi voi edellyttää joitakin lisäarviointeja ja/tai hallintatoimia tunnistettujen vaikutusten ja riskien varalta. Se saattaa myös antaa aihetta erityisiin sosiaalisiin sopimusehtoihin ja edellyttää tunnistettujen sosiaalisten ongelmien säännöllistä valvontaa ja/tai niistä raportoimista.

Suuri riski

Hankkeella voi olla erittäin merkittäviä, haitallisia ja/tai pitkäaikaisia sosiaalisia vaikutuksia, joiden vakavuutta on vaikea määritellä seulontavaiheessa.

| — | Hanke edellyttää maa-alueen epävirallisten asuttajien tai käyttäjien siirtymistä, ja siirtymisen vaikutukset ovat voimakkuudeltaan merkittäviä ja edellyttävät tarkoituksenmukaisia lieventämistoimia. |
| --- | --- |

—

Hanke edellyttää maa-alueen epävirallisten asuttajien tai käyttäjien siirtymistä, ja siirtymisen vaikutukset ovat voimakkuudeltaan merkittäviä ja edellyttävät tarkoituksenmukaisia lieventämistoimia.

| — | Hankkeella on haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin kohdistuvia suoria ja merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, jotka edellyttävät tarkoituksenmukaisia lieventämistoimia. |
| --- | --- |

—

Hankkeella on haavoittuvassa asemassa oleviin ihmisiin kohdistuvia suoria ja merkittäviä kielteisiä vaikutuksia, jotka edellyttävät tarkoituksenmukaisia lieventämistoimia.

| — | Hankkeella on todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia alkuperäiskansoihin (kuten heidän maahansa, asumuksiinsa, elinkeinoihinsa tai kulttuuriperintöönsä). |
| --- | --- |

—

Hankkeella on todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia alkuperäiskansoihin (kuten heidän maahansa, asumuksiinsa, elinkeinoihinsa tai kulttuuriperintöönsä).

| — | Hankkeessa on maakohtaisesta tilanteesta, toimialasta, toteuttajasta, urakoitsijasta tai toimitusketjusta (103) johtuvia riskejä, jotka liittyvät lapsi- tai pakkotyövoiman käyttöön, syrjintään ja/tai järjestäytymisvapauden rajoittamiseen, tai muita työntekijöiden perusoikeuksien rikkomiseen liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

—

Hankkeessa on maakohtaisesta tilanteesta, toimialasta, toteuttajasta, urakoitsijasta tai toimitusketjusta (103) johtuvia riskejä, jotka liittyvät lapsi- tai pakkotyövoiman käyttöön, syrjintään ja/tai järjestäytymisvapauden rajoittamiseen, tai muita työntekijöiden perusoikeuksien rikkomiseen liittyviä riskejä.

| — | Hankkeen terveys- ja turvallisuusriskit ovat suuria. |
| --- | --- |

—

Hankkeen terveys- ja turvallisuusriskit ovat suuria.

| — | Hanke aiheuttaa kulttuuriperintökohteen pysyvän tuhoutumisen. |
| --- | --- |

—

Hanke aiheuttaa kulttuuriperintökohteen pysyvän tuhoutumisen.

| — | Hankkeeseen liittyy merkittävä maineriski (esimerkiksi meneillään tai odotettavissa oleva oikeustoimi, valituksia, protesteja ja/tai kansalaisjärjestöjen valvontaa). |
| --- | --- |

—

Hankkeeseen liittyy merkittävä maineriski (esimerkiksi meneillään tai odotettavissa oleva oikeustoimi, valituksia, protesteja ja/tai kansalaisjärjestöjen valvontaa).

Tämän tyyppinen toimi edellyttää yleensä tarkoituksenmukaisia lisäarviointeja ja/tai hallintatoimia tunnistettujen vaikutusten ja riskien osalta. Se saattaa myös antaa aihetta erityisiin sosiaalisiin sopimusehtoihin ja edellyttää tunnistettujen sosiaalisten ongelmien säännöllistä valvontaa ja/tai niistä raportoimista.

–

Pysyvien sosiaalisten vaikutusten tai riskien merkittävyystaso ei ole hyväksyttävä.

| — | Hankkeeseen liittyy lapsi- tai pakkotyövoiman käyttöä. |
| --- | --- |

—

Hankkeeseen liittyy lapsi- tai pakkotyövoiman käyttöä.

| — | Hanke saattaa rajoittaa ihmisten henkilökohtaisia oikeuksia ja vapauksia tai loukata ihmisoikeuksia. |
| --- | --- |

—

Hanke saattaa rajoittaa ihmisten henkilökohtaisia oikeuksia ja vapauksia tai loukata ihmisoikeuksia.

Tämän tyyppistä toimea ei hyväksyttäisi InvestEU-rahoituksen saajaksi.

Edellä kuvatulla menetelmällä määritetyn hankkeen sosiaalisen riskitason perusteella toteutuskumppanien täytyy harkita siirtymistä seuraavassa osassa kuvattuun kestävyysarviointivaiheeseen ja ryhtyä seuraaviin toimenpiteisiin:

| i. | Hankkeet, joihin liittyy suuri sosiaalinen riski

  Tunnistetut sosiaaliset vaikutukset ja riskit on arvioitava perusteellisesti ja lieventämis- tai korjaustoimia voidaan tarvita:






  — | Toteutuskumppani määrittelee sovellettavat lakisääteiset vaatimukset ja varmistaa, että hankkeen toteuttaja tuntee ja suorittaa kaikki tarvittavat vaiheet lupien ja valtuutusten yms. saamiseksi sekä noudattaa kansallista lainsäädäntöä ja kansainvälisiä standardeja. |
| --- | --- | --- |

i.

Hankkeet, joihin liittyy suuri sosiaalinen riski

Tunnistetut sosiaaliset vaikutukset ja riskit on arvioitava perusteellisesti ja lieventämis- tai korjaustoimia voidaan tarvita:

—

Toteutuskumppani määrittelee sovellettavat lakisääteiset vaatimukset ja varmistaa, että hankkeen toteuttaja tuntee ja suorittaa kaikki tarvittavat vaiheet lupien ja valtuutusten yms. saamiseksi sekä noudattaa kansallista lainsäädäntöä ja kansainvälisiä standardeja.

| — | Toteutuskumppani määrittelee mahdollisesti merkittävät sosiaaliset riskit, sidosryhmät, joihin hanke vaikuttaa sekä toimivaltaiset viranomaiset, joihin on otettava yhteyttä tai joita on konsultoitava:






  a. | varmistaa, että sidosryhmien osallistaminen, mukaan lukien yleisön kuuleminen, on toteutettu lakisääteisten vaatimusten mukaisesti ja asiaan liittyvät asiakirjat ovat tarpeen mukaan julkisesti saatavilla; |
| --- | --- | --- |

—

Toteutuskumppani määrittelee mahdollisesti merkittävät sosiaaliset riskit, sidosryhmät, joihin hanke vaikuttaa sekä toimivaltaiset viranomaiset, joihin on otettava yhteyttä tai joita on konsultoitava:

a.

varmistaa, että sidosryhmien osallistaminen, mukaan lukien yleisön kuuleminen, on toteutettu lakisääteisten vaatimusten mukaisesti ja asiaan liittyvät asiakirjat ovat tarpeen mukaan julkisesti saatavilla;

| b. | hankkeen vaiheen (suunnittelu on alkanut tai lupa on jo saatu) mukaan voidaan suositella suunnitelman muutoksia tai lieventämistoimia seuraavassa osassa kuvatun mukaisesti; |
| --- | --- |

b.

hankkeen vaiheen (suunnittelu on alkanut tai lupa on jo saatu) mukaan voidaan suositella suunnitelman muutoksia tai lieventämistoimia seuraavassa osassa kuvatun mukaisesti;

| — | Hankkeen toteuttaja vastaa YVA-arvioinnista tarpeen mukaan tai muusta toteutuskumppanin tarpeelliseksi katsoman tutkimuksen tekemisestä. |
| --- | --- |

—

Hankkeen toteuttaja vastaa YVA-arvioinnista tarpeen mukaan tai muusta toteutuskumppanin tarpeelliseksi katsoman tutkimuksen tekemisestä.

| — | Rahoitussopimukseen voidaan sisällyttää ehtoja; tuen maksamisen ehdoksi voidaan asettaa tarvittavien lupien ja valtuutusten saanti, sovittujen lieventämistoimien toteuttaminen yms. |
| --- | --- |

—

Rahoitussopimukseen voidaan sisällyttää ehtoja; tuen maksamisen ehdoksi voidaan asettaa tarvittavien lupien ja valtuutusten saanti, sovittujen lieventämistoimien toteuttaminen yms.

| ii. | Hankkeet, joihin liittyy kohtalainen sosiaalinen riski

  Tällaisille hankkeille vaaditaan rajoitettu arviointi niiden alueiden perusteella, joilla erityisiä vaikutuksia on tunnistettu. Jonkin tasoisia korjaus-/lieventämistoimia voidaan yhä tarvita, mutta rajoitetussa mittakaavassa eli täsmätoimina:






  a. | Toteutuskumppani määrittää sovellettavat lakisääteiset vaatimukset ja varmistaa, että hankkeen toteuttaja tuntee ja suorittaa kaikki tarvittavat vaiheet lupien ja valtuutusten saamiseksi, mukaan lukien YVA-raportin laatiminen tarvittaessa yms.; |
| --- | --- | --- |

ii.

Hankkeet, joihin liittyy kohtalainen sosiaalinen riski

Tällaisille hankkeille vaaditaan rajoitettu arviointi niiden alueiden perusteella, joilla erityisiä vaikutuksia on tunnistettu. Jonkin tasoisia korjaus-/lieventämistoimia voidaan yhä tarvita, mutta rajoitetussa mittakaavassa eli täsmätoimina:

a.

Toteutuskumppani määrittää sovellettavat lakisääteiset vaatimukset ja varmistaa, että hankkeen toteuttaja tuntee ja suorittaa kaikki tarvittavat vaiheet lupien ja valtuutusten saamiseksi, mukaan lukien YVA-raportin laatiminen tarvittaessa yms.;

| b. | Sosiaalisten vaikutusten arviointi tarvitaan edelleen asiaan liittyvien alueiden osalta; |
| --- | --- |

b.

Sosiaalisten vaikutusten arviointi tarvitaan edelleen asiaan liittyvien alueiden osalta;

| c. | Toteutuskumppani voi vaatia erityisiä tutkimuksia tiettyihin tekijöihin kohdistuvista vaikutuksista; |
| --- | --- |

c.

Toteutuskumppani voi vaatia erityisiä tutkimuksia tiettyihin tekijöihin kohdistuvista vaikutuksista;

| d. | Täsmällisiä lieventämis-/korjaustoimia voidaan edelleen määrittää, ja toteutuskumppani voi ohjeistaa hankkeen toteuttajaa niiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

d.

Täsmällisiä lieventämis-/korjaustoimia voidaan edelleen määrittää, ja toteutuskumppani voi ohjeistaa hankkeen toteuttajaa niiden toteuttamisessa.

| iii. | Hankkeet, joihin liittyy pieni sosiaalinen riski

  Nämä hankkeet vapautetaan sosiaalista ulottuvuutta koskevasta perusteellisesta analysoinnista ja lisäarvioinnista. Niissä voidaan siirtyä vaiheeseen, jossa harkitaan positiivisten toimien tarkistuslistan käyttöä. |
| --- | --- |

iii.

Hankkeet, joihin liittyy pieni sosiaalinen riski

Nämä hankkeet vapautetaan sosiaalista ulottuvuutta koskevasta perusteellisesta analysoinnista ja lisäarvioinnista. Niissä voidaan siirtyä vaiheeseen, jossa harkitaan positiivisten toimien tarkistuslistan käyttöä.

2.4.5   Sosiaalinen kestävyysarviointi (104)

Kun InvestEU-seulonnassa on määritetty, että hankkeella on jokin sosiaalinen vaikutus, joka edellyttää lähempää tarkastelua, sosiaaliselle ulottuvuudelle on tehtävä kestävyysarviointi. Toisin sanoen kestävyysarviointi tehdään vain näkökohdille, joihin tuetulla toimella on määritetty olevan merkittävä vaikutus. InvestEU-asetuksen 8 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos toteutuskumppani päättää, ettei kestävyysarviointia tehdä, sen on toimitettava perustelu investointikomitealle.

Hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan on varmistettava, että kohdassa 2.4.2 mainittua seitsemää aluetta koskevat EU:n tasoiset ja kansainväliset standardit otetaan asianmukaisesti huomioon hankkeen suunnittelussa, uusissa hankkeissa ja varhaisessa kehitysvaiheessa olevissa hankkeissa. Vaikutukset täytyy arvioida ja niiden hallinta täytyy yhdistää ympäristö- ja/tai sosiaalisen vaikutusten arvioinnin muihin komponentteihin, jotta saadaan tuki kokonaisvaltaiselle ja kattavalle lähestymistavalle riskienhallintaan (siinä määrin kuin se on mahdollista).

Hankkeen vaikuttavia osatekijöitä, jotka täytyy ottaa huomioon tällaisessa arvioinnissa, ovat muun muassa seuraavat:

| — | hankkeen toteuttajan kapasiteetti hallita tunnistettuja vaikutuksia ja niihin liittyviä sisäisiä standardeja ja käytäntöjä; |
| --- | --- |

—

hankkeen toteuttajan kapasiteetti hallita tunnistettuja vaikutuksia ja niihin liittyviä sisäisiä standardeja ja käytäntöjä;

| — | vaikutusten vakavuus määriteltynä laajuuden (eli vaikutuksen tyypin), mittakaavan (eli vaikutuksille altistuvan ihmisten määrän ja vaikutusten keston) ja korjattavuuden (eli missä määrin vaikutukset voidaan välttää tai minimoida) funktiona; |
| --- | --- |

—

vaikutusten vakavuus määriteltynä laajuuden (eli vaikutuksen tyypin), mittakaavan (eli vaikutuksille altistuvan ihmisten määrän ja vaikutusten keston) ja korjattavuuden (eli missä määrin vaikutukset voidaan välttää tai minimoida) funktiona;

| — | urakoitsijoiden sekä hankkeeseen liittyvien julkisten ja yksityisten turvallisuuspalvelujen tarjoajien aiemmat saavutukset; |
| --- | --- |

—

urakoitsijoiden sekä hankkeeseen liittyvien julkisten ja yksityisten turvallisuuspalvelujen tarjoajien aiemmat saavutukset;

| — | mahdolliset aiemmat ongelmat. |
| --- | --- |

—

mahdolliset aiemmat ongelmat.

Hankkeille, joilla on määritetty olevan kohtalaisia ja suuria sosiaalisia riskejä, tehdään lisäarviointi samojen sosiaalisten näkökohtien osalta, jotta voidaan

| i) | tehdä muita tarkoituksenmukaisia vaikutuksenarviointeja tai tutkimuksia; ja/tai |
| --- | --- |

i)

tehdä muita tarkoituksenmukaisia vaikutuksenarviointeja tai tutkimuksia; ja/tai

| ii) | kehittää tarkoituksenmukaisia lieventämistoimia seulontavaiheessa tunnistetuille vaikutuksille. |
| --- | --- |

ii)

kehittää tarkoituksenmukaisia lieventämistoimia seulontavaiheessa tunnistetuille vaikutuksille.

Sosiaalisiin näkökohtiin perustuva sosiaalinen seulonta tehdään seuraavasti:

Työolot ja -ehdot Tämän näkökohdan osalta toteutuskumppani tarkastaa, että hankkeessa on käytössä tarvittavat järjestelmät, jotka varmistavat työehtoja ja -oloja koskevien olennaisten EU:n ja kansainvälisen tason määräysten kunnioittamisen. Jos hanketyöntekijöiden yksilöllisiin ja/tai kollektiivisiin työoikeuksiin liittyy merkittäviä riskejä ja vaikutuksia, tehdään asianmukainen lisäarviointi ja otetaan käyttöön tarkoituksenmukaiset lieventämistoimet. Hankkeissa, joilla on määritetty olevan suuria työehtoihin tai -oloihin liittyviä riskejä, toteutuskumppani voi vaatia hankkeen toteuttajalta uusimmat raportit tai kansallisen työsuojeluviranomaisen lausunnon, jos sellainen on saatavilla, työvoiman käyttöä koskevat arvioinnit hankkeen valmistelun ajalta tai säännölliset työsuojelutarkastukset hankkeen toteutuksen ajalta.

Jos arvioinnit vahvistavat mahdolliset vaikutukset ja riskit, hankkeen toteuttajan on ryhdyttävä toimiin niiden korjaamiseksi. Vaikutusten kohteena olevasta alueesta riippuen hankkeen toteuttaja voi joutua ottamaan käyttöön menettelyjä, jotka varmistavat, että työntekijöiden sopimusoikeudet ovat vakiintuneen käytännön mukaiset ja että niitä kunnioitetaan, että riitojenratkaisumekanismit ovat käytössä ja että työntekijöillä on käytettävissään toimiva viestintäjärjestelmä, jotta he voivat käyttää saatavilla olevia mekanismeja.

Toteutuskumppani arvioi erityisesti, onko hankkeen toteuttajalla käytössä seuraavat hankkeen kokoon ja tyyppiin nähden oikeasuhteiset sisäiset menettelyt:

| — | henkilöstöhallinnon käytännöt, kuten sellaisten kirjallisten henkilöstöpolitiikkojen ja hallintajärjestelmien tai -menetelmien käyttöönotto ja ylläpitäminen, jotka koskevat muun muassa lapsi- ja pakkotyövoiman käyttöön liittyviä riskejä; |
| --- | --- |

—

henkilöstöhallinnon käytännöt, kuten sellaisten kirjallisten henkilöstöpolitiikkojen ja hallintajärjestelmien tai -menetelmien käyttöönotto ja ylläpitäminen, jotka koskevat muun muassa lapsi- ja pakkotyövoiman käyttöön liittyviä riskejä;

| — | syrjinnän vastaiset ja tasa-arvoa edistävät suuntaviivat, esimerkiksi sellaisiin henkilökohtaisiin ominaisuuksiin perustuvat palkkaamispäätökset, jotka eivät liity työn vaatimuksiin, kuten sukupuoli, rotu, kansallisuus, poliittinen mielipide, siirtolaisuus, kuuluminen ammattiliittoon, etninen tai sosiaalinen alkuperä, alkuperäiskansaan kuuluminen, uskonto tai uskomus, siviilisääty tai perhetilanne, vammaisuus, ikä, seksuaalinen suuntautuminen tai sukupuoli-identiteetti; |
| --- | --- |

—

syrjinnän vastaiset ja tasa-arvoa edistävät suuntaviivat, esimerkiksi sellaisiin henkilökohtaisiin ominaisuuksiin perustuvat palkkaamispäätökset, jotka eivät liity työn vaatimuksiin, kuten sukupuoli, rotu, kansallisuus, poliittinen mielipide, siirtolaisuus, kuuluminen ammattiliittoon, etninen tai sosiaalinen alkuperä, alkuperäiskansaan kuuluminen, uskonto tai uskomus, siviilisääty tai perhetilanne, vammaisuus, ikä, seksuaalinen suuntautuminen tai sukupuoli-identiteetti;

| — | riitojenratkaisumekanismi tai vaihtoehtoiset kanavat, joiden kautta työntekijät voivat ilmoittaa työpaikkaan liittyvistä epäkohdista. |
| --- | --- |

—

riitojenratkaisumekanismi tai vaihtoehtoiset kanavat, joiden kautta työntekijät voivat ilmoittaa työpaikkaan liittyvistä epäkohdista.

| Esimerkkejä työehtoihin ja -oloihin liittyvästä kestävyysarvioinnista |
| --- |
| Tunnistetut vaikutukset ja riskit | Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan | Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan |
| Henkilöstöhallinto, työvoima ja sopimusjärjestelyt







  — | Paljon siirtotyöläisiä [korkeasti pätevöityneet ulkomailla asuvat henkilöt pois lukien], joilla on eri työehdot kuin oman maan kansalaisilla. |

Esimerkkejä työehtoihin ja -oloihin liittyvästä kestävyysarvioinnista

Tunnistetut vaikutukset ja riskit

Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan

Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan

Henkilöstöhallinto, työvoima ja sopimusjärjestelyt

—

Paljon siirtotyöläisiä [korkeasti pätevöityneet ulkomailla asuvat henkilöt pois lukien], joilla on eri työehdot kuin oman maan kansalaisilla.

Työntekijöiden osallistuminen ja järjestäytymisvapaus

| — | (Julkiset) väitteet ammattiliiton jäseniin kohdistuvasta syrjinnästä tai kostotoimista. |
| --- | --- |

—

(Julkiset) väitteet ammattiliiton jäseniin kohdistuvasta syrjinnästä tai kostotoimista.

Pakkokeinot

| — | Työntekijöiden asiakirjat ovat työnantajan hallussa. |
| --- | --- |

—

Työntekijöiden asiakirjat ovat työnantajan hallussa.

| — | Työntekijöiltä vaaditaan rekrytointimaksu tai matkakustannusten korvaaminen työnantajalle. |
| --- | --- |

—

Työntekijöiltä vaaditaan rekrytointimaksu tai matkakustannusten korvaaminen työnantajalle.

Nuoret työntekijät

| — | Hankkeessa työskentelee alle 18-vuotiaita henkilöitä. |
| --- | --- |

—

Hankkeessa työskentelee alle 18-vuotiaita henkilöitä.

Alkuvaiheessa olevalle hankkeelle voidaan tehdä työolojen ja -ehtojen arviointi, jotta voidaan tunnistaa asiaan liittyvät riskit ja arvioida niitä edelleen.

Toteutusvaiheessa oleville hankkeille voidaan tehdä säännöllisiä työolojen ja -ehtojen tarkastuksia.

Tarkoituksenmukaiset lieventämistoimet, joilla puututaan havaittuihin epäkohtiin (esimerkiksi toimet, joilla siirtotyöläisiä työllistetään yhdenvertaisin ehdoin ja rekrytoidaan oikeudenmukaisesti), ja indikaattorit, joita käytetään raportoitaessa parannuksista (kuten työolojen kohentamisesta tai haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tukemisesta).

Erityistä huomiota voi olla tarpeen kiinnittää siihen, miten urakoitsijat ja alihankkijat ja/tai toimittajat kohtelevat työvoimaansa.

Toteutuskumppani ja hankkeen toteuttaja voivat sopia järjestelyistä, joilla varmistetaan hyväksyttävien vähimmäisvaatimusten täyttyminen ennen tuen maksamista. Järjestelyt voidaan sisällyttää sopimusasiakirjoihin toteutuskumppania tyydyttävällä tavalla.

Työterveys ja -turvallisuus sekä kansanterveys ja yleinen turvallisuus. Tämän sosiaalisen näkökohdan osalta toteutuskumppani tarkastaa, suojelevatko ja edistävätkö hankkeen toteuttajat / rahoituksen lopulliset saajat työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta tarkoituksenmukaisin hallintasuunnitelmin ja -menetelmin, joilla varmistetaan turvalliset ja terveelliset työolot ja voidaan välttää terveys- ja turvallisuusriskit, joita hankkeen tavanomaiset ja poikkeukselliset toiminnot voivat aiheuttaa yhteisöille ja kuluttajille hankkeen elinkaaren aikana.

Toteutuskumppanin täytyy esimerkiksi tarkastaa ja vaatia hankkeen toteuttajaa / rahoituksen lopullista saajaa varmistamaan, että työntekijöillä on käytettävissään asianmukaiset suoja- ja turvavälineet hankkeen toteutuksen aikana ja että terveys- ja turvallisuusongelmien ratkaisemiseen sekä rahallisiin korvauksiin liittyvät mekanismit ovat tarpeen mukaan käytössä.

Toteutuskumppani tarkastaa erityisesti, että rahoituksen lopullisella saajalla on käytössä tarpeen mukaan ja hankkeen kokoon sekä tyyppiin nähden oikeasuhteisesti seuraavat menettelyt:

| — | Riskinarviointi, jolla selvitetään hankkeen toiminnoista työterveydelle ja -turvallisuudelle sekä kansanterveydelle ja yleiselle turvallisuudelle aiheutuvat uhat ja haittavaikutukset; |
| --- | --- |

—

Riskinarviointi, jolla selvitetään hankkeen toiminnoista työterveydelle ja -turvallisuudelle sekä kansanterveydelle ja yleiselle turvallisuudelle aiheutuvat uhat ja haittavaikutukset;

| — | Säännöllisesti päivitettävä terveyden ja turvallisuuden hallintasuunnitelma; |
| --- | --- |

—

Säännöllisesti päivitettävä terveyden ja turvallisuuden hallintasuunnitelma;

| — | Tarkoituksenmukaiset henkilönsuojaimet työntekijöille hankkeen toteutuksen aikana. Hanketyömaalla oleskelevilla henkilöillä, kuten työntekijöillä, vierailijoilla, asiakkailla ja alihankkijoilla, täytyy olla käytettävissään työterveyden ja -turvallisuuden hallintasuunnitelman mukaiset suojaimet; |
| --- | --- |

—

Tarkoituksenmukaiset henkilönsuojaimet työntekijöille hankkeen toteutuksen aikana. Hanketyömaalla oleskelevilla henkilöillä, kuten työntekijöillä, vierailijoilla, asiakkailla ja alihankkijoilla, täytyy olla käytettävissään työterveyden ja -turvallisuuden hallintasuunnitelman mukaiset suojaimet;

| — | Työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden varmistava tarkoituksenmukainen valvonta hankkeen koko elinkaaren ajan; |
| --- | --- |

—

Työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden varmistava tarkoituksenmukainen valvonta hankkeen koko elinkaaren ajan;

| — | Hankkeen toimintoihin liittyvä hätävalmiusjärjestelmä yhteistyössä paikallisten viranomaisten ja vaikutuksille altistuvien yhteisöjen kanssa, jotta hätätilanteissa voidaan ryhtyä tehokkaisiin toimiin; |
| --- | --- |

—

Hankkeen toimintoihin liittyvä hätävalmiusjärjestelmä yhteistyössä paikallisten viranomaisten ja vaikutuksille altistuvien yhteisöjen kanssa, jotta hätätilanteissa voidaan ryhtyä tehokkaisiin toimiin;

| — | Tartuntatauteihin (kuten Covid-19) liittyvien riskien arviointi ja hallintasuunnitelman laatiminen hankkeen arvioinnin yhteydessä tunnistettujen Covid-tyyppisten tautien varalta. |
| --- | --- |

—

Tartuntatauteihin (kuten Covid-19) liittyvien riskien arviointi ja hallintasuunnitelman laatiminen hankkeen arvioinnin yhteydessä tunnistettujen Covid-tyyppisten tautien varalta.

| Esimerkkejä työterveyden ja -turvallisuuden sekä kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden kestävyysarvioinnista |
| --- |
| Tunnistettu vaikutus ja riski | Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan | Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan |
| — | Hankkeen merkittävät terveysvaikutukset paikalliseen väestöön |

Esimerkkejä työterveyden ja -turvallisuuden sekä kansanterveyden ja yleisen turvallisuuden kestävyysarvioinnista

Tunnistettu vaikutus ja riski

Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan

Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan

—

Hankkeen merkittävät terveysvaikutukset paikalliseen väestöön

| — | Kohtalaiset tai suuret työterveys- ja turvallisuusriskit |
| --- | --- |

—

Kohtalaiset tai suuret työterveys- ja turvallisuusriskit

Työterveyteen ja -turvallisuuteen ja/tai kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen kohdistuvien riskien arviointi tarpeellisessa määrin erillisinä tai laajempina arviointeina ja raportteina (kuten YVA-raportti).

Asianmukaisten terveyden ja turvallisuuden hallintasuunnitelmien laatiminen ja käyttöönotto, mukaan lukien asianmukainen vaaratilanteiden ennaltaehkäisy, valmius ja toiminta hätätilanteissa ja tautien torjunta- ja rajoittamissuunnitelmat, liikenteen ohjaus, turvallisuussuunnitelmat ja siirtymisen hallinta. Asiaan voivat kuulua myös tarkoituksenmukainen koulutus ja käytännesäännöt turvahenkilöstölle ja muut työpaikan turvallisuusjärjestelyt.

Haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ja/tai väestöryhmien suojeleminen ja osallisuus. Tämän sosiaalisen näkökohdan osalta toteutuskumppani ryhtyy tarvittaviin toimiin, jotta voidaan tunnistaa ja välttää riskit ja vaikutukset, joita hankkeesta saattaa aiheutua haavoittuvassa asemassa olevien, syrjäytyneiden tai syrjittyjen henkilöiden ja väestöryhmien sekä alkuperäiskansojen elämään ja elinkeinoihin. Jos näitä vaikutuksia ja riskejä ei voida välttää, toteutuskumppani toteuttaa yhteistyössä hankkeen toteuttajan kanssa toimenpiteitä niiden vähentämiseksi, minimoimiseksi, lieventämiseksi tai tehokkaan kompensoimisen/korjaamisen varmistamiseksi. Selvityksessä olisi tarkasteltava InvestEU-tuen saajaksi ehdotetun investoinnin tyyppiä ja ottaa huomioon, että sillä on enemmän merkitystä tietyissä hankkeissa (kuten sosiaalinen infrastruktuuri). Jos hankkeella on mahdollisia vaikutuksia alkuperäiskansoihin, toteutuskumppani pyytää hankkeen toteuttajia tarkistamaan niiden läsnäolon ehdotetun hankkeen alueella tai niiden kollektiivisen kiintymyksen tällaiseen alueeseen. Jos alueella on alkuperäiskansoja, hankkeen toteuttajat hankkivat heiltä vapaaehtoisen ja tietoon perustuvan etukäteissuostumuksen ja laativat asianmukaiset suunnitelmat vaikutusten lieventämiselle ja kompensoimiselle, mukaan lukien hyötyjen jakamismekanismit.

Toteutuskumppani tarkastaa erityisesti, että rahoituksen lopullisella saajalla on käytössä tarpeen mukaan ja hankkeen kokoon sekä tyyppiin nähden oikeasuhteisesti seuraavat menettelyt:

| — | Hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja toteuttaa asianmukaiset toimet, joilla voidaan välttää ja/tai minimoida haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja/tai väestöryhmiin, mukaan lukien vammaisiin, kohdistuvat riskit ja haittavaikutukset (esimerkiksi tarjoamalla yhdenvertaista kohtelua ja välttämällä ja/tai minimoimalla syrjinnän vaikutukset hankkeen koko elinkaaren ajan); |
| --- | --- |

—

Hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja toteuttaa asianmukaiset toimet, joilla voidaan välttää ja/tai minimoida haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja/tai väestöryhmiin, mukaan lukien vammaisiin, kohdistuvat riskit ja haittavaikutukset (esimerkiksi tarjoamalla yhdenvertaista kohtelua ja välttämällä ja/tai minimoimalla syrjinnän vaikutukset hankkeen koko elinkaaren ajan);

| — | Alkuperäiskansoihin vaikuttavissa hankkeissa tarvitaan (i) tyydyttävä etukäteissuostumuksen pyytämisprosessi, (ii) tarkoituksenmukainen suunnitelma vaikutusten lieventämiselle ja/tai hyötyjen jakamiselle alkuperäisyhteisöjen kanssa, (iii) allekirjoitettu sopimus, joka vahvistaa alkuperäiskansan (ehdollisen tai ehdottoman) suostumuksen hankkeelle ja siihen liittyvälle suunnitelmalle (suunnitelman on oltava realistinen ja tarkoituksenmukaisesti budjetoitu). |
| --- | --- |

—

Alkuperäiskansoihin vaikuttavissa hankkeissa tarvitaan (i) tyydyttävä etukäteissuostumuksen pyytämisprosessi, (ii) tarkoituksenmukainen suunnitelma vaikutusten lieventämiselle ja/tai hyötyjen jakamiselle alkuperäisyhteisöjen kanssa, (iii) allekirjoitettu sopimus, joka vahvistaa alkuperäiskansan (ehdollisen tai ehdottoman) suostumuksen hankkeelle ja siihen liittyvälle suunnitelmalle (suunnitelman on oltava realistinen ja tarkoituksenmukaisesti budjetoitu).

| Esimerkkejä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ja/tai väestöryhmien suojelemiseen ja osallistamiseen liittyvästä kestävyysarvioinnista |
| --- |
| Tunnistettu vaikutus ja riski | Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan | Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan |
| — | Hankkeen toiminnoista ja/tai niihin liittyvistä tuotantolaitoksista aiheutuvat mahdolliset suhteettomat haittavaikutukset haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin, mukaan lukien alkuperäiskansoihin; |

Esimerkkejä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ja/tai väestöryhmien suojelemiseen ja osallistamiseen liittyvästä kestävyysarvioinnista

Tunnistettu vaikutus ja riski

Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan

Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan

—

Hankkeen toiminnoista ja/tai niihin liittyvistä tuotantolaitoksista aiheutuvat mahdolliset suhteettomat haittavaikutukset haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin, mukaan lukien alkuperäiskansoihin;

| — | Hanke voi entisestään vahvistaa esteitä, jotka kohdistuvat syrjäytyneiden ja ulkopuolelle joutuneiden henkilöiden ja/tai väestöryhmien, kuten vammaisten, mahdollisuuksiin käyttää palveluja. |
| --- | --- |

—

Hanke voi entisestään vahvistaa esteitä, jotka kohdistuvat syrjäytyneiden ja ulkopuolelle joutuneiden henkilöiden ja/tai väestöryhmien, kuten vammaisten, mahdollisuuksiin käyttää palveluja.

Sosiaalisten vaikutusten arviointi (erillisenä tai YVA-arvioinnin osana), joka kattaa hankkeesta näille henkilöille ja/tai väestöryhmille aiheutuvien sekä positiivisten että negatiivisten vaikutusten tyypin, laajuuden, luonteen ja merkittävyyden (105).

Jos hanke vaikuttaa alkuperäiskansoihin, on perusteltua tehdä sosiaalisten vaikutusten arviointi, joka on räätälöity alkuperäisyhteisöjen kulttuuristen ja sosioekonomisten erityispiirteiden ja herkkyyksien mukaisesti.

| — | Toimenpiteet, joilla voidaan välttää, minimoida, lieventää tai korjata haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja/tai väestöryhmiin kohdistuvia negatiivisia vaikutuksia ja tilanteen mukaan vahvistaa positiivisia vaikutuksia, kuten tunnistaa mahdollisuudet ja toimenpiteet, joilla voidaan edistää hyötyjen jakamista vaikutuksille altistuville yhteisöille, mukaan lukien näille ryhmille. |
| --- | --- |

—

Toimenpiteet, joilla voidaan välttää, minimoida, lieventää tai korjata haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja/tai väestöryhmiin kohdistuvia negatiivisia vaikutuksia ja tilanteen mukaan vahvistaa positiivisia vaikutuksia, kuten tunnistaa mahdollisuudet ja toimenpiteet, joilla voidaan edistää hyötyjen jakamista vaikutuksille altistuville yhteisöille, mukaan lukien näille ryhmille.

| — | Jos toimi vaikuttaa alkuperäiskansoihin, olisi edellytettävä seuraavaa:






  i) | tyydyttävä vapaaehtoisen ja tietoon perustuvan etukäteissuostumuksen hankkimisprosessi, |
| --- | --- | --- |

—

Jos toimi vaikuttaa alkuperäiskansoihin, olisi edellytettävä seuraavaa:

i)

tyydyttävä vapaaehtoisen ja tietoon perustuvan etukäteissuostumuksen hankkimisprosessi,

| ii) | tarkoituksenmukainen suunnitelma vaikutusten lieventämiselle ja/tai hyötyjen jakamiselle alkuperäisyhteisöjen kanssa, ja |
| --- | --- |

ii)

tarkoituksenmukainen suunnitelma vaikutusten lieventämiselle ja/tai hyötyjen jakamiselle alkuperäisyhteisöjen kanssa, ja

| iii) | allekirjoitettu sopimus, joka vahvistaa alkuperäisyhteisön (ehdollisen tai ehdottoman) suostumuksen hankkeelle ja siihen liittyvälle suunnitelmalle, jonka täytyy olla realistinen ja tarkoituksenmukaisesti budjetoitu. |
| --- | --- |

iii)

allekirjoitettu sopimus, joka vahvistaa alkuperäisyhteisön (ehdollisen tai ehdottoman) suostumuksen hankkeelle ja siihen liittyvälle suunnitelmalle, jonka täytyy olla realistinen ja tarkoituksenmukaisesti budjetoitu.

Sukupuolten tasa-arvo. Jos hankkeissa on tunnistettu mahdollisia sukupuoleen liittyviä haittavaikutuksia ja riskejä, toteutuskumppani pyytää hankkeen toteuttajaa tekemään lisäarvioinnin investointien mahdollisista vaikutuksista sekä naisiin että miehiin, jotta hankkeen kannalta olennaiset nykyiset epätasa-arvoa lisäävät tekijät, syrjintä, haasteet, haavoittuvuudet ja muutoin piilevät haitalliset riskit voidaan selvittää.

Hankkeen toteuttajaa vaaditaan myös tunnistamaan mahdolliset ja asianmukaiset sukupuolisidonnaiset korjaustoimet ja menettelyt, joilla voidaan tehokkaasti ennaltaehkäistä ja torjua kaikenlaista väkivaltaa, häirintää, mukaan lukien seksuaalinen ahdistelu, riistäminen ja hyväksikäyttö, sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, kiusaamista, uhkailua ja/tai hyväksikäyttöä. Tällaisia toimenpiteitä voivat olla muun muassa i) sellaisen tukea antavan organisaatiokulttuurin luominen, jossa sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa sekä seksuaalista ahdistelua, riistoa ja hyväksikäyttöä koskeviin ilmoituksiin suhtaudutaan vakavasti; ii) työntekijöiden, palvelujen käyttäjien ja yhteisöjen saatavilla olevat valitusmekanismit, joilla voi ilmoittaa sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan tai seksuaaliseen ahdisteluun, riistoon ja hyväksikäyttöön liittyvistä tapauksista tai huolenaiheista; ja iii) työntekijöille sekä ulkopuolisille sidosryhmille järjestettävät koulutus- ja tiedotustilaisuudet, joissa kerrotaan yrityksen nollatoleranssista sukupuoleen perustuvalle väkivallalle ja seksuaaliselle ahdistelulle, riistolle ja hyväksikäytölle sekä siitä, mitkä ovat näiden tunnusmerkit.

Toteutuskumppani todentaa erityisesti, että hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla on käytössä tarpeen mukaan ja hankkeen kokoon ja tyyppiin nähden oikeasuhteisesti

| — | käytännöt ja menettelyt, joilla varmistetaan naisten ja miesten tasavertainen kohtelu, ennaltaehkäistään sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja ahdistelua ja torjutaan kaikenlaista sukupuolista syrjintää hankkeen elinkaaren aikana. Näihin käytäntöihin ja menettelyihin voivat kuulua sukupuoliin, moninaisuuteen ja osallistamiseen liittyvät yhtiön toimintasäännöt, joissa sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja ahdistelua on käsitelty erillisenä käytäntönään tai ne on yhdistetty laajempiin käytäntöihin; |
| --- | --- |

—

käytännöt ja menettelyt, joilla varmistetaan naisten ja miesten tasavertainen kohtelu, ennaltaehkäistään sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja ahdistelua ja torjutaan kaikenlaista sukupuolista syrjintää hankkeen elinkaaren aikana. Näihin käytäntöihin ja menettelyihin voivat kuulua sukupuoliin, moninaisuuteen ja osallistamiseen liittyvät yhtiön toimintasäännöt, joissa sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja ahdistelua on käsitelty erillisenä käytäntönään tai ne on yhdistetty laajempiin käytäntöihin;

| — | asianmukaiset vastatoimet kaikenlaisen väkivallan, kuten sukupuoleen perustuvan väkivallan, uhkailun, hyväksikäytön, kiusaamisen, häirinnän, mukaan lukien seksuaalisen ahdistelun ja/tai väkivallan varalta. |
| --- | --- |

—

asianmukaiset vastatoimet kaikenlaisen väkivallan, kuten sukupuoleen perustuvan väkivallan, uhkailun, hyväksikäytön, kiusaamisen, häirinnän, mukaan lukien seksuaalisen ahdistelun ja/tai väkivallan varalta.

| Esimerkkejä sukupuolten tasa-arvoon liittyvästä kestävyysarvioinnista |
| --- |
| Tunnistettu vaikutus ja riski | Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan | Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan |
| — | Hanke lisää naisten haavoittuvuutta esimerkiksi syrjintään, sosiaalisiin asenteisiin ja päätöksenteosta syrjäyttämiseen liittyvien ongelmien kautta. |

Esimerkkejä sukupuolten tasa-arvoon liittyvästä kestävyysarvioinnista

Tunnistettu vaikutus ja riski

Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan

Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan

—

Hanke lisää naisten haavoittuvuutta esimerkiksi syrjintään, sosiaalisiin asenteisiin ja päätöksenteosta syrjäyttämiseen liittyvien ongelmien kautta.

| — | Syrjintä ja mahdollisuuksien epätasa-arvo hankkeeseen liittyvän työvoiman keskuudessa sekä sukupuoleen perustuvan väkivallan tai seksuaalisen ahdistelun, riiston ja hyväksikäytön riski hankkeen yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Syrjintä ja mahdollisuuksien epätasa-arvo hankkeeseen liittyvän työvoiman keskuudessa sekä sukupuoleen perustuvan väkivallan tai seksuaalisen ahdistelun, riiston ja hyväksikäytön riski hankkeen yhteydessä.

Sukupuolianalyysin avulla voidaan arvioida toimen mahdollisia vaikutuksia naisiin ja miehiin sekä sukupuolten välisiin suhteisiin (miesten ja naisten välisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin suhteisiin, jotka rakentuvat ja vahvistuvat sosiaalisten instituutioiden kautta).

| — | Sukupuolia koskeva toimintasuunnitelma tai vastaava asiakirja, jossa on eritelty sukupuolten epätasa-arvoa korjaavat sekä naisten ja miesten erilaisiin tarpeisiin vastaavat toimet |
| --- | --- |

—

Sukupuolia koskeva toimintasuunnitelma tai vastaava asiakirja, jossa on eritelty sukupuolten epätasa-arvoa korjaavat sekä naisten ja miesten erilaisiin tarpeisiin vastaavat toimet

| — | Sukupuolitietoiset toimintasuunnitelmat ja naisten mielekäs osallistuminen hankkeiden suunnitteluun ja toteutukseen, |
| --- | --- |

—

Sukupuolitietoiset toimintasuunnitelmat ja naisten mielekäs osallistuminen hankkeiden suunnitteluun ja toteutukseen,

| — | Tehokkaiden järjestelmien, politiikkojen ja toimintaohjeiden laatiminen sukupuoleen perustuvan väkivallan tai seksuaalisen ahdistelun, riiston tai hyväksikäytön riskien lieventämiseksi. |
| --- | --- |

—

Tehokkaiden järjestelmien, politiikkojen ja toimintaohjeiden laatiminen sukupuoleen perustuvan väkivallan tai seksuaalisen ahdistelun, riiston tai hyväksikäytön riskien lieventämiseksi.

Maanhankinta ja pakkolunastus. Hankkeissa, jotka edellyttävät maanhankintaa ja pakkolunastusta, toteutuskumppani kerää toteuttajalta keskeiset tiedot siitä, noudattaako hanke maanhankintaa ja/tai pakkolunastusta koskevaa sovellettavaa kansallista tai alueellista lainsäädäntöä.

Hankkeissa, jotka vaikuttavat yhteisöjen tapaan käyttää luonnonvaroja tai niiden saatavuuteen, toteutuskumppanin on tarkastettava, onko tällaiset vaikutukset arvioitu ja onko niitä pyritty lieventämään asianmukaisesti saatavilla olevissa raporteissa (esimerkiksi YVA-raportissa). Jos vaikutuksia ei ole otettu huomioon, toteutuskumppanien on pyydettävä hankkeiden toteuttajia tekemään tarvittavat arvioinnit.

Jos hanke pakottaa maa-aluetta ilman virallista omistusoikeutta asuttavat tai omaisuutta käyttävät henkilöt (kuten slummien asukkaat tai talonvaltaajat) siirtymään muualle, toteutuskumppani todentaa, että hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla on käytössä tarpeen mukaan ja hankkeen kokoon ja tyyppiin nähden oikeasuhteisesti seuraavat menettelyt:

| — | dokumentoitu lähestymistapa, jonka perusteella siirtyminen hoidetaan, käyttöön otettavat toteutus- ja valvontajärjestelyt, joilla varmistetaan, että prosessi tapahtuu maanhankintaa ja/tai pakkolunastusta koskevan sovellettavan kansallisen tai alueellisen lainsäädännön sekä EU:n perusoikeuskirjan (17 artiklan), Euroopan sosiaalisen peruskirjan (pääasiassa 31 artiklan ja 34 artiklan 3 kohdan) sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (periaatteen 19) mukaisesti. |
| --- | --- |

—

dokumentoitu lähestymistapa, jonka perusteella siirtyminen hoidetaan, käyttöön otettavat toteutus- ja valvontajärjestelyt, joilla varmistetaan, että prosessi tapahtuu maanhankintaa ja/tai pakkolunastusta koskevan sovellettavan kansallisen tai alueellisen lainsäädännön sekä EU:n perusoikeuskirjan (17 artiklan), Euroopan sosiaalisen peruskirjan (pääasiassa 31 artiklan ja 34 artiklan 3 kohdan) sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (periaatteen 19) mukaisesti.

| Esimerkkejä maanhankintaan ja ei-vapaaehtoiseen uudelleenasuttamiseen liittyvästä kestävyysarvioinnista |
| --- |
| Tunnistettu vaikutus ja riski | Mahdollinen lisäarviointi, jos riskejä tunnistetaan | Mahdolliset lieventämistoimet, jos riskejä tunnistetaan |
| Ilman lakisääteistä maanomistusoikeutta olevien henkilöiden, talonvaltaajien tai slummien asukkaiden fyysinen tai taloudellinen siirtyminen. | Joissakin tapauksissa voidaan tarvita (106) väestönlaskenta ja sosioekonominen perustasotutkimus (107), joiden avulla voidaan määritellä siirtymään joutuvien ihmisten määrä, vaikutusten kohteena olevat elinkeinot sekä korvattava omaisuus. | Lieventämis- ja/tai kompensointitoimet (mahdollisesti toimintasuunnitelman muodossa), joilla varmistetaan, että vähintään hankkeen vaikutuksille altistuvien henkilöiden elinolot palautetaan ennalleen ja ihannetapauksessa ne paranevat. |

Esimerkkejä maanhankintaan ja ei-vapaaehtoiseen uudelleenasuttamiseen liittyvästä kestävyysarvioinnista

Tunnistettu vaikutus ja riski

Mahdollinen lisäarviointi, jos riskejä tunnistetaan

Mahdolliset lieventämistoimet, jos riskejä tunnistetaan

Ilman lakisääteistä maanomistusoikeutta olevien henkilöiden, talonvaltaajien tai slummien asukkaiden fyysinen tai taloudellinen siirtyminen.

Joissakin tapauksissa voidaan tarvita (106) väestönlaskenta ja sosioekonominen perustasotutkimus (107), joiden avulla voidaan määritellä siirtymään joutuvien ihmisten määrä, vaikutusten kohteena olevat elinkeinot sekä korvattava omaisuus.

Lieventämis- ja/tai kompensointitoimet (mahdollisesti toimintasuunnitelman muodossa), joilla varmistetaan, että vähintään hankkeen vaikutuksille altistuvien henkilöiden elinolot palautetaan ennalleen ja ihannetapauksessa ne paranevat.

Kulttuuriperintö. Tämän sosiaalisen näkökohdan osalta toteutuskumppani varmistaa, että hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja sisällyttää kulttuuriperinnön hallinnan toimintaansa siten, että hankkeen/toimintojen haitalliset vaikutukset kulttuuriperintöön voidaan välttää tai niitä voidaan lieventää. Jos tällaisia vaikutuksia ei voida välttää, toteutuskumppani ottaa käyttöön vaatimukset, jotka tukevat kulttuuriperinnön suojelemista haittavaikutuksilta InvestEU-toimien yhteydessä edistämällä kulttuuriperintöön kohdistuvien vaikutusten arviointia ja hallintaa, kulttuuriperinnön käytöstä koituvien hyötyjen tasapuolista jakamista ja kulttuuriperinnön tuntemusta sekä arvostusta. Hankkeissa, joille vaaditaan YVA-arviointi, aineelliseen kulttuuriperintöön (eli fyysisiin kulttuuriresursseihin) kohdistuvia vaikutuksia olisi käsiteltävä lupamenettelyn yhteydessä ja tietojen olisi oltava saatavilla YVA-raportissa.

Tätä varten toteutuskumppani tarkastaa, että hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla on tarpeen mukaan käytössä:

| — | arvio hankkeen vaikutuksista aineelliseen ja aineettomaan kulttuuriperintöön, mukaan lukien kulttuuriperinnön merkitykseen, |
| --- | --- |

—

arvio hankkeen vaikutuksista aineelliseen ja aineettomaan kulttuuriperintöön, mukaan lukien kulttuuriperinnön merkitykseen,

| — | kulttuuriperinnöstä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen lausunto ja vahvistus siitä, että asiaan liittyviä sidosryhmiä on kuultu, |
| --- | --- |

—

kulttuuriperinnöstä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen lausunto ja vahvistus siitä, että asiaan liittyviä sidosryhmiä on kuultu,

| — | lieventämistoimet sekä menettely ja ohjelma sen varalta, että aiemmin tuntematonta kulttuuriperintöä löydetään. |
| --- | --- |

—

lieventämistoimet sekä menettely ja ohjelma sen varalta, että aiemmin tuntematonta kulttuuriperintöä löydetään.

| Esimerkkejä kulttuuriperintöön liittyvästä kestävyysarvioinnista |
| --- |
| Tunnistettu vaikutus ja riski | Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan | Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan |
| — | Toimeen liittyy merkittäviä kaivauksia, purkamisia, maa-aineksen siirtämistä, tulvimista tai muita fyysisen ympäristön muutoksia; |

Esimerkkejä kulttuuriperintöön liittyvästä kestävyysarvioinnista

Tunnistettu vaikutus ja riski

Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan

Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan

—

Toimeen liittyy merkittäviä kaivauksia, purkamisia, maa-aineksen siirtämistä, tulvimista tai muita fyysisen ympäristön muutoksia;

| — | Toimi sijaitsee kohdemaan määrittämässä kulttuuriperintökohteessa tai sen välittömässä läheisyydessä; |
| --- | --- |

—

Toimi sijaitsee kohdemaan määrittämässä kulttuuriperintökohteessa tai sen välittömässä läheisyydessä;

| — | Toimella on haittavaikutuksia paikallisten yhteisöjen kulttuuriin, tietämykseen ja käytäntöihin. |
| --- | --- |

—

Toimella on haittavaikutuksia paikallisten yhteisöjen kulttuuriin, tietämykseen ja käytäntöihin.

Asiantuntijan arvio kulttuuriperinnön merkityksestä, kansallisen lainsäädännön ja asiaan liittyvien kansainvälisten sopimusten vaatimuksista ja vaikutuksille altistuvien yhteisöjen kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksista.

Kulttuuriperintöön kohdistuvat vaikutukset arvioidaan ja niitä lievennetään kansallisen ja/tai paikallisen lainsäädännön olennaisten määräysten, säädösten ja suojeltuja alueita koskevien toimintasuunnitelmien, kansainvälisestä lainsäädännöstä johtuvien kansallisten velvoitteiden sekä kansainvälisesti hyväksyttyjen hyvien käytäntöjen mukaisesti.

| — | Tarkoituksenmukaiset lieventämistoimet, joilla voidaan vähentää ja lieventää kulttuuriperintöön kohdistuvia haittavaikutuksia, sekä näiden toimien toteutusaikataulu ja tarvittava budjetti; |
| --- | --- |

—

Tarkoituksenmukaiset lieventämistoimet, joilla voidaan vähentää ja lieventää kulttuuriperintöön kohdistuvia haittavaikutuksia, sekä näiden toimien toteutusaikataulu ja tarvittava budjetti;

| — | Odottamattomien kulttuuriperintölöytöjen hallintaa koskevien sääntöjen laatiminen; |
| --- | --- |

—

Odottamattomien kulttuuriperintölöytöjen hallintaa koskevien sääntöjen laatiminen;

| — | Toiminnan ja kulttuuriperinnön kannalta tarkoituksenmukaiset kulttuuriperinnön hallintamenettelyt ja -järjestelmät; |
| --- | --- |

—

Toiminnan ja kulttuuriperinnön kannalta tarkoituksenmukaiset kulttuuriperinnön hallintamenettelyt ja -järjestelmät;

| — | Kulttuuriperinnön hallintanäkökohtien sisällyttäminen kaikkiin asiaan liittyviin toimintasuunnitelmiin ja menettelyihin, kuten maaperään kajoamista koskeviin lupajärjestelmiin, henkilöstöpolitiikkoihin ja terveys- ja turvallisuustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

—

Kulttuuriperinnön hallintanäkökohtien sisällyttäminen kaikkiin asiaan liittyviin toimintasuunnitelmiin ja menettelyihin, kuten maaperään kajoamista koskeviin lupajärjestelmiin, henkilöstöpolitiikkoihin ja terveys- ja turvallisuustoimenpiteisiin.

Sidosryhmien osallistaminen. Tämän sosiaalisen näkökohdan osalta toteutuskumppani varmistaa, että ehdotetuissa hankkeissa on käytössä hankkeen ympäristö- ja sosiaalisiin riskeihin nähden oikeasuhtaiset sidosryhmien osallistamisprosessit. Prosessien olisi perustuttava osallistavaan ja systemaattiseen malliin sidosryhmien rakentavasta osallistamisesta. Toteutuskumppani arvioi, kuuleeko hankkeen toteuttaja sidosryhmiä jo ympäristöä koskevan päätöksenteon varhaisessa vaiheessa, kun kaikki vaihtoehdot ovat vielä avoinna, jotta sidosryhmät voivat antaa mielekkään panoksensa ja jotta voidaan varmistaa, että sidosryhmien näkemykset, intressit ja huolenaiheet otetaan huomioon optimaalisen lopputuloksen saavuttamiseksi.

Hankkeissa, joissa lainsäädäntö edellyttää yleisön osallisuutta, toteutuskumppanin täytyy kerätä tiedot toteuttajan, vaikutuksille altistuvien yhteisöjen ja muiden intressiryhmien välisestä meneillään olevasta tai suunnitellusta vuoropuhelusta hankkeen koko elinkaaren ajan.

Hankkeissa, jotka ovat erityisen monimutkaisia tai joihin liittyy merkittäviä riskejä, on ehkä laadittava sidosryhmien osallistamissuunnitelma tai vastaava dokumentoitu prosessi, jolla keskeiset sidosryhmät tunnistetaan ja oikeat osallistamisen muodot ja tasot määritellään.

Toteutuskumppani tarkastaa erityisesti, että hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla on käytössä tarpeen mukaan ja hankkeen laajuuteen ja vaikutuksiin nähden oikeasuhteisesti seuraavat:

| — | Todisteet siitä, että hankkeeseen liittyvät tiedot annetaan ajoissa joko sähköisiä viestimiä käyttämällä tai muulla asianmukaisella tavalla, jotta tiedot ovat yleisön saatavilla helposti ja tarkoituksenmukaisesti. Tällaisia tietoja ovat esimerkiksi hankkeen tarkoitus, siihen liittyvät riskit, haittavaikutukset ja mahdollisuudet, sidosryhmien osallistamisprosessi, valitusmekanismi ja tarvittaessa suunnitellut yleisön kuulemiset. |
| --- | --- |

—

Todisteet siitä, että hankkeeseen liittyvät tiedot annetaan ajoissa joko sähköisiä viestimiä käyttämällä tai muulla asianmukaisella tavalla, jotta tiedot ovat yleisön saatavilla helposti ja tarkoituksenmukaisesti. Tällaisia tietoja ovat esimerkiksi hankkeen tarkoitus, siihen liittyvät riskit, haittavaikutukset ja mahdollisuudet, sidosryhmien osallistamisprosessi, valitusmekanismi ja tarvittaessa suunnitellut yleisön kuulemiset.

| — | Kuulemisprosessin yksityiskohtaiset järjestelyt, tarvittaessa myös rajat ylittävissä tapauksissa. |
| --- | --- |

—

Kuulemisprosessin yksityiskohtaiset järjestelyt, tarvittaessa myös rajat ylittävissä tapauksissa.

| — | Yhteenveto yleisen kuulemisprosessin tuloksista ja siitä, miten tulokset on sisällytetty tai muutoin huomioitu, siinä muodossa kuin ne käyvät ilmi asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten päätöksistä, jotka täyttävät EU:n lainsäädäntökehyksessä määritellyt vaatimukset; |
| --- | --- |

—

Yhteenveto yleisen kuulemisprosessin tuloksista ja siitä, miten tulokset on sisällytetty tai muutoin huomioitu, siinä muodossa kuin ne käyvät ilmi asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten päätöksistä, jotka täyttävät EU:n lainsäädäntökehyksessä määritellyt vaatimukset;

| — | Sidosryhmien osallistamissuunnitelma tai vastaava dokumentoitu prosessi, jossa on selostettu sidosryhmien osallistamisstrategiat. Tätä asiakirjaa on päivitettävä hankkeen toteutuksen aikana, jos muutoksia tapahtuu. |
| --- | --- |

—

Sidosryhmien osallistamissuunnitelma tai vastaava dokumentoitu prosessi, jossa on selostettu sidosryhmien osallistamisstrategiat. Tätä asiakirjaa on päivitettävä hankkeen toteutuksen aikana, jos muutoksia tapahtuu.

| — | Tehokkaan valitusmekanismin saatavuus, jotta sidosryhmät voivat ilmoittaa huolenaiheistaan ja jotta voidaan tarpeen mukaan varmistaa valitusten asianmukainen käsittely, mukaan lukien luottamuksellisuus ja suojelutoimenpiteet. |
| --- | --- |

—

Tehokkaan valitusmekanismin saatavuus, jotta sidosryhmät voivat ilmoittaa huolenaiheistaan ja jotta voidaan tarpeen mukaan varmistaa valitusten asianmukainen käsittely, mukaan lukien luottamuksellisuus ja suojelutoimenpiteet.

| — | Suunnitellut toimenpiteet sidosryhmiin vaikuttavaan laittomaan tai hyväksikäyttävään toimintaan liittyvien valitusten tutkimiseksi. Epäkohtien toistumisen ehkäisemiseksi on toteutettava asianmukaiset toimet, joihin voi sisältyä tarvittaessa raportointi toimivaltaisille viranomaisille. |
| --- | --- |

—

Suunnitellut toimenpiteet sidosryhmiin vaikuttavaan laittomaan tai hyväksikäyttävään toimintaan liittyvien valitusten tutkimiseksi. Epäkohtien toistumisen ehkäisemiseksi on toteutettava asianmukaiset toimet, joihin voi sisältyä tarvittaessa raportointi toimivaltaisille viranomaisille.

| Esimerkkejä sidosryhmien osallistamiseen liittyvästä kestävyysarvioinnista |
| --- |
| Tunnistettu vaikutus ja riski | Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan | Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan |
| — | Merkittävät ympäristö- ja/tai sosiaaliset vaikutukset, jotka edellyttävät hanketietojen julkistamista ja/tai yleisön osallistumista; |

Esimerkkejä sidosryhmien osallistamiseen liittyvästä kestävyysarvioinnista

Tunnistettu vaikutus ja riski

Esimerkkejä mahdollisesta lisäarvioinnista, jos riskejä tunnistetaan

Esimerkkejä mahdollisista lieventämistoimista, jos riskejä tunnistetaan

—

Merkittävät ympäristö- ja/tai sosiaaliset vaikutukset, jotka edellyttävät hanketietojen julkistamista ja/tai yleisön osallistumista;

| — | Toimeen liittyy suuria maineriskejä, se on johtanut paikallisyhteisöjen vastustukseen tai siihen liittyy muita ongelmia. |
| --- | --- |

—

Toimeen liittyy suuria maineriskejä, se on johtanut paikallisyhteisöjen vastustukseen tai siihen liittyy muita ongelmia.

Lakisääteisten vaatimusten lisäksi hyvä käytäntö on tehdä sidosryhmäanalyysi, jonka avulla voidaan tunnistaa, analysoida ja dokumentoida eri sidosryhmät, sekä ne, joihin hankkeella on tai todennäköisesti on suoria tai epäsuoria, positiivisia tai negatiivisia vaikutuksia, että ne, joilla voi olla hankkeeseen liittyvä intressi tai jotka voivat vaikuttamaan siihen (muut intressiryhmät). Tämä voidaan tehdä YVA-prosessin osana.

| — | Monimutkaisissa ja riskialttiissa hankkeissa sidosryhmien osallistamissuunnitelma tai vastaava asiakirja, jossa kuvaillaan hankkeen sidosryhmien osallistamisprosessi kokonaisuudessaan, määritellään toiminnot ja selostetaan roolit, resurssit ja aikataulu ja joka myös toimii ohjeasiakirjana hankkeen koko elinkaaren ajan. |
| --- | --- |

—

Monimutkaisissa ja riskialttiissa hankkeissa sidosryhmien osallistamissuunnitelma tai vastaava asiakirja, jossa kuvaillaan hankkeen sidosryhmien osallistamisprosessi kokonaisuudessaan, määritellään toiminnot ja selostetaan roolit, resurssit ja aikataulu ja joka myös toimii ohjeasiakirjana hankkeen koko elinkaaren ajan.

| — | Hanketason valitusmekanismi, jonka kautta voidaan vastaanottaa sidosryhmien huolenaiheita ja valituksia ja joka helpottaa oikeussuojan toteutumista hankkeen elinkaaren ajan. |
| --- | --- |

—

Hanketason valitusmekanismi, jonka kautta voidaan vastaanottaa sidosryhmien huolenaiheita ja valituksia ja joka helpottaa oikeussuojan toteutumista hankkeen elinkaaren ajan.

2.4.6   Positiiviset toimet

Tässä kuvatun kestävyysarviointiprosessin tavoitteena on varmistaa, että InvestEU-ohjelmasta tuettavat hankkeet on asianmukaisesti seulottu tiettyjen sosiaalisten vähimmäiskriteerien perusteella. Prosessi toteutetaan erittäin erilaisissa yhteyksissä, hankkeiden toteuttajat ja rahoitusvastapuolet käyttävät erilaisia sosiaalisten vaikutusten arvioinnin tasoja ja hankkeisiin liittyy erilaisia sosiaalisia näkökohtia.

Sosiaaliset kriteerit painottuvat mahdollisten haittavaikutusten tunnistamiseen, arviointiin ja hallintaan. On kuitenkin erittäin suositeltavaa, että hankkeen toteuttajat harkitsevat myös positiivisten toimien tarkistuslistan käyttöä sellaisten mahdollisten toimenpiteiden varalta, jotka voisivat vahvistaa hankkeen positiivisia vaikutuksia. Tällaisen tarkistuslistan käyttö on vapaaehtoista mutta erittäin suositeltavaa kaikissa skenaarioissa (eli raja-arvot alittavissa ja ylittävissä hankkeissa sekä kaikissa riskiluokissa). Positiivisten toimien tarkistuslistan käyttö merkitsisi lisäpisteytystä toimelle (108).

Positiiviset toimet painottuvat seuraaviin kolmeen pääelementtiin:

Sukupuolten tasa-arvo ja naisten vaikutusmahdollisuudet: Hankkeiden toteuttajia / rahoituksen lopullisia saajia kannustetaan yhteistyössä toteutuskumppanien kanssa harkitsemaan sellaisten hankkeiden suunnittelua, joilla vastataan naisten, miesten, tyttöjen ja poikien erilaisiin tarpeisiin. Tällaisen hankesuunnittelun tuloksena saadaan parempia ja kestävämpiä toimia, joilla on myönteisiä vaikutuksia useampien ihmisten elämään ja lisäksi merkittävä kerrannaisvaikutus. Tällainen sukupuolisidonnainen näkökulma parantaa investointien avulla tarjottavien resurssien ja palvelujen saatavuutta ja kasvattaa siten sosiaalisia hyötyjä.

Esimerkiksi liikennealalla sukupuolen huomioiminen voi tuottaa suuremmat vaikutukset. Pitkät, epäluotettavat tai turvattomat työmatkat saavat naiset siirtymään paremmin palkatuista virallisista työpaikoista, jotka sijaitsevat yleensä kaupallisissa ja liike-elämän keskuksissa, matalammin palkattuihin epävirallisen sektorin työpaikkoihin tai osa-aikaisiin työpaikkoihin, jotka sijaitsevat lähempänä kotia. Tällaisessa tapauksessa sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen lisäisi liikennepalvelujen käyttöä ja tekisi niistä tehokkaampia. Se myös tarjoaisi naisille enemmän työllistymismahdollisuuksia. Vastaavasti vesialalla on runsaasti todisteita siitä, että naisten osallistuminen paikallisen vedenjakelun johtamiseen ja hyvien hygieniakäytäntöjen levittämiseen edistää kestävämpiä vedenjakelu- ja sanitaatiojärjestelmiä.

Moninaisuuden huomioon ottamisella työvoimassa ja naisten osallistumisella yritysten päätöksentekoon voi olla merkittävä vaikutus yritysten suoritukseen ja investointien tuottoon. Yrityksissä, joissa sukupuolten edustus on tasapuolisempi, taloudellinen tuotto on todennäköisemmin kyseisen alan kansallista keskiarvoa suurempi. Lisäksi todisteet viittaavat siihen, että yritykset ja valtiot menestyvät parhaimmin, kun ne pystyvät valjastamaan käyttöön niin naisten kuin miestenkin innovointikyvyn ja luovuuden.

Toteutuskumppanien on syytä harkita erityisesti seuraavien tukemista:

| — | Hankkeet, joiden päätavoitteena on poistaa tunnistettu sukupuolten välinen kuilu tai joiden edunsaajista valtaosa on naisia (esimerkiksi lisääntymisterveysklinikat tai naisviljelijöille tarjottava tuki luoton saamiseksi); |
| --- | --- |

—

Hankkeet, joiden päätavoitteena on poistaa tunnistettu sukupuolten välinen kuilu tai joiden edunsaajista valtaosa on naisia (esimerkiksi lisääntymisterveysklinikat tai naisviljelijöille tarjottava tuki luoton saamiseksi);

| — | Toimiala, jolla on sukupuolten tasa-arvoon ja naisten ajansäästöön kohdistuvia muutosvaikutuksia (esimerkiksi hoivatalous, kohdunkaulansyövän tutkimus); |
| --- | --- |

—

Toimiala, jolla on sukupuolten tasa-arvoon ja naisten ajansäästöön kohdistuvia muutosvaikutuksia (esimerkiksi hoivatalous, kohdunkaulansyövän tutkimus);

| — | Suunnittelutoimien sisällyttäminen infrastruktuurihankkeisiin, jotka varmistavat yhtäläisen saatavuuden miehille ja naisille (esimerkiksi naisten matkustustapoihin ja -tarpeisiin mukautetut bussireitit ja -aikataulut, sukupuolen huomioiva arkkitehtuuri tai kaupunkisuunnittelu); |
| --- | --- |

—

Suunnittelutoimien sisällyttäminen infrastruktuurihankkeisiin, jotka varmistavat yhtäläisen saatavuuden miehille ja naisille (esimerkiksi naisten matkustustapoihin ja -tarpeisiin mukautetut bussireitit ja -aikataulut, sukupuolen huomioiva arkkitehtuuri tai kaupunkisuunnittelu);

| — | Työpaikkojen luonti naisille, suoraan tai epäsuorasti. Tähän kuuluvat erityistoimet, joilla naisia houkutellaan työllistymään tai jotka torjuvat työmarkkinoiden eriytymistä sukupuolen mukaan hankkeen toteuttajan tasolla ja/tai hankkeen toimintavaiheessa (esimerkiksi päivähoitopalvelut, pelkkää lainsäädännön noudattamista pidemmälle menevät moninaisuuskäytännöt). |
| --- | --- |

—

Työpaikkojen luonti naisille, suoraan tai epäsuorasti. Tähän kuuluvat erityistoimet, joilla naisia houkutellaan työllistymään tai jotka torjuvat työmarkkinoiden eriytymistä sukupuolen mukaan hankkeen toteuttajan tasolla ja/tai hankkeen toimintavaiheessa (esimerkiksi päivähoitopalvelut, pelkkää lainsäädännön noudattamista pidemmälle menevät moninaisuuskäytännöt).

Sosiaalinen osallisuus: Hankkeen toteuttajia / rahoituksen lopullisia saajia kannustetaan yhteistyössä toteutuskumppaneiden kanssa harkitsemaan sosiaalista osallisuutta ja tasa-arvoa edistävien hankkeiden suunnittelemista ja toteuttamista. Sosiaalinen syrjäytyminen ja köyhyys ovat edelleen ongelma EU:ssa. (109) Maailmanlaajuiseen Agenda 2030 -toimintaohjelmaan sitoutumisen mukaisesti kaikki hankkeet, joissa ”ketään ei jätetä” -periaate toteutuu käytännössä, saavat lisäpisteitä.

Toteutuskumppanien on syytä harkita erityisesti sellaisten hankkeiden tukemista, jotka edistävät seuraavia ominaisuuksia:

| — | Kohtuuhintaisuus: tarjotaan kohtuuhintaisia palveluja tai infrastruktuureja, jotka saavuttavat enemmän haavoittuvassa asemassa olevia väestöryhmiä tai parantavat tasaveroista saatavuutta (esimerkiksi julkisen liikenteen taksat, sosiaalinen asuntotuotanto, maksuton terveydenhuolto ja/tai koulutus, luotoille vaadittavat vakuudet); |
| --- | --- |

—

Kohtuuhintaisuus: tarjotaan kohtuuhintaisia palveluja tai infrastruktuureja, jotka saavuttavat enemmän haavoittuvassa asemassa olevia väestöryhmiä tai parantavat tasaveroista saatavuutta (esimerkiksi julkisen liikenteen taksat, sosiaalinen asuntotuotanto, maksuton terveydenhuolto ja/tai koulutus, luotoille vaadittavat vakuudet);

| — | Saavutettavuus ja epätasa-arvon korjaaminen: varmistetaan yhdyskuntapalvelujen saatavuus (esimerkiksi huono-osaisilla alueilla), korjataan maantieteellistä epätasa-arvoa esimerkiksi terveydenhuolto- ja koulutuspalvelujen saatavuudessa, yhdistetään syrjäiset alueet ja paikataan palvelutarjonnan puutteita heikommassa asemassa olevilla alueilla tai väestöryhmissä esimerkiksi järjestämällä ilmaisia koulukyytejä; |
| --- | --- |

—

Saavutettavuus ja epätasa-arvon korjaaminen: varmistetaan yhdyskuntapalvelujen saatavuus (esimerkiksi huono-osaisilla alueilla), korjataan maantieteellistä epätasa-arvoa esimerkiksi terveydenhuolto- ja koulutuspalvelujen saatavuudessa, yhdistetään syrjäiset alueet ja paikataan palvelutarjonnan puutteita heikommassa asemassa olevilla alueilla tai väestöryhmissä esimerkiksi järjestämällä ilmaisia koulukyytejä;

| — | Syrjimättömyys: tuetaan erityisryhmiä, joilla on esteitä palvelujen saannissa, toteutetaan osallisuutta edistäviä erityistoimia (esimerkiksi poistamalla terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta rajoittavia sosiaalisia normeja, jotta naiset voivat valita naispuolisen lääkärin), suunnitellaan infrastruktuuri esteettömäksi (esimerkiksi vammaisten aseman parantamiseksi). |
| --- | --- |

—

Syrjimättömyys: tuetaan erityisryhmiä, joilla on esteitä palvelujen saannissa, toteutetaan osallisuutta edistäviä erityistoimia (esimerkiksi poistamalla terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta rajoittavia sosiaalisia normeja, jotta naiset voivat valita naispuolisen lääkärin), suunnitellaan infrastruktuuri esteettömäksi (esimerkiksi vammaisten aseman parantamiseksi).

Selviytymiskyvyn kehittäminen: Hankkeiden toteuttajia / rahoituksen lopullisia saajia kannustetaan yhteistyössä toteutuskumppanien kanssa tukemaan investointeja, jotka pienentävät tulevien kriisitilanteiden todennäköisyyttä ja parantavat yhteiskunnan kykyä selviytyä kriisitilanteista. Kriisitilanteet, kuten pandemiat, maailmanlaajuiset talouskriisit, luonnonkatastrofit ja ilmastonmuutoksen vaikutukset, ovat vuosien mittaan yleistyneet ja voimistuneet. Tarvittavan selviytymiskyvyn kehittämisessä tulisi keskittyä hyvinvointiin ja osallisuuteen.

Toteutuskumppanien on syytä harkita erityisesti sellaisten hankkeiden tukemista, jotka edistävät seuraavia ominaisuuksia:

| — | Sosiaalisesti osallistavat ilmastotoimet: varmistetaan ketään ei jätetä -periaatteen mukaisesti, että ilmastotoimet edistävät osallistavaa ja oikeudenmukaista siirtymistä vähähiilisiin ratkaisuihin myös niiden ihmisten kannalta, joihin ilmastonmuutos vaikuttaa eniten (esimerkiksi ilmastonmuutokseen sopeutuminen, edulliset ilmastovakuutukset, ilmastoälykkäät teknologiat maanviljelijöille, kantaverkkojen ulkopuoliset uusiutuvat energianlähteet). |
| --- | --- |

—

Sosiaalisesti osallistavat ilmastotoimet: varmistetaan ketään ei jätetä -periaatteen mukaisesti, että ilmastotoimet edistävät osallistavaa ja oikeudenmukaista siirtymistä vähähiilisiin ratkaisuihin myös niiden ihmisten kannalta, joihin ilmastonmuutos vaikuttaa eniten (esimerkiksi ilmastonmuutokseen sopeutuminen, edulliset ilmastovakuutukset, ilmastoälykkäät teknologiat maanviljelijöille, kantaverkkojen ulkopuoliset uusiutuvat energianlähteet).

| — | Taloudellinen kestokyky: parannetaan kestokykyä yllättävissä kriisitilanteissa investoimalla infrastruktuuriin maantieteellisillä alueilla, jotka ovat herkempiä kriiseille (eli altistuvat niille laajemmin ja kestävät niitä heikommin), tai alueilla, joihin kohdistuu tulevaisuudessa todennäköisesti paineita, ja rakennetaan kestäviä yksityisen sektorin ekosysteemejä investoimalla taloudelliseen osallisuuteen ja työpaikkojen luomiseen. |
| --- | --- |

—

Taloudellinen kestokyky: parannetaan kestokykyä yllättävissä kriisitilanteissa investoimalla infrastruktuuriin maantieteellisillä alueilla, jotka ovat herkempiä kriiseille (eli altistuvat niille laajemmin ja kestävät niitä heikommin), tai alueilla, joihin kohdistuu tulevaisuudessa todennäköisesti paineita, ja rakennetaan kestäviä yksityisen sektorin ekosysteemejä investoimalla taloudelliseen osallisuuteen ja työpaikkojen luomiseen.

2.4.7   Raportointi ja valvonta

Kuten luvussa 4 on kuvattu, kestävyysarviointiprosessin päätteeksi toteutuskumppanin täytyy toimittaa InvestEU-ohjelman investointikomitealle kestävyysarvioinnin yhteenveto, joka kattaa seuraavat keskeiset elementit:

| — | lainsäädännön noudattamistarkastusta koskeva vahvistus; |
| --- | --- |

—

lainsäädännön noudattamistarkastusta koskeva vahvistus;

| — | riskien luokittelu raja-arvoa suuremmissa, suoraan rahoitetuissa hankkeissa mahdollisten haittavaikutusten arvioinnin perusteella; |
| --- | --- |

—

riskien luokittelu raja-arvoa suuremmissa, suoraan rahoitetuissa hankkeissa mahdollisten haittavaikutusten arvioinnin perusteella;

| — | tapauksissa, joihin liittyvä riski on pieni, perustelu sille, ettei lisäarviointia tarvita; |
| --- | --- |

—

tapauksissa, joihin liittyvä riski on pieni, perustelu sille, ettei lisäarviointia tarvita;

| — | arviointivaiheessa tehtyjen lisäarviointien tulokset ja sosiaali-indikaattorien tulostaulun laatiminen; |
| --- | --- |

—

arviointivaiheessa tehtyjen lisäarviointien tulokset ja sosiaali-indikaattorien tulostaulun laatiminen;

| — | tunnistettujen riskien ja vaikutusten hallintasuunnitelmat tarvittaessa; |
| --- | --- |

—

tunnistettujen riskien ja vaikutusten hallintasuunnitelmat tarvittaessa;

| — | yhteenveto positiivisten sosiaalisten vaikutusten vahvistamistoimista tarvittaessa. |
| --- | --- |

—

yhteenveto positiivisten sosiaalisten vaikutusten vahvistamistoimista tarvittaessa.

Seuraava päävaihe on hankkeen toteuttajan suorittama valvonta, joka sosiaalisen ulottuvuuden tapauksessa ei tarkoita yksittäistä toimenpidettä vaan jatkuvaa ja iteratiivista prosessia. Tästä syystä on olennaisen tärkeää, että ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset kysymykset otetaan huomioon hankkeen yleisessä valvonnassa.

Jos toteutuskumppani tunnistaa merkittäviä vaikutuksia, jotka voivat kohdistua hankkeen sosiaalisiin elementteihin, toteutuskumppani voi suositella lieventämistoimenpiteiden toteuttamista yhteistyössä hankkeen toteuttajan kanssa (edellä olevien osien mukaisesti) ja määrittää toimelle ehdollisen hyväksynnän. Lisäksi rahoituksen lopullisen saajan kanssa tehtävään sopimukseen voidaan sisällyttää joitakin valvontavaatimuksia.

2.5   Kolmea ulottuvuutta koskevat horisontaaliset säännökset

Tämä osa sisältää kaikkia kolmea ulottuvuutta koskevia yleisiä suosituksia toteutuskumppaneille. Suosituksissa esitetään, i) miten arvioidaan hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan valmiuksia noudattaa kaikkia tässä ohjeistuksessa kuvattuja ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisia näkökohtia; sekä ii) minkä tyyppisiä sopimusjärjestelyjä toteutuskumppani voi tarvittaessa harkita.

2.5.1   Hankkeen toteuttajan kapasiteetti

Ilmastoon ja ympäristöön liittyvässä sekä sosiaalisessa due diligence -prosessissa yksi olennainen tekijä, joka määrittelee minkä tahansa toimenpiteen tai kestävyysnäkökohtien sujuvan hallinnan onnistumisen, on hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan kapasiteetti selviytyä kaikista asiaan liittyvistä vaatimuksista. Mitä enemmän kokemusta hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla on, sitä todennäköisemmin hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja pystyy hallitsemaan ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia.

Hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan kapasiteettia arvioidessaan toteutuskumppani voi tarkistaa seuraavat näkökohdat (110):

| — | Onko hankkeen toteuttajalla käytössä kestävyysasioihin liittyvät menettelyt ja järjestelmät, onko se selvästi sitoutunut luonnonvarojen tehokkaaseen käyttöön, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, tasapuoliseen kohteluun ja muihin sosiaalisiin näkökohtiin; |
| --- | --- |

—

Onko hankkeen toteuttajalla käytössä kestävyysasioihin liittyvät menettelyt ja järjestelmät, onko se selvästi sitoutunut luonnonvarojen tehokkaaseen käyttöön, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, tasapuoliseen kohteluun ja muihin sosiaalisiin näkökohtiin;

| — | Onko hankkeen toteuttajalla tässä suhteessa mitään tavoitteita, onko yrityksen johto mukana ja onko sitoumukset tunnistettu organisaation tasolla; |
| --- | --- |

—

Onko hankkeen toteuttajalla tässä suhteessa mitään tavoitteita, onko yrityksen johto mukana ja onko sitoumukset tunnistettu organisaation tasolla;

| — | Onko hankkeen toteuttajalla tarkoituksenmukaiset keinot sitoumusten toteuttamiseen, menetelmät ja työkalut erilaisten vaikutusten arviointiin sekä kapasiteettia ryhtyä havaintojen pohjalta tarvittaviin toimenpiteisiin ja valvoa niitä sekä raportoida niistä; |
| --- | --- |

—

Onko hankkeen toteuttajalla tarkoituksenmukaiset keinot sitoumusten toteuttamiseen, menetelmät ja työkalut erilaisten vaikutusten arviointiin sekä kapasiteettia ryhtyä havaintojen pohjalta tarvittaviin toimenpiteisiin ja valvoa niitä sekä raportoida niistä;

| — | Onko hankkeen toteuttajalla käytössä ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten hallintajärjestelmä (ESMS) tai vastaava järjestelmä, joka on EMAS-järjestelmän tai ISO 14001-, ISO 45001- tai vastaavan standardin mukaisesti sertifioitu tai linjassa niiden kanssa. Onko tällainen järjestelmä auditoitu; |
| --- | --- |

—

Onko hankkeen toteuttajalla käytössä ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten hallintajärjestelmä (ESMS) tai vastaava järjestelmä, joka on EMAS-järjestelmän tai ISO 14001-, ISO 45001- tai vastaavan standardin mukaisesti sertifioitu tai linjassa niiden kanssa. Onko tällainen järjestelmä auditoitu;

| — | Onko toteuttajalla riittävästi henkilöstöä ja taloudellisia resursseja kestävyysasioiden hoitamiseksi; |
| --- | --- |

—

Onko toteuttajalla riittävästi henkilöstöä ja taloudellisia resursseja kestävyysasioiden hoitamiseksi;

| — | Kestävyysnäkökohtien huomioimiseen ja toteutuskumppanin kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyvät aiemmat saavutukset. |
| --- | --- |

—

Kestävyysnäkökohtien huomioimiseen ja toteutuskumppanin kanssa tehtävään yhteistyöhön liittyvät aiemmat saavutukset.

2.5.2   Sopimusjärjestelyt

Kestävyyteen liittyvän due diligence -selvityksen aikana toteutuskumppani voi päätellä, että i) hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan on toteutettava lisätoimia (kuten otettava käyttöön ESMS-järjestelmä tai lieventämistoimenpiteitä); tai että ii) jotkin lisenssit ja luvat voidaan esittää vasta myöhemmin; tai että iii) joitakin sovittuja toimenpiteitä täytyy valvoa yms. Tällöin toteutuskumppani voi

| — | ottaa käyttöön sopimuslausekkeet ja -ehdot, joiden tarkoituksena on varmistaa, että asianmukaiset kestävyystoimenpiteet toteutetaan ja että seuraamuksia määrätään sääntöjenvastaisuudesta tai toimenpiteiden laiminlyönnistä. Näitä voivat olla:






  — | allekirjoittamista koskevat ehdot, eli keskeneräiset asiat on vietävä päätökseen, ennen kuin rahoitussopimus voidaan allekirjoittaa; |
| --- | --- | --- |

—

ottaa käyttöön sopimuslausekkeet ja -ehdot, joiden tarkoituksena on varmistaa, että asianmukaiset kestävyystoimenpiteet toteutetaan ja että seuraamuksia määrätään sääntöjenvastaisuudesta tai toimenpiteiden laiminlyönnistä. Näitä voivat olla:

—

allekirjoittamista koskevat ehdot, eli keskeneräiset asiat on vietävä päätökseen, ennen kuin rahoitussopimus voidaan allekirjoittaa;

| — | maksamista koskevat ehdot, eli tukisummat voidaan maksaa vasta, kun tietyt edellytykset ovat täyttyneet; |
| --- | --- |

—

maksamista koskevat ehdot, eli tukisummat voidaan maksaa vasta, kun tietyt edellytykset ovat täyttyneet;

| — | tietyt sopimusehdot, eli jos tiettyjä sitoumuksia ei täytetä, siitä voi aiheutua jonkinlaisia seuraamuksia, jotka voivat ääritapauksissa johtaa jopa rahoituksen takaisinperintään. |
| --- | --- |

—

tietyt sopimusehdot, eli jos tiettyjä sitoumuksia ei täytetä, siitä voi aiheutua jonkinlaisia seuraamuksia, jotka voivat ääritapauksissa johtaa jopa rahoituksen takaisinperintään.

| — | ottamaan käyttöön hanketta koskevia valvonta- ja raportointivaatimuksia (esimerkiksi ehkäisy-, korjaus-, lieventämis- ja kompensointitoimien toteuttaminen sen perusteella, mitä negatiivisia vaikutuksia on pienennetty/eliminoitu/kompensoitu, raportit eri toimenpiteiden toteutuksen etenemisestä ja toimen kestävyydestä, tiedot riita-asioista yms.) |
| --- | --- |

—

ottamaan käyttöön hanketta koskevia valvonta- ja raportointivaatimuksia (esimerkiksi ehkäisy-, korjaus-, lieventämis- ja kompensointitoimien toteuttaminen sen perusteella, mitä negatiivisia vaikutuksia on pienennetty/eliminoitu/kompensoitu, raportit eri toimenpiteiden toteutuksen etenemisestä ja toimen kestävyydestä, tiedot riita-asioista yms.)

Vaatimukset on muotoiltava selkeästi, jotta rooleihin, sisältöön ja hankkeen toteuttajiin / rahoituksen lopullisiin saajiin kohdistettuihin odotuksiin liittyvät väärinkäsitykset voidaan välttää.

2.6   Toimien taloudellisten vaikutusten arviointi

Hankkeen ympäristöä koskevien vaikutusten, sosiaalisten vaikutusten ja ilmastonmuutokselle aiheutuvien vaikutusten arviointi on osa laajempaa taloudellisten vaikutusten arviointia, joka tehdään usein EU:n julkisesti tukemien hankkeiden yhteydessä.

Taloudellisten vaikutusten arvioinnin tavoitteena on selvittää, missä määrin investointihanke edistää yleistä sosiaalista hyvinvointia ja talouskasvua. Siinä otetaan huomioon hankkeen yhteiskunnalle tuomat hyödyt ja kustannukset ja mitataan hankkeen kaikille sidosryhmille luomaa arvoa, jotta voidaan määritellä, hyötyykö hankkeesta koko yhteiskunta.

Taloudellisten vaikutusten arvioinnin avulla investointihankkeita voidaan asettaa tärkeysjärjestykseen niiden sosioekonomisen arvon perusteella, ja siitä voi olla apua rajallisen saatavilla olevan rahoituksen ja resurssien kohdentamisessa erilaisille investoinneille tai erilaisiin käyttötarkoituksiin. Riippuen siitä, missä määrin on saatavilla tunnistettavia tietoja hankkeen kustannuksista ja hyödyistä, taloudellisten vaikutusten arvioinnissa voidaan käyttää erilaisia työkaluja, kuten kustannus-hyötyanalyysiä (Cost-Benefit Analysis, CBA), kustannustehokkuusanalyysiä (Cost-Effectiveness Analysis, CEA), mahdollisimman pienten kustannusten analyysiä (Least-Cost Analysis, LCA) ja rajallisemmin moniperusteista analyysiä (Multi-Criteria Analysis, MCA) (111).

InvestEU-ohjelman rahoitus- ja investointitoimissa investointikomitea ottaa EU:n takuun myöntämisestä päättäessään huomioon useita kriteerejä. Yksi niistä on se, miten hanke edistää kestävää kasvua. Tämän kriteerin tarkasteluun voidaan käyttää taloudellisten vaikutusten arvioinnin tuloksia. Esimerkiksi kustannus-hyötyanalyysia käytettäessä taloudellinen tuottoaste antaa osviittaa hankkeen luomasta hyvinvoinnista. Muissa tapauksissa hankkeen taloudellista suoriutumista voidaan tarkastella vertailukohteisiin nähden.

Seuraavissa osissa on esitelty taloudellisten vaikutusten arvioinnin päämuodot ja nykyiset käytännöt. InvestEU-ohjelmassa kustannus-hyötyanalyysi ei ole välttämätön edellytys, vaan myös vaihtoehtoiset taloudellisten vaikutusten arviointimenetelmät hyväksytään.

2.6.1   Taloudellisten vaikutusten arviointimuodot

Kustannus-hyötyanalyysi on ensisijainen menetelmä investointihankkeiden arviointiin, sillä se tarjoaa luotettavan, objektiivisen ja näyttöön perustuvan analyyttisen kehyksen hankkeen arviointiin. Se perustuu hankkeen odotettujen hyöty- ja kustannusvirtojen rahallisen arvon määrittämiseen, ja sitä käytetään tyypillisesti monenlaisten julkisten ja yksityisten investointien arviointiin. Kun hyödyt painavat kustannuksia enemmän siinä määrin, että odotettu taloudellinen tuottoaste ylittää sosiaalisen diskonttokoron, hanke katsotaan taloudellisesti toteuttamiskelpoiseksi.

Kustannus-hyötyanalyysia käytettäessä ympäristöä koskeva vaikutukset, sosiaaliset vaikutukset ja ilmastovaikutukset arvioidaan rahamääräisinä (jos tällaisten vaikutusten rahallisen arvon määrittäminen on mahdollista ja kohtuullista) kassavirtaerien (positiivisten tai negatiivisten) muodossa. Tämän jälkeen ne otetaan huomioon taloudellisten suoriutumisindikaattorien, myös taloudellisen tuottoasteen (112), laskennassa.

Kustannus-hyötyanalyysi on tyypillisesti muodoltaan ”projektin kanssa”- ja ”ilman projektia” -skenaarioiden vertailu.

Kustannustehokkuusanalyysi on suositeltu vaihtoehto, kun kyse on vain yhdestä yksittäisestä hankkeen tuloksesta ja päätöksentekijät haluavat verrata vaihtoehtoja, joilla saavutetaan sama tavoite, vaikkakin eri intensiteetillä, pienimmin kustannuksin. Sitä käytetään tavallisesti pienissä hankkeissa tai hankkeissa, jotka eivät ole itsenäinen analysointiyksikkö vaan välttämätön osa suurempaa investointia, kuten teknologian valinta, laitteiden tai koneiden hankinta tai tietyn toiminnon tai ohjelman kehittäminen. Mahdollisimman pienten kustannusten analyysiä käytetään, kun vaihtoehdoilla saavutetaan sama tuotos samalla intensiteetillä mutta erilaisin kustannuksin. Tässä tapauksessa vaihtoehtoja verrataan niiden elinkaarikustannusten perusteella.

Kustannustehokkuusanalyysiä (tai mahdollisimman pienten kustannusten analyysiä) käytettäessä ympäristö- ja ilmastovaikutusten arviointi ei usein sisälly taloudelliseen analyysiin, koska sitä ei katsota oikeasuhteiseksi hankkeen tyyppiin ja kokoon/tärkeyteen nähden (tai koska vaikutusten katsotaan olevan yhteneväisiä kaikissa tarkasteltavana olevissa hankevaihtoehdoissa). Tällöin – tai jos taloudellisten vaikutusten arviointia ei ole lainkaan – nämä vaikutukset kannattaa arvioida erikseen (hankkeen ympäristöä koskevien vaikutusten, sosiaalisten vaikutusten ja ilmastovaikutusten arvioinnin osana tässä ohjeistuksessa kuvattujen periaatteiden mukaisesti). Vaihtoehtoisena lähestymistapana kustannustehokkuusanalyysin tulosta (joka on muodoltaan yleensä kustannusten ja tuotoksen välinen suhde) voidaan mukauttaa sisällyttämällä siihen päähankkeen taloudelliset ulkoisvaikutukset, kuten hiilidioksidi- ja ilmansaastepäästöt (kuten käytäntönä on esimerkiksi energia-alalla). Jos ulkoisvaikutukset ovat negatiivisia, ne voidaan sisällyttää kustannuksena (eli syötetään kustannus-tehokkuussuhteen osoittaja).

Moniperusteinen analyysi on työkalu, joka tuottaa päätöksentekijöille tietoja siitä, missä määrin hanke ja sen vaihtoehdot soveltuvat kattavaan politiikkakehykseen ja edistävät poliittisia tavoitteita. Sitä käytetään tyypillisesti monialaisissa hankkeissa tai hankkeissa, joihin liittyy monia tuotoksia/vaikutuksia, joiden rahallista arvoa ei ole aina mahdollista määrittää. Moniperusteinen analyysi sopii käytettäviksi erityisesti hankkeen kehityssyklin suunnitteluvaiheessa erilaisten investointiskenaarioiden arviointiin.

Moniperusteista analyysiä käytettäessä ympäristövaikutuksia, sosiaalisia vaikutuksia ja ilmastovaikutuksia arvioidaan kvantitatiivisesti ja kvalitatiivisesti. Vaikutukset voidaan nähdä sarjana poliittisia tavoitteita, joihin sovelletaan erilaisia kriteerejä, painotuksia ja pisteytysindikaattoreita (sen arvioimiseksi, missä määrin hanke todennäköisesti täyttää nämä tavoitteet). On tärkeää huomata, että jos moniperusteista analyysiä käytetään, hankkeen suoriutumisen kriteereinä saatetaan käyttää määrällisiä näkökohtia. Esimerkiksi ilmastonmuutosta hillitsevien vaikutusten rahallisen arvon määrittäminen voi olla yksi kriteeri, ja tiettyä vähimmäisarvoa voidaan edellyttää. Näin jotkin kustannus-hyötyanalyysin tulokset voidaan yhdistää monitavoitearviointiin.

2.6.2   Taloudellisten vaikutusten arvioinnin nykyiset käytännöt

Osana koheesiopolitiikkaa ERI-rahastoja 2014–2020 koskeva asetus sisälsi suurhankkeita koskevan tiukan velvoitteen kustannus-hyötyanalyysin tekemisestä. Kustannus-hyötyanalyysissä on noudatettava Euroopan komission oppaassa Guide to Cost-Benefit Analysis of the Investment Projects (2014) (113) kuvattua menettelyä. Ohjelmakaudelle 2021–2027 ehdotetaan joustavampaa ja suhteellisempaa lähestymistapaa, yhdenmukaisesti sen taloudellista vaikutusarviointia koskevan lähestymistavan kanssa, jota EIP ja muut mahdolliset toteutuskumppanit (katso jäljempänä) noudattavat. Uusi lähestymistapa on tarkoitus esitellä tulevassa taloudellisten vaikutusten arviointia koskevassa käsikirjassa (Economic Appraisal Vademecum, EAV), jota alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto valmistelee yhdessä muiden komission pääosastojen kanssa ja JASPERSin tuella julkaistavaksi vuoden 2021 alussa.

Käsikirjan ei ole tarkoitus korvata vaan täydentää komission CBA-opasta vuodelta 2014, ja se on tarkoitettu resurssiksi, jota voidaan käyttää eri rahastoissa vuosien 2021–2027 taloudellisessa perspektiivissä. Vaikka kustannus-hyötyanalyysi on edelleen oletusarvoinen arviointityökalu useille komission rahoittamille hankkeille, muita työkaluja ehdotetaan erityistilanteissa.

InvestEU-ohjelmassa jotkin mahdolliset toteutuskumppanit saattavat käyttää taloudellisten vaikutusten arviointia myös osana tavanomaista hankkeiden arviointiprosessiaan, kuten on kuvattu jäljempänä joidenkin kansainvälisten kehitysrahoituslaitosten osalta.

| — | Euroopan investointipankki (EIP) arvioi rahoittamiensa hankkeiden taloudelliset vaikutukset. EIP käyttää kustannus-hyötyanalyysia oletusarvoisena menetelmänä arvioidessaan hankkeen taloudellista tuottoastetta. Siinä huomioidaan hankkeen laajemmat hyödyt ja kustannukset yhteiskunnalle, mukaan lukien ympäristöön liittyvät ulkoisvaikutukset. Lisäksi EIP käyttää kustannustehokkuusanalyysia ja – uutuutena myös – moniperusteista analyysiä ottaen huomioon kunkin toimialan olosuhteiden kehityksen. Hankkeen ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten arviointi perustuu standardeihin, jotka on julkaistu pankin ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevassa käsikirjassa. Taloudellisten vaikutusten arvioinnin tulokset sisällytetään niiden hankkeiden yleiseen arviointikehykseen, jotka hakevat lainaa EIP:ltä. Julkaisussa Economic Appraisal of Investment Projects at the EIB (2013) esitellään taloudellisten vaikutusten arviointimenetelmät, joita pankki käyttää hankkeiden taloudellista toteuttamiskelpoisuutta arvioidessaan. (114) |
| --- | --- |

—

Euroopan investointipankki (EIP) arvioi rahoittamiensa hankkeiden taloudelliset vaikutukset. EIP käyttää kustannus-hyötyanalyysia oletusarvoisena menetelmänä arvioidessaan hankkeen taloudellista tuottoastetta. Siinä huomioidaan hankkeen laajemmat hyödyt ja kustannukset yhteiskunnalle, mukaan lukien ympäristöön liittyvät ulkoisvaikutukset. Lisäksi EIP käyttää kustannustehokkuusanalyysia ja – uutuutena myös – moniperusteista analyysiä ottaen huomioon kunkin toimialan olosuhteiden kehityksen. Hankkeen ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten arviointi perustuu standardeihin, jotka on julkaistu pankin ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevassa käsikirjassa. Taloudellisten vaikutusten arvioinnin tulokset sisällytetään niiden hankkeiden yleiseen arviointikehykseen, jotka hakevat lainaa EIP:ltä. Julkaisussa Economic Appraisal of Investment Projects at the EIB (2013) esitellään taloudellisten vaikutusten arviointimenetelmät, joita pankki käyttää hankkeiden taloudellista toteuttamiskelpoisuutta arvioidessaan. (114)

| — | Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) noudattama lähestymistapa kestävyyteen sisältää ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevien vaatimusten yhdistämisen kaikkien pankin rahoittamien hankkeiden arviointiin ja toteutukseen. Kaikille EBRD:n rahoittamille hankkeille tehdään ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten arviointi EBRD:n ympäristö- ja sosiaalipolitiikan ja siihen liittyvien suoriutumisvaatimusten sekä EU:n olennaisten ympäristöstandardien mukaisesti. Tammikuusta 2019 lähtien EBRD on tehnyt taloudellisten vaikutusten arvioinnin myös hankkeille, joilla on suuret kasvihuonekaasupäästöt. Yleensä taloudellisten vaikutusten arviointia sovellettaessa tehdään kustannus-hyötyanalyysi, paitsi jos kustannustehokkuusanalyysi katsotaan tarkoituksenmukaisemmaksi joissakin erityistilanteissa, kuten on kuvattu julkaisussa ”Methodology for the economic assessment of EBRD projects with high greenhouse gas emissions (2019)”. (115) |
| --- | --- |

—

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) noudattama lähestymistapa kestävyyteen sisältää ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevien vaatimusten yhdistämisen kaikkien pankin rahoittamien hankkeiden arviointiin ja toteutukseen. Kaikille EBRD:n rahoittamille hankkeille tehdään ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten arviointi EBRD:n ympäristö- ja sosiaalipolitiikan ja siihen liittyvien suoriutumisvaatimusten sekä EU:n olennaisten ympäristöstandardien mukaisesti. Tammikuusta 2019 lähtien EBRD on tehnyt taloudellisten vaikutusten arvioinnin myös hankkeille, joilla on suuret kasvihuonekaasupäästöt. Yleensä taloudellisten vaikutusten arviointia sovellettaessa tehdään kustannus-hyötyanalyysi, paitsi jos kustannustehokkuusanalyysi katsotaan tarkoituksenmukaisemmaksi joissakin erityistilanteissa, kuten on kuvattu julkaisussa ”Methodology for the economic assessment of EBRD projects with high greenhouse gas emissions (2019)”. (115)

| — | Samoin myös Pohjoismaiden Investointipankki (NIB) arvioi hankkeiden mahdolliset vaikutukset sekä ympäristö- ja sosiaaliset riskit oman kestävyyspolitiikkansa ja suuntaviivojensa mukaisesti. (116) Pankki arvioi lainanhakijoiden toimittamat keskeiset tiedot, kuten ympäristövaikutusten arvioinnin sekä tarvittavat luvat ja lisenssit. Kestävyyden lisäksi NIB analysoi myös hankkeiden teknistä ja taloudellista laatua määrällisen ja laadullisen arvioinnin perusteella. |
| --- | --- |

—

Samoin myös Pohjoismaiden Investointipankki (NIB) arvioi hankkeiden mahdolliset vaikutukset sekä ympäristö- ja sosiaaliset riskit oman kestävyyspolitiikkansa ja suuntaviivojensa mukaisesti. (116) Pankki arvioi lainanhakijoiden toimittamat keskeiset tiedot, kuten ympäristövaikutusten arvioinnin sekä tarvittavat luvat ja lisenssit. Kestävyyden lisäksi NIB analysoi myös hankkeiden teknistä ja taloudellista laatua määrällisen ja laadullisen arvioinnin perusteella.

2.6.3   InvestEU-rahoitusta koskevat suositukset

Kustannus-hyötyanalyysin ja/tai muiden taloudellisten vaikutusten arviointimenetelmien käyttäminen InvestEU-ohjelman yhteydessä riippuu toteutuskumppanien tavanomaisesta hankkeiden arviointiprosessista (nykyisestä tai suunnitellusta). Tarkoituksenmukaisimpien työkalujen valinta jää tavallisesti toteutuskumppanin asiantuntevan arvion varaan kyseessä olevan toimialan, empiiristen tietojen saatavuuden ja hankkeen monimutkaisuuden mukaisesti.

Niille toteutuskumppaneille, joilla ei (vielä) ole vakiintunutta lähestymistapaa tai menetelmää taloudellisten vaikutusten arvioinnin suorittamiseen (osana tavanomaista hankkeiden arviointiprosessia), tulossa oleva taloudellisten vaikutusten arvioinnin käsikirja (Economic Appraisal Vademecum) ja muut liitteessä 4 mainitut viiteasiakirjat voivat tarjota hyödyllisen kehyksen (joka suosittelee tarkoituksenmukaisinta taloudellisten vaikutusten arviointimenetelmää investointityypeittäin).

Kuten ilmastokestävyyden varmistamista koskevassa kohdassa 2.2 on selostettu, suositeltava menetelmä ilmastonmuutokseen kohdistuvien vaikutusten rahallisen arvon määrittämiseksi perustuu EIP:n hiilijalanjäljen arviointimenetelmään. Menetelmä käsittää hankkeesta aiheutuvien (tai sen avulla vältettävien) kasvihuonekaasupäästöjen määrän laskennan tarkoitustenmukaisilla päästökertoimilla ja niiden arvonmäärityksen käyttämällä hiilipäästöjen varjohintaa.

Ilmastovaikutusten arviointinäkökulmasta on tärkeää, että hankkeen taloudellisten vaikutusten analyysilla on uskottava lähtötaso, joka noudattaa EU:n ilmastopolitiikan yleistä linjaa. Siirtymisen nopeuden ja luonteen arviointi jää yhä joiltakin osin asiantuntevan harkinnan varaan, mutta hyvä käytäntö edellyttää, että perusolettamukset tehdään selviksi. Tarkemmin sanoen perustilannetta, jossa oletuksena on erittäin hiili-intensiivisen toiminnan jatkaminen vuoteen 2050 asti, ei todennäköisesti katsottaisi uskottavaksi.

Kuten ympäristökestävyyden varmistamista koskevassa kohdassa 2.3 on selostettu, ympäristövaikutusten rahallisen arvon määrittäminen perustuu tyypillisesti lähestymistapaan, jossa taloudellista kokonaisarvoa arvioidaan eri tekniikoilla ja ulkoisten viitearvojen avulla. Melu- ja ilmasaasteiden kaltaisten erityisten vaikutusten osalta tutkimuskirjallisuudesta saadaan maakohtaisia viitearvoja (yksikkökustannuksia). Näitä viitearvoja voidaan käyttää apuna kvantifioitavissa olevien vaikutusten (sekä positiivisten että negatiivisten) rahallisen arvon määrittämisessä ja sisällyttämisessä arviointiprosessiin (117).

Ympäristövaikutusten ja sosiaalisten vaikutusten rahallinen arvo (jos sen määrittäminen on mahdollista ja oikeasuhtaista) sekä hankkeesta aiheutuvien / sen avulla vältettävien kasvihuonekaasupäästöjen rahallinen arvo olisi tavanomaisesti sisällytettävä taloudellisten vaikutusten arviointiin (118), jotta voidaan määritellä hankkeen taloudellinen tuottoaste tai vaihtoehtoiset asiaankuuluvat indikaattorit, joista raportoidaan InvestEU-ohjelman investointikomitealle.

2.7   Yritysrahoitus yleisiin tarkoituksiin

Jos yleisiin tarkoituksiin liittyvä rahoitustoimi (119) täyttää InvestEU-tuen myöntämisvaatimukset ja noudattaa InvestEU-asetuksessa sekä investointisuuntaviivoissa asetettuja ehtoja (politiikan prioriteettien, täydentävyyden, markkinahäiriöiden tai optimaalista heikompien investointitilanteiden yms. varalta), yksinkertaistettua arviointiversiota olisi noudatettava raja-arvoa suuremmissa hankkeissa. Tällaisessa tapauksessa ei ole mitään erityistä omaisuutta tai tarkoitusta, jota voitaisiin analysoida tai jonka vaikutuksia voitaisiin tunnistaa ja arvioida.

Tässä tilanteessa toteutuskumppanin arvioinnissa painopisteenä olisi oltava i) rahoituksen lopullisen saajan lähestymistapa siihen, miten se sisällyttää kestävyysnäkökohdat prosesseihinsa; ja ii) rahoituksen lopullisen saajan yleinen valmius hallita ympäristö- ja sosiaalisia riskejä.

Tällaisissa tapauksissa suositellaan seuraavia toimenpiteitä toteutuskumppanille:

| — | Tarkastetaan, toimiiko rahoituksen lopullinen saaja sektorilla, johon yleensä liittyy suurempia ympäristö- ja sosiaalisia riskejä; |
| --- | --- |

—

Tarkastetaan, toimiiko rahoituksen lopullinen saaja sektorilla, johon yleensä liittyy suurempia ympäristö- ja sosiaalisia riskejä;

| — | Tarkastetaan, onko rahoituksen lopullisella saajalla käytössään ESMS-järjestelmä, mukaan lukien ympäristö- ja yhteiskuntavastuuta koskeva politiikka ja näyttöä osaamisesta/kyvystä hallita (liiketoimintaansa tai toimiinsa liittyviä) ilmasto-, ympäristö- tai sosiaalisia riskejä ja vaikutuksia. Toteutuskumppani voi esimerkiksi tarkastaa,






  — | onko käytössä organisaatiorakenteita ja menettelyitä, ovatko roolit ja vastuualueet selkeät ja onko nimetty pätevä henkilöstö, myös ulkoisen viestinnän osalta; |
| --- | --- | --- |

—

Tarkastetaan, onko rahoituksen lopullisella saajalla käytössään ESMS-järjestelmä, mukaan lukien ympäristö- ja yhteiskuntavastuuta koskeva politiikka ja näyttöä osaamisesta/kyvystä hallita (liiketoimintaansa tai toimiinsa liittyviä) ilmasto-, ympäristö- tai sosiaalisia riskejä ja vaikutuksia. Toteutuskumppani voi esimerkiksi tarkastaa,

—

onko käytössä organisaatiorakenteita ja menettelyitä, ovatko roolit ja vastuualueet selkeät ja onko nimetty pätevä henkilöstö, myös ulkoisen viestinnän osalta;

| — | onko saatavilla taloudellisia resursseja toteuttaa tehokkaasti ESMS-järjestelmä, joka on EMAS-järjestelmän tai ISO 14001-, ISO 45001- tai vastaavan standardin mukaisesti sertifioitu tai linjassa niiden kanssa; |
| --- | --- |

—

onko saatavilla taloudellisia resursseja toteuttaa tehokkaasti ESMS-järjestelmä, joka on EMAS-järjestelmän tai ISO 14001-, ISO 45001- tai vastaavan standardin mukaisesti sertifioitu tai linjassa niiden kanssa;

| — | onko ESMS-järjestelmä ulkopuolisen toimijan auditoima, uusin auditointiraportti tms.; |
| --- | --- |

—

onko ESMS-järjestelmä ulkopuolisen toimijan auditoima, uusin auditointiraportti tms.;

| — | rahoituksen lopullisesta saajasta riippuen, jos vuosiraportti on laadittu, toteutuskumppani voi tarkistaa, onko siinä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviä tietoja, ja näiden tietojen laajuus/yksityiskohtaisuus/riittävyys. |
| --- | --- |

—

rahoituksen lopullisesta saajasta riippuen, jos vuosiraportti on laadittu, toteutuskumppani voi tarkistaa, onko siinä ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyviä tietoja, ja näiden tietojen laajuus/yksityiskohtaisuus/riittävyys.

| — | Tarkastetaan rahoituksen lopullisen saajan aiempi toiminta kestävyysasioissa:






  — | toimintaa ja toimia koskevan ympäristö- ja sosiaalisen lainsäädännön noudattaminen (esimerkiksi toimintalupien perusteella); |
| --- | --- | --- |

—

Tarkastetaan rahoituksen lopullisen saajan aiempi toiminta kestävyysasioissa:

—

toimintaa ja toimia koskevan ympäristö- ja sosiaalisen lainsäädännön noudattaminen (esimerkiksi toimintalupien perusteella);

| — | tiedot ympäristö- ja sosiaalilainsäädännön vaatimusten noudattamatta jättämisestä viime vuosina (120): mahdolliset sakot ja seuraamukset rikkomuksista, viime vuosina sattuneet onnettomuudet tai vaaratilanteet, joihin on liittynyt merkittäviä ympäristötuhoja tai vakavia loukkaantumisia tai kuolemantapauksia, sidosryhmien tai muiden kolmansien osapuolten valitukset/korvausvaatimukset (kuten saastuttavien aineiden tahattomat vuodot, tulipalot, työtapaturmat tms.); |
| --- | --- |

—

tiedot ympäristö- ja sosiaalilainsäädännön vaatimusten noudattamatta jättämisestä viime vuosina (120): mahdolliset sakot ja seuraamukset rikkomuksista, viime vuosina sattuneet onnettomuudet tai vaaratilanteet, joihin on liittynyt merkittäviä ympäristötuhoja tai vakavia loukkaantumisia tai kuolemantapauksia, sidosryhmien tai muiden kolmansien osapuolten valitukset/korvausvaatimukset (kuten saastuttavien aineiden tahattomat vuodot, tulipalot, työtapaturmat tms.);

| — | mahdolliset sosiaaliset ongelmat ja yhteiskuntasuhteet, julkiset protestit, valitukset, lakot jne. |
| --- | --- |

—

mahdolliset sosiaaliset ongelmat ja yhteiskuntasuhteet, julkiset protestit, valitukset, lakot jne.

Edellä esitettyä lähestymistapaa voidaan harkita myös suorissa pääomainvestoinneissa, jos tämän tyyppinen toimenpide on mahdollinen neuvoteltujen ja takuusopimuksiin sisällytettyjen rahoitustuotteiden kohdalla. Edellä olevien luettelokohtien lisäksi suoria pääomainvestointeja koskevat myös seuraavat vaatimukset:

| — | Päästökauppadirektiivin (121) soveltamisalaan kuuluvia yhtiöitä, joissa InvestEU-rahastosta tuettu investointi on < 30 %, kannustetaan aktiivisesti ottamaan käyttöön vihreään talouteen siirtymistä / hiilen käytöstä luopumista koskevat suunnitelmat; |
| --- | --- |

—

Päästökauppadirektiivin (121) soveltamisalaan kuuluvia yhtiöitä, joissa InvestEU-rahastosta tuettu investointi on < 30 %, kannustetaan aktiivisesti ottamaan käyttöön vihreään talouteen siirtymistä / hiilen käytöstä luopumista koskevat suunnitelmat;

| — | Päästökauppadirektiivin soveltamisalaan kuuluvia yhtiöitä, joissa InvestEU-ohjelmasta tuettu investointi on > 30 %, vaaditaan aktiivisesti ottamaan käyttöön vihreään talouteen siirtymistä / hiilen käytöstä luopumista koskevat suunnitelmat. |
| --- | --- |

—

Päästökauppadirektiivin soveltamisalaan kuuluvia yhtiöitä, joissa InvestEU-ohjelmasta tuettu investointi on > 30 %, vaaditaan aktiivisesti ottamaan käyttöön vihreään talouteen siirtymistä / hiilen käytöstä luopumista koskevat suunnitelmat.

3.   KESTÄVYYSARVIOINNIN LÄHESTYMISTAPA EPÄSUORISSA RAHOITUSTOIMISSA

Jos kyseessä on välitetty rahoitus, toteutuskumppani ei suoraan arvioi kohteena olevia yksittäisiä hankkeita tai toimia. Tämä johtuu siitä, että toteutuskumppanin ja rahoituksen lopullisen saajan välissä on ainakin yksi rahoituksenvälittäjä (122). Lisäksi välitetyn rahoituksen hyväksymisprosessi on erilainen kuin suoran rahoituksen (123). Siinä kohteena olevia rahoitettavia yksittäisiä hankkeita tai toimintoja (jäljempänä ’transaktiot’ (124)) ei esitellä investointikomitealle hyväksyttäväksi.

Jos kyseessä on välitetty rahoitus, vastuu kyseisten transaktioiden kestävyyden varmistamisesta kolmessa ulottuvuudessa siirtyy rahoituksenvälittäjälle. Arviointivaatimusten taso määräytyy tarjottavan rahoituksen tyypin, transaktioiden mahdollisen tyypin ja riskitason (125) sekä rahoituksen lopullisten saajien tyypin (126) mukaan.

3.1   Yleiset arviointivaatimukset

Välitetyn rahoituksen tyypistä riippumatta kestävyysarvioinnin lähestymistavan on sisällettävä:

| — | toteutuskumppanin arvio rahoituksenvälittäjän kapasiteetista ja sen käytössä olevista järjestelmistä ja/tai menettelyistä, joilla sen liiketoimintaan liittyviä ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia riskejä selvitetään, arvioidaan ja hallitaan; ja |
| --- | --- |

—

toteutuskumppanin arvio rahoituksenvälittäjän kapasiteetista ja sen käytössä olevista järjestelmistä ja/tai menettelyistä, joilla sen liiketoimintaan liittyviä ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia riskejä selvitetään, arvioidaan ja hallitaan; ja

| — | tietyt kohteena olevia transaktioita koskevat vähimmäisvaatimukset, jotka ovat oikeasuhteisia transaktioihin liittyvien riskien tasoon nähden. |
| --- | --- |

—

tietyt kohteena olevia transaktioita koskevat vähimmäisvaatimukset, jotka ovat oikeasuhteisia transaktioihin liittyvien riskien tasoon nähden.

3.2   Rahoituksen tyypit

Välitetty rahoitus kattaa monia eri rahoitustyyppejä ja erilaisia rahoituksenvälittäjiä, jotka harjoittavat erilaista liiketoimintaa. Näin ollen eri välitystyypit on syytä erotella toisistaan, sillä kohteena olevat transaktiot voivat aiheuttaa erilaisia vaikutuksia ja lähestymistapoja. Seuraavat välitetyn rahoituksen tyypit on erotettava toisistaan, jotta voidaan määritellä tarkoituksenmukainen kestävyysarvioinnin lähestymistapa: i) infrastruktuurirahastot; ii) muut kuin infrastruktuurirahastot; ja iii) välitetyt luottojärjestelyt tai muut velkatuotteet, jotka on suunnattu pk-yrityksille, pienille midcap-yrityksille tai muille kelpoisuusehdot täyttäville yhteisöille.

3.2.1   Infrastruktuurirahastot

Infrastruktuurihankkeet ovat hankkeita, joilla on todennäköisimmin haittavaikutuksia mainittuihin kolmeen ulottuvuuteen. Tämän vuoksi infrastruktuurirahastoja koskevat vaatimukset ovat tiukemmat.

Hankkeen kokonaisinvestointikustannusten perusteella kestävyysarviointi on tehtävä tarkasteltaville hankkeille, joiden kokonaiskustannukset ovat vähintään 10 miljoonaa euroa (ilman alv:tä).

Tässä tapauksessa toteutuskumppanin ja rahastonhoitajan vastuualueet eroavat toisistaan.

3.2.1.1   Toteutuskumppania koskevat vaatimukset

Toteutuskumppanin on tehtävä due diligence -selvityksen osana arvio rahastonhoitajan valmiuksista arvioida ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia näkökohtia niiden kestävyysarviointia koskevien periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti, joista säädetään InvestEU-asetuksen 8 artiklan 5 ja 6 kohdassa (127).

Tässä tarkoituksessa toteutuskumppanin on arvioitava, onko käytössä ESMS-järjestelmä (128); Lisäksi toteutuskumppanin on tarkistettava seuraavat ESMS-järjestelmään liittyvät seikat:

| — | rahaston investointistrategiat ja -periaatteet ottaen huomioon ilmasto-, ympäristö- ja sosiaaliset tekijät. Toteutuskumppanin on myös varmistettava, että nämä investointistrategiat ovat linjassa Pariisin sopimuksessa määriteltyjen lämpötila- ja sopeutumistavoitteiden kanssa ja yhteneväisiä vähähiilisten ja ilmastokestävien kehitysvaihtoehtojen kanssa. |
| --- | --- |

—

rahaston investointistrategiat ja -periaatteet ottaen huomioon ilmasto-, ympäristö- ja sosiaaliset tekijät. Toteutuskumppanin on myös varmistettava, että nämä investointistrategiat ovat linjassa Pariisin sopimuksessa määriteltyjen lämpötila- ja sopeutumistavoitteiden kanssa ja yhteneväisiä vähähiilisten ja ilmastokestävien kehitysvaihtoehtojen kanssa.

| — | rahaston organisaation kapasiteetti ja pätevyys, mukaan lukien se, onko rahastonhoitajalla koulutettua ja sitoutunutta henkilöstöä. |
| --- | --- |

—

rahaston organisaation kapasiteetti ja pätevyys, mukaan lukien se, onko rahastonhoitajalla koulutettua ja sitoutunutta henkilöstöä.

| — | käytössä olevat menettelyt, joita rahaston on käytettävä koko arviointi- ja valvontaprosessin ajan, jotta tuettaviin toimiin liittyvät mahdolliset riskit voidaan tunnistaa ja jotta niitä voidaan hallita; |
| --- | --- |

—

käytössä olevat menettelyt, joita rahaston on käytettävä koko arviointi- ja valvontaprosessin ajan, jotta tuettaviin toimiin liittyvät mahdolliset riskit voidaan tunnistaa ja jotta niitä voidaan hallita;

| — | rahaston due diligence -prosessi, mukaan lukien rahaston nykyiset työkalut ja menetelmät, joilla arvioidaan investointitoimea ja raportoidaan due diligence -prosessin tuloksesta rahaston hallintoelimille, sekä kestävyysarvioinnin periaatteiden ja tavoitteiden noudattaminen; |
| --- | --- |

—

rahaston due diligence -prosessi, mukaan lukien rahaston nykyiset työkalut ja menetelmät, joilla arvioidaan investointitoimea ja raportoidaan due diligence -prosessin tuloksesta rahaston hallintoelimille, sekä kestävyysarvioinnin periaatteiden ja tavoitteiden noudattaminen;

| — | tarkoituksenmukaiset raportointi- ja valvontatyökalut ja -prosessit. |
| --- | --- |

—

tarkoituksenmukaiset raportointi- ja valvontatyökalut ja -prosessit.

Jos edellä mainittujen tarkastusten perusteella toteutuskumppani ei esitä merkittävää varausta rahaston ESMS-järjestelmän ja sen suhteen, mitkä ovat rahaston valmiudet tunnistaa ja hallita kyseessä olevien investointien ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia riskejä, toteutuskumppani voi luottaa rahaston ESMS-järjestelmään sellaisten hankkeiden arvioinnissa, joita rahasto tukee InvestEU-ohjelman puitteissa.

Rahastonhoitajan on raportoitava toteutuskumppanille hankkeiden ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisiin vaikutuksiin liittyvistä saavutuksista. Toteutuskumppani pidättää oikeuden pyytää rahastonhoitajalta tietoja (129) yksittäisistä hankkeista todentaakseen, miten rahasto huolehtii ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisiin näkökohtiin liittyvästä due diligence -prosessista.

Jos rahastonhoitajalla ei ole käytössä ESMS-järjestelmää ajankohtana, jona toteutuskumppani tekee arvion, tai jos toteutuskumppani havaitsee tiettyjä puutteita (130), rahaston on otettava käyttöön asianmukainen ESMS-järjestelmä tai parannettava käytössä olevaa hallintajärjestelmää ensimmäisen rahoituserän nostamiseen tai viimeistään lopulliseen määräaikaan mennessä.

3.2.1.2   Rahastonhoitajaa koskevat vaatimukset

Seuraavassa osassa on kuvattu rahastonhoitajille suositeltavaa lähestymistapaa ESMS-järjestelmän kehittämisessä.

Rahastonhoitajan odotetaan ottavan käyttöön ESMS-järjestelmän ja pitävän sitä yllä koko rahaston elinkaaren ajan tai vähintään sen kauden ajan, jona InvestEU-tukea on tarkoitus käyttää. ESMS-järjestelmässä määritellään vaaditut toimintapolitiikat, organisaatiorakenne, suunnittelutoimet, vastuut, käytännöt, menettelyt ja resurssit. Näin varmistetaan investointien systemaattinen ja jäsennelty arviointi sekä jatkuva valvonta sille, noudattavatko ne jäljempänä selostettuja ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia vaatimuksia:

| i. | seulotaan kaikki hankkeet InvestEU-tuen ulkopuolelle jätettävien toimintojen luettelon sekä muiden poissulkevien luetteloiden perusteella, joita toteutuskumppani voi määritellä sisäisiä käytäntöjään soveltamalla; |
| --- | --- |

i.

seulotaan kaikki hankkeet InvestEU-tuen ulkopuolelle jätettävien toimintojen luettelon sekä muiden poissulkevien luetteloiden perusteella, joita toteutuskumppani voi määritellä sisäisiä käytäntöjään soveltamalla;

| ii. | tarkistetaan asiaan liittyvien EU:n ja kansallisen tason ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalilainsäädännön ja asetusten (mukaan lukien unionin ja kansallisen tason lainsäädännössä määritettyjen ympäristö-, ilmasto- ja yhteiskunnallisten velvoitteiden sekä työvoimaan liittyvien velvoitteiden) noudattaminen; |
| --- | --- |

ii.

tarkistetaan asiaan liittyvien EU:n ja kansallisen tason ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalilainsäädännön ja asetusten (mukaan lukien unionin ja kansallisen tason lainsäädännössä määritettyjen ympäristö-, ilmasto- ja yhteiskunnallisten velvoitteiden sekä työvoimaan liittyvien velvoitteiden) noudattaminen;

| iii. | varmistetaan kestävyysarviointia koskevien periaatteiden ja tavoitteiden noudattaminen; ja |
| --- | --- |

iii.

varmistetaan kestävyysarviointia koskevien periaatteiden ja tavoitteiden noudattaminen; ja

| iv. | varmistetaan toteutuskumppanin omien standardien ja sisäisten sääntöjen sekä menettelyjen noudattaminen. |
| --- | --- |

iv.

varmistetaan toteutuskumppanin omien standardien ja sisäisten sääntöjen sekä menettelyjen noudattaminen.

Investointiprosessin osana toteutuskumppani vaatii rahastonhoitajaa

| i. | tunnistamaan mahdollisesti merkittävät ympäristö-, ilmasto- ja sosiaaliset riskit; |
| --- | --- |

i.

tunnistamaan mahdollisesti merkittävät ympäristö-, ilmasto- ja sosiaaliset riskit;

| ii. | luokittelemaan investointiin liittyvät riskit niiden merkittävyyden mukaan; |
| --- | --- |

ii.

luokittelemaan investointiin liittyvät riskit niiden merkittävyyden mukaan;

| iii. | arvioimaan ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisiin vaatimuksiin perustuvat lieventämistoimet, jotka hankkeen toteuttajan on otettava käyttöön; |
| --- | --- |

iii.

arvioimaan ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisiin vaatimuksiin perustuvat lieventämistoimet, jotka hankkeen toteuttajan on otettava käyttöön;

| iv. | sopimaan hankkeen toteuttajan kanssa toimintasuunnitelmasta, mikäli kyseinen hanke ei täytä ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia vaatimuksia. |
| --- | --- |

iv.

sopimaan hankkeen toteuttajan kanssa toimintasuunnitelmasta, mikäli kyseinen hanke ei täytä ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia vaatimuksia.

Rahastonhoitaja voi myös – siinä määrin kuin se on mahdollista ja parhaiden edellytysten mukaan – ottaa arvioinnissaan huomioon EU:n luokitusjärjestelmässä kuvatut ”ei merkittävää haittaa” -kriteerit.

Ilmastoulottuvuus

Rahastonhoitajan on hankkeen toteuttajien kanssa tekemänsä yhteistyön kautta sisällytettävä ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten hallintajärjestelmäänsä seuraavat ilmastonäkökohdat (131):

| — | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: raja-arvoa suuremmissa hankkeissa ESMS-järjestelmän olisi sisällettävä tarkoituksenmukaiset prosessit, joilla voidaan arvioida ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja haavoittuvuuteen liittyvien riskien merkittävyyttä ja huomioida niihin liittyvät suunnittelu-/lieventämistoimet tarpeen mukaan. Jos merkittäviä riskejä tunnistetaan, rahastonhoitajan on tarkastettava, että hankkeen toteuttaja on ottanut käyttöön tarkoituksenmukaiset sopeutumistoimet (132). |
| --- | --- |

—

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: raja-arvoa suuremmissa hankkeissa ESMS-järjestelmän olisi sisällettävä tarkoituksenmukaiset prosessit, joilla voidaan arvioida ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja haavoittuvuuteen liittyvien riskien merkittävyyttä ja huomioida niihin liittyvät suunnittelu-/lieventämistoimet tarpeen mukaan. Jos merkittäviä riskejä tunnistetaan, rahastonhoitajan on tarkastettava, että hankkeen toteuttaja on ottanut käyttöön tarkoituksenmukaiset sopeutumistoimet (132).

| — | Ilmastonmuutoksen hillintä: ESMS-järjestelmällä on varmistettava kasvihuonekaasujen asianmukainen analysointi ja kvantifiointi sekä raportoiminen hankkeissa, joiden päästöt ovat yli 20 000 tonnia CO2e/vuosi. |
| --- | --- |

—

Ilmastonmuutoksen hillintä: ESMS-järjestelmällä on varmistettava kasvihuonekaasujen asianmukainen analysointi ja kvantifiointi sekä raportoiminen hankkeissa, joiden päästöt ovat yli 20 000 tonnia CO2e/vuosi.

Ympäristöulottuvuus

Jos hankkeelle tarvitaan YVA-arviointi, rahastonhoitajaa olisi pyydettävä i) tarkistamaan, että ympäristömenettelyt suoritetaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti; ii) keräämään asiaan liittyvät asiakirjat; iii) tarkistamaan, että yleisön kuuleminen ja sidosryhmien osallistaminen on toteutettu; ja iv) tarkistamaan, että hankkeen toteuttaja on toteuttamassa arvioon sisällytetyt lieventämistoimet.

Liitteen II YVA-hankkeissa, joille ei arviointimenettelyjen tarpeellisuusselvityksen perusteella tarvita kestävyysarviointia (tapauskohtaisen selvityksen mukaan), rahastonhoitajan on pyydettävä tarpeellisuusselvityksen päätös ja tarkastettava, että hankkeen toteuttaja toteuttaa toimivaltaisten viranomaisten päätökseen sisällyttämät mahdolliset lieventämistoimet.

Hankkeissa, jotka kuuluvat luonto- ja/tai lintudirektiivin (133) vaatimusten soveltamisalaan, rahastonhoitajan on tarkastettava, noudattaako hanke erityisesti luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohtaa ja onko toimivaltainen viranomainen todennut, että:

| — | Jäsenvaltion viranomaiset ovat seuloneet hankkeen ja todenneet, ettei asianmukaista arviointia tarvita, eli hankkeella ei todennäköisesti ole merkittäviä haittavaikutuksia Natura 2000 -alueeseen tai -alueisiin; tai |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltion viranomaiset ovat seuloneet hankkeen ja todenneet, ettei asianmukaista arviointia tarvita, eli hankkeella ei todennäköisesti ole merkittäviä haittavaikutuksia Natura 2000 -alueeseen tai -alueisiin; tai

| — | jäsenvaltion viranomaiset ovat tehneet hankkeelle asianmukaisen arvioinnin, jonka perusteella viranomaiset ovat tehneet myönteisen päätelmän, eli hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia Natura 2000 -alueeseen tai -alueisiin (luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaan); tai |
| --- | --- |

—

jäsenvaltion viranomaiset ovat tehneet hankkeelle asianmukaisen arvioinnin, jonka perusteella viranomaiset ovat tehneet myönteisen päätelmän, eli hankkeella ei ole merkittäviä vaikutuksia Natura 2000 -alueeseen tai -alueisiin (luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaan); tai

| — | hankkeelle on tehty asianmukainen arviointi, joka on saanut jäsenvaltion viranomaisilta kielteisen päätelmän, eli hankkeella on merkittäviä haittavaikutuksia Natura 2000 -alueeseen/alueisiin (luontodirektiivin 6 artiklan 4 kohdan mukaan). |
| --- | --- |

—

hankkeelle on tehty asianmukainen arviointi, joka on saanut jäsenvaltion viranomaisilta kielteisen päätelmän, eli hankkeella on merkittäviä haittavaikutuksia Natura 2000 -alueeseen/alueisiin (luontodirektiivin 6 artiklan 4 kohdan mukaan).

YVA-direktiivin soveltamisalaan kuulumattomissa hankkeissa rahastonhoitajan on erittäin suositeltavaa noudattaa joko luvussa 2 olevia ohjeita mahdollisten vaikutusten tunnistamiseksi (ja tarkistuslistaa 1) tai käyttää kansainvälisesti hyväksyttyjä standardeja, kuten IFC:n suorituskykystandardeja, EIP:n ympäristö- ja sosiaalisia standardeja, EBRD:n suorituskykystandardeja tai IFC:n päiväntasaajan periaatteita.

Sosiaalinen ulottuvuus

Hankkeissa on noudatettava kohdassa 1.4 kuvattuja vähimmäistason suojatoimia.

Rahastonhoitajan on lisäksi tarkastettava, että hankkeen toteuttajalla on käytössä asianmukaiset menettelyt, jotka varmistavat vähintään kansallisen lainsäädännön (muun muassa työsuhteita ja -oloja, työterveyttä ja -turvallisuutta sekä kansanterveyttä ja yleistä turvallisuutta koskevan lainsäädännön) noudattamisen. Rahastonhoitajan on myös tarkastettava, että hankkeen toteuttajalla on käytössä järjestelmät työntekijöidensä terveyden ja turvallisuuden suojaamiseksi ja edistämiseksi. Erityiset huomioon otettavat tekijät liittyvät vaarallisten aineiden turvalliseen käsittelyyn ja säilytykseen, luonnonuhkiin, turvallisuuteen, taudeille altistumiseen, liikenne- ja tieturvallisuuteen ja hätävalmiuksiin tarpeen mukaan.

Rahastonhoitajan on myös tarkastettava, onko sidosryhmien osallistaminen ja yleisön kuuleminen toteutettu asiaan liittyvien ympäristö- ja sosiaaliasioita koskevien direktiivien mukaisesti.

Jos hankkeissa, joille on tehtävä YVA-arviointi, ja tunnistetaan merkittäviä sosiaalisia vaikutuksia, rahastonhoitajan on tarkastettava, että hankkeen toteuttaja ottaa käyttöön YVA-raportissa tai tarpeellisuusselvitystä koskevissa päätöksissä mainitut lieventämistoimenpiteet.

On suositeltavaa, että rahastonhoitaja harkitsee sosiaalisten näkökohtien laajempaa analysointia kohdassa 2.4 olevien määräysten mukaisesti (134).

Positiivisten toimien soveltamisen edistämiseksi rahastonhoitajaa ja sen kanssa yhteistyötä tekeviä hankkeen toteuttajia / rahoituksen lopullisia saajia kannustetaan ottamaan huomioon myös mahdollisuus edistää rahoittamiensa hankkeiden myönteisiä ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia vaikutuksia ja siten parantaa niiden yleistä kestävyyttä (135).

Rahastonhoitajan on raportoitava toteutuskumppanille säännöllisesti rahaston investointien keskeisistä ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisista saavutuksista, mukaan lukien sovitun sektorin ja olennaisten ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisten indikaattorien (kuten kasvihuonekaasupäästöjen, työpaikkojen luonnin, biologisen monimuotoisuuden suojelemisen yms.) ja taloudellisten hyötyjen, sekä laadullisten että mahdollisuuksien mukaan myös määrällisten, osalta.

3.2.2   Muut kuin infrastruktuuriin liittyvät pääoma- tai velkarahastot

Muihin kuin infrastruktuurirahastoihin kuuluvien InvestEU-investointien mahdolliset haittavaikutukset kolmeen ulottuvuuteen riippuvat altistumisesta kestävyysriskeille, joita rahaston on tarkoitus hallita, eli odotettujen asianomaisten transaktioiden kestävyysriskiprofiilista.

Toteutuskumppanin on arvioitava, onko käytössä ESMS-järjestelmä tai vastaavia menettelyitä (eli menettelyitä ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisten riskien hallitsemiseksi); ja tarkastettava, että tällainen järjestelmä tai tällaiset menettelyt ovat oikeasuhteisia rahaston kestävyysriskiprofiiliin nähden.

Rahastonhoitajalla on oltava vähintään kapasiteettia

| i. | seuloa kaikki transaktiot InvestEU-tuen ulkopuolelle jätettävien toimintojen luettelon sekä muiden poissulkevien luetteloiden perusteella, joita toteutuskumppani voi määritellä sisäisiä käytäntöjään soveltamalla; |
| --- | --- |

i.

seuloa kaikki transaktiot InvestEU-tuen ulkopuolelle jätettävien toimintojen luettelon sekä muiden poissulkevien luetteloiden perusteella, joita toteutuskumppani voi määritellä sisäisiä käytäntöjään soveltamalla;

| ii. | vaatia, että kaikki rahoitettavat transaktiot noudattavat asiaan liittyvää kansallista ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalilainsäädäntöä ja -asetuksia, mukaan lukien ympäristö-, työ- ja työterveys- ja -turvallisuusmääräyksiä, rakennuslupia, käyttölisenssejä ja -lupia tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

ii.

vaatia, että kaikki rahoitettavat transaktiot noudattavat asiaan liittyvää kansallista ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalilainsäädäntöä ja -asetuksia, mukaan lukien ympäristö-, työ- ja työterveys- ja -turvallisuusmääräyksiä, rakennuslupia, käyttölisenssejä ja -lupia tarpeen mukaan;

| iii. | tunnistaa transaktiot, joihin liittyy merkittävä ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalinen riski, ja varmistaa tällaisten suuririskisten hankkeiden osalta tarpeen mukaan vähintään seuraavat suojatoimet:






  a. | Hankkeet, joille tarvitaan ympäristövaikutusten arviointi: rahastonhoitajan on tarkastettava, että kaikki luvat on saatu ja että kaikki arvioinnit sekä valtuutukset noudattavat sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- | --- |

iii.

tunnistaa transaktiot, joihin liittyy merkittävä ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalinen riski, ja varmistaa tällaisten suuririskisten hankkeiden osalta tarpeen mukaan vähintään seuraavat suojatoimet:

a.

Hankkeet, joille tarvitaan ympäristövaikutusten arviointi: rahastonhoitajan on tarkastettava, että kaikki luvat on saatu ja että kaikki arvioinnit sekä valtuutukset noudattavat sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä;

| b. | Jos rahasto todennäköisesti investoi yhtiöihin, jotka kuuluvat päästökauppadirektiivin (136) soveltamisalaan, sovelletaan seuraavia vaatimuksia:






  i. | Rahastot, joissa InvestEU-tuettu investointi on < 30 %: yhtiöitä, jotka kuuluvat päästökauppadirektiivin piiriin, on kannustettava aktiivisesti ottamaan käyttöön vihreään talouteen siirtymistä / hiilestä irtautumista koskevia suunnitelmia, |
| --- | --- | --- |

b.

Jos rahasto todennäköisesti investoi yhtiöihin, jotka kuuluvat päästökauppadirektiivin (136) soveltamisalaan, sovelletaan seuraavia vaatimuksia:

i.

Rahastot, joissa InvestEU-tuettu investointi on < 30 %: yhtiöitä, jotka kuuluvat päästökauppadirektiivin piiriin, on kannustettava aktiivisesti ottamaan käyttöön vihreään talouteen siirtymistä / hiilestä irtautumista koskevia suunnitelmia,

| ii. | Rahastot, joissa InvestEU-tuettu investointi on >30 %: yhtiöitä, jotka kuuluvat päästökauppadirektiivin soveltamisalaan, on vaadittava aktiivisesti ottamaan käyttöön vihreään talouteen siirtymistä / hiilen käytöstä luopumista koskevia suunnitelmia; |
| --- | --- |

ii.

Rahastot, joissa InvestEU-tuettu investointi on >30 %: yhtiöitä, jotka kuuluvat päästökauppadirektiivin soveltamisalaan, on vaadittava aktiivisesti ottamaan käyttöön vihreään talouteen siirtymistä / hiilen käytöstä luopumista koskevia suunnitelmia;

| c. | Investoinnit rahastoihin, joissa sosiaalisten vaikutusten tavoitteet ovat olennainen osa rahoituksenvälittäjän noudattamaa strategiaa (vaikutusinvestointi): vastuuvelvollisuus vaikutusten saavuttamisesta olisi varmistettava. |
| --- | --- |

c.

Investoinnit rahastoihin, joissa sosiaalisten vaikutusten tavoitteet ovat olennainen osa rahoituksenvälittäjän noudattamaa strategiaa (vaikutusinvestointi): vastuuvelvollisuus vaikutusten saavuttamisesta olisi varmistettava.

3.2.3   Välitetyt luottojärjestelyt tai muut velkatuotteet, jotka on suunnattu pk-yrityksille, pienille midcap-yrityksille tai muille kelpoisuusehdot täyttäville yhteisöille

Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti ja ottaen huomioon, että ympäristö-, ilmasto- ja sosiaaliseen ulottuvuuteen liittyvän asiantuntemuksen kehittämiseen tarvitaan jonkin verran aikaa ja investointeja rahoituksenvälittäjien taholta, noudatetaan yksinkertaistettua lähestymistapaa kestävyysarvointiin.

Toteutuskumppanin täytyy arvioida, onko rahoituksenvälittäjällä käytössään asianmukaiset ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisten riskien hallintakäytännöt, jotka kattavat seuraavassa esitetyt, ja määritellä rahoituksenvälittäjän valmiudet

| i. | seulota kaikki transaktiot InvestEU-tuen ulkopuolelle jätettävien toimintojen luettelon sekä muiden poissulkevien luetteloiden perusteella, joita toteutuskumppani voi määritellä sisäisiä käytäntöjään soveltamalla; |
| --- | --- |

i.

seulota kaikki transaktiot InvestEU-tuen ulkopuolelle jätettävien toimintojen luettelon sekä muiden poissulkevien luetteloiden perusteella, joita toteutuskumppani voi määritellä sisäisiä käytäntöjään soveltamalla;

| ii. | vaatia, että kaikki transaktiot noudattavat asiaan liittyvää kansallista ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalilainsäädäntöä, mukaan lukien ympäristö-, työ- ja työterveys- ja -turvallisuusmääräyksiä, rakennuslupia, käyttölisenssejä ja -lupia tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

ii.

vaatia, että kaikki transaktiot noudattavat asiaan liittyvää kansallista ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalilainsäädäntöä, mukaan lukien ympäristö-, työ- ja työterveys- ja -turvallisuusmääräyksiä, rakennuslupia, käyttölisenssejä ja -lupia tarpeen mukaan;

| iii. | tunnistaa transaktiot, joille tarvitaan ympäristövaikutusten arviointi, ja tarkastaa, että kaikki luvat on saatu ja että kaikki arvioinnit sekä valtuutukset noudattavat sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

iii.

tunnistaa transaktiot, joille tarvitaan ympäristövaikutusten arviointi, ja tarkastaa, että kaikki luvat on saatu ja että kaikki arvioinnit sekä valtuutukset noudattavat sovellettavaa kansallista lainsäädäntöä.

| iv. | ottaa lisäksi huomioon, että transaktiot, joissa loppuasiakassegmentteinä on yksittäisiä henkilöitäsosiaalipoliittisine tavoitteineen (kuten haavoittuvassa asemassa olevat väestöryhmät tai sosiaaliset yritykset) saattavat edellyttää asianmukaista suojelua korkeiden eettisten rahoitusperiaatteiden perusteella, kuten tilanne on nykyisin mikrorahoitustoimissa, joita koskevat eurooppalaiset mikrorahoitusoperaatioiden käytännesäännöt. Tämä on eriteltävä tarkemmin toteutuskumppanin kanssa tehtävässä takuusopimuksessa. |
| --- | --- |

iv.

ottaa lisäksi huomioon, että transaktiot, joissa loppuasiakassegmentteinä on yksittäisiä henkilöitäsosiaalipoliittisine tavoitteineen (kuten haavoittuvassa asemassa olevat väestöryhmät tai sosiaaliset yritykset) saattavat edellyttää asianmukaista suojelua korkeiden eettisten rahoitusperiaatteiden perusteella, kuten tilanne on nykyisin mikrorahoitustoimissa, joita koskevat eurooppalaiset mikrorahoitusoperaatioiden käytännesäännöt. Tämä on eriteltävä tarkemmin toteutuskumppanin kanssa tehtävässä takuusopimuksessa.

Toteutuskumppani kannustaa rahoituksenvälittäjää soveltamaan parhaita käytäntöjä kaikkiin kolmeen kestävyysulottuvuuteen kaikissa liiketoiminnoissaan riippumatta siitä, saavatko ne tukea InvestEU-rahastosta vai eivät.

Rahoituksenvälittäjää kannustetaan erityisesti

| — | kehittämään ja ylläpitämään toimivia ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia hallintakäytäntöjä ottamalla käyttöön ESMS-järjestelmä, mukaan lukien tarvittavan organisaatiokapasiteetin kehittäminen ja ylläpitäminen ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisten riskien hallintaa varten sekä riittävien henkilö- ja taloudellisten resurssien kohdentaminen tällaiseen tehtävään. |
| --- | --- |

—

kehittämään ja ylläpitämään toimivia ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia hallintakäytäntöjä ottamalla käyttöön ESMS-järjestelmä, mukaan lukien tarvittavan organisaatiokapasiteetin kehittäminen ja ylläpitäminen ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisten riskien hallintaa varten sekä riittävien henkilö- ja taloudellisten resurssien kohdentaminen tällaiseen tehtävään.

| — | tarpeen mukaan selvittämään mahdollisuuksia kehittää rahoitusratkaisuja, joilla on merkittäviä ympäristö-, ilmasto- ja/tai sosiaalisia hyötyjä ohjeiston ”Climate and environmental tracking guidance” sisältämien määräysten ja InvestEU:n rahoitustuotteita koskevien määräysten mukaisesti, ottaen mahdollisuuksien mukaan huomioon EU:n kestävän rahoituksen luokitusjärjestelmän, ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tueksi. Rahoituksenvälittäjän olisi myös selvitettävä mahdollisuuksia kehittää rahoitusratkaisuja, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa, sosiaalista osallisuutta sekä taloudellista kehitystä sellaisilla alueilla ja sektoreilla, joihin rakenteelliset haasteet vaikuttavat erityisen vahvasti. |
| --- | --- |

—

tarpeen mukaan selvittämään mahdollisuuksia kehittää rahoitusratkaisuja, joilla on merkittäviä ympäristö-, ilmasto- ja/tai sosiaalisia hyötyjä ohjeiston ”Climate and environmental tracking guidance” sisältämien määräysten ja InvestEU:n rahoitustuotteita koskevien määräysten mukaisesti, ottaen mahdollisuuksien mukaan huomioon EU:n kestävän rahoituksen luokitusjärjestelmän, ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tueksi. Rahoituksenvälittäjän olisi myös selvitettävä mahdollisuuksia kehittää rahoitusratkaisuja, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa, sosiaalista osallisuutta sekä taloudellista kehitystä sellaisilla alueilla ja sektoreilla, joihin rakenteelliset haasteet vaikuttavat erityisen vahvasti.

Jos toteutuskumppani havaitsee puutteita, niitä voidaan korjata käyttämällä teknistä apua.

4.   ROOLIT, VASTUUT JA INVESTEU-PROSESSI

4.1   Roolit ja vastuut

Tämä asiakirja on laadittu ensisijaisesti toteutuskumppanien avuksi InvestEU-asetuksen kestävyysarviointivaatimusten soveltamiseen. On kuitenkin tärkeää antaa myös selkeä kuva prosessiin osallistuvien eri toimijoiden rooleista ja vastuista. Kestävyysarviointi on toimenpide, joka kattaa useita sidosryhmiä, ja päävastuu on aina hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla.

Tässä osassa esitetään tiedot kunkin osapuolen osallistumisesta prosessiin. Tietojen ei ole tarkoitus olla tyhjentäviä, ja niissä erotetaan toisistaan suora ja epäsuora rahoitus.

4.1.1   Hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan rooli ja vastuut

Hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla on päävastuu hankkeen kehittämisestä ja toteuttamisesta. Ottaen huomioon luvuissa 2 ja 3 esitetyt suoraa ja epäsuoraa rahoitusta koskevat kestävyysarviointiohjeet hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla on jäljempänä esitetyt vastuut.

Suoran rahoituksen tai infrastruktuurirahastojen osalta hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan

| — | on vastattava i) asiaan liittyvän EU:n, kansallisen tai kansainvälisen tason lainsäädännön noudattamisen varmistamisesta; ii) tarvittaviin muodollisuuksiin perehtymisestä; iii) tarvittavien lupien tai valtuutusten hankkimisesta ja niissä määritettyjen ehtojen noudattamisesta; |
| --- | --- |

—

on vastattava i) asiaan liittyvän EU:n, kansallisen tai kansainvälisen tason lainsäädännön noudattamisen varmistamisesta; ii) tarvittaviin muodollisuuksiin perehtymisestä; iii) tarvittavien lupien tai valtuutusten hankkimisesta ja niissä määritettyjen ehtojen noudattamisesta;

| — | on vastattava kaikkien tarvittavien, riittävän yksityiskohtaisten tietojen ja asiakirjojen toimittamisesta toteutuskumppanille (tai rahastonhoitajalle), jotta tämä voi suorittaa due diligence -prosessin ja soveltaa näissä ohjeissa kuvattuja vaatimuksia; |
| --- | --- |

—

on vastattava kaikkien tarvittavien, riittävän yksityiskohtaisten tietojen ja asiakirjojen toimittamisesta toteutuskumppanille (tai rahastonhoitajalle), jotta tämä voi suorittaa due diligence -prosessin ja soveltaa näissä ohjeissa kuvattuja vaatimuksia;

| — | on vastattava lainsäädännössä (kuten YVA-direktiivissä) vaadittavien lisätutkimusten tai -vaikutustenarviointien tekemisestä, jos toimivaltaiset viranomaiset tai toteutuskumppani tai toteutuskumppani (tai rahastonhoitaja) tätä vaativat. Hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja vastaa myös lainsäädännössä (kuten YVA-direktiivissä) vaadittavien sidosryhmien kuulemisten / osallistamisen toteuttamisesta, jos toimivaltaiset viranomaiset tai toteutuskumppani (tai rahastonhoitaja) tätä vaativat; |
| --- | --- |

—

on vastattava lainsäädännössä (kuten YVA-direktiivissä) vaadittavien lisätutkimusten tai -vaikutustenarviointien tekemisestä, jos toimivaltaiset viranomaiset tai toteutuskumppani tai toteutuskumppani (tai rahastonhoitaja) tätä vaativat. Hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja vastaa myös lainsäädännössä (kuten YVA-direktiivissä) vaadittavien sidosryhmien kuulemisten / osallistamisen toteuttamisesta, jos toimivaltaiset viranomaiset tai toteutuskumppani (tai rahastonhoitaja) tätä vaativat;

| — | riippuen myönnettyjen valtuuksien sisällöstä hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan on vastattava hankkeen ilmasto-, ympäristö- ja/tai sosiaalisten vaikutusten valvonnasta, arvioinnista ja hallinnasta jatkuvasti. Hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja vastaa myös ilmasto-, ympäristö- ja/tai sosiaalisten vaikutusten hallintasuunnitelman tai vastaavan suunnitelman (koska YVA-direktiivissä ei erikseen tällaista suunnitelmaa vaadita) käyttöönotosta, jotta mahdollisiin tunnistettuihin vaikutuksiin voidaan puuttua. Suunnitelmassa voidaan määritellä lieventämistoimenpiteitä haittavaikutusten vähentämiseksi tai toimia hankkeen myönteisten vaikutusten lisäämiseksi; |
| --- | --- |

—

riippuen myönnettyjen valtuuksien sisällöstä hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan on vastattava hankkeen ilmasto-, ympäristö- ja/tai sosiaalisten vaikutusten valvonnasta, arvioinnista ja hallinnasta jatkuvasti. Hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja vastaa myös ilmasto-, ympäristö- ja/tai sosiaalisten vaikutusten hallintasuunnitelman tai vastaavan suunnitelman (koska YVA-direktiivissä ei erikseen tällaista suunnitelmaa vaadita) käyttöönotosta, jotta mahdollisiin tunnistettuihin vaikutuksiin voidaan puuttua. Suunnitelmassa voidaan määritellä lieventämistoimenpiteitä haittavaikutusten vähentämiseksi tai toimia hankkeen myönteisten vaikutusten lisäämiseksi;

| — | on noudatettava rahoitussopimuksen ehtoja ja sopimuksessa määritettyjä mahdollisia ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisia velvoitteita. Näihin kuuluu velvoite toimittaa (vaadittaessa) säännöllisiä raportteja hankkeen ilmasto-, ympäristö- ja/tai sosiaalisista vaikutuksista toteutuskumppanille (tai rahastonhoitajalle) näissä ohjeissa vaaditulla tavalla tai noudatettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti; |
| --- | --- |

—

on noudatettava rahoitussopimuksen ehtoja ja sopimuksessa määritettyjä mahdollisia ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisia velvoitteita. Näihin kuuluu velvoite toimittaa (vaadittaessa) säännöllisiä raportteja hankkeen ilmasto-, ympäristö- ja/tai sosiaalisista vaikutuksista toteutuskumppanille (tai rahastonhoitajalle) näissä ohjeissa vaaditulla tavalla tai noudatettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti;

| — | voi olla tarpeen luoda organisaatiorakenteita ympäristö- ja sosiaalisten ongelmien tehokasta tunnistamista ja hallintaa varten; |
| --- | --- |

—

voi olla tarpeen luoda organisaatiorakenteita ympäristö- ja sosiaalisten ongelmien tehokasta tunnistamista ja hallintaa varten;

| — | on ilmoitettava toteutuskumppanille (tai rahastonhoitajalle) hyvissä ajoin ja dokumentoidusti kaikista merkittävistä muutoksista, jotka todennäköisesti vaikuttavat merkittävästi hankkeen kestävyystilaan tai alkuperäiseen muotoon ja aiheuttavat muutoksia tehtyyn arvioon (kuten hallinnollinen tai oikeudellinen keskeyttäminen tai valtuutusten peruuttaminen, onnettomuudet) tai rahoituksen keston aikana mahdollisesti käynnistetyistä riita-asioista; |
| --- | --- |

—

on ilmoitettava toteutuskumppanille (tai rahastonhoitajalle) hyvissä ajoin ja dokumentoidusti kaikista merkittävistä muutoksista, jotka todennäköisesti vaikuttavat merkittävästi hankkeen kestävyystilaan tai alkuperäiseen muotoon ja aiheuttavat muutoksia tehtyyn arvioon (kuten hallinnollinen tai oikeudellinen keskeyttäminen tai valtuutusten peruuttaminen, onnettomuudet) tai rahoituksen keston aikana mahdollisesti käynnistetyistä riita-asioista;

| — | on pikimmiten ilmoitettava toteutuskumppanille (tai rahastonhoitajalle) hyvissä ajoin ja dokumentoidusti mahdollisista vaaratilanteista/onnettomuuksista, joilla voi olla vaikutusta hankkeen ilmasto-, ympäristö- ja/tai sosiaalisiin vaikutuksiin tai toteuttajan tai rahaston lopullisen saajan suhteisiin sidosryhmien/yhteisöjen kanssa; |
| --- | --- |

—

on pikimmiten ilmoitettava toteutuskumppanille (tai rahastonhoitajalle) hyvissä ajoin ja dokumentoidusti mahdollisista vaaratilanteista/onnettomuuksista, joilla voi olla vaikutusta hankkeen ilmasto-, ympäristö- ja/tai sosiaalisiin vaikutuksiin tai toteuttajan tai rahaston lopullisen saajan suhteisiin sidosryhmien/yhteisöjen kanssa;

| — | on hallinnoitava kaikkia muita vaatimuksia, joita hankkeen kestävyysarvioinnista voi seurata. |
| --- | --- |

—

on hallinnoitava kaikkia muita vaatimuksia, joita hankkeen kestävyysarvioinnista voi seurata.

Epäsuora rahoitus (infrastruktuurirahastot pois lukien)

Infrastruktuurirahastot (käsitelty edellä) pois lukien muuhun välitettyyn rahoitukseen voidaan soveltaa yksinkertaistettua lähestymistapaa, jota on kuvattu luvussa 3. Tässä tapauksessa rahoituksen lopullisen saajan on vähintään

| — | vastattava i) asiaan liittyvän EU:n, kansallisen tai kansainvälisen tason lainsäädännön noudattamisen varmistamisesta; ii) tarvittaviin muodollisuuksiin perehtymisestä; iii) tarvittavien lupien tai valtuutusten hankkimisesta ja niissä määritettyjen ehtojen noudattamisesta; |
| --- | --- |

—

vastattava i) asiaan liittyvän EU:n, kansallisen tai kansainvälisen tason lainsäädännön noudattamisen varmistamisesta; ii) tarvittaviin muodollisuuksiin perehtymisestä; iii) tarvittavien lupien tai valtuutusten hankkimisesta ja niissä määritettyjen ehtojen noudattamisesta;

| — | esitettävä todisteet virallisista lupamenettelyistä rahoituksenvälittäjälle (kansallisen lainsäädännön edellyttämien lupien, päätösten tai valtuutusten muodossa) rahoituksenvälittäjän vaatimuksesta tai tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

—

esitettävä todisteet virallisista lupamenettelyistä rahoituksenvälittäjälle (kansallisen lainsäädännön edellyttämien lupien, päätösten tai valtuutusten muodossa) rahoituksenvälittäjän vaatimuksesta tai tarpeen mukaan;

| — | vahvistettava lainsäädännön noudattaminen omalla ilmoituksella tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

—

vahvistettava lainsäädännön noudattaminen omalla ilmoituksella tarpeen mukaan;

| — | vastattava kaikkien tarvittavien tietojen ja asiakirjojen toimittamisesta rahoituksenvälittäjälle, jotta tämä voi suorittaa due diligence -prosessin ja soveltaa näissä ohjeissa kuvattuja vaatimuksia; |
| --- | --- |

—

vastattava kaikkien tarvittavien tietojen ja asiakirjojen toimittamisesta rahoituksenvälittäjälle, jotta tämä voi suorittaa due diligence -prosessin ja soveltaa näissä ohjeissa kuvattuja vaatimuksia;

| — | vastattava hiilen käytöstä luopumista koskevien suunnitelmien täytäntöönpanosta tarvittaessa (kohdan 3.2.2 mukaisesti). |
| --- | --- |

—

vastattava hiilen käytöstä luopumista koskevien suunnitelmien täytäntöönpanosta tarvittaessa (kohdan 3.2.2 mukaisesti).

4.1.2   Toteutuskumppanin rooli ja vastuut

Suora rahoitus

Suoran rahoituksen osalta toteutuskumppanin on

| — | seulottava kaikki hankkeet InvestEU-tuen ulkopuolelle jätettävien toimintojen luettelon (InvestEU-asetuksen liite V.B) perusteella; |
| --- | --- |

—

seulottava kaikki hankkeet InvestEU-tuen ulkopuolelle jätettävien toimintojen luettelon (InvestEU-asetuksen liite V.B) perusteella;

| — | tarkistettava, että hanke noudattaa asiaan liittyvää lainsäädäntökehystä ja että kaikki luvat/lisenssit on hankittu lakisääteisten vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

—

tarkistettava, että hanke noudattaa asiaan liittyvää lainsäädäntökehystä ja että kaikki luvat/lisenssit on hankittu lakisääteisten vaatimusten mukaisesti;

| — | tehtävä InvestEU-ohjelman mukainen seulonta ja kestävyysarviointi, jos tarpeen, näiden ohjeiden mukaisesti. Tähän voi sisältyä esimerkiksi






  — | hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan esittämien asiakirjojen varmentaminen; |
| --- | --- | --- |

—

tehtävä InvestEU-ohjelman mukainen seulonta ja kestävyysarviointi, jos tarpeen, näiden ohjeiden mukaisesti. Tähän voi sisältyä esimerkiksi

—

hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan esittämien asiakirjojen varmentaminen;

| — | sen tunnistaminen ja varmistaminen, onko hankkeella mahdollisia negatiivisia jäännösvaikutuksia; negatiivisten ja positiivisten vaikutusten kvantifiointi ja mahdollisuuksien mukaan rahallisen arvon määrittäminen sisällytettäväksi hankkeen taloudellisten vaikutusten arviointiin; |
| --- | --- |

—

sen tunnistaminen ja varmistaminen, onko hankkeella mahdollisia negatiivisia jäännösvaikutuksia; negatiivisten ja positiivisten vaikutusten kvantifiointi ja mahdollisuuksien mukaan rahallisen arvon määrittäminen sisällytettäväksi hankkeen taloudellisten vaikutusten arviointiin;

| — | lisätutkimusten ja -raporttien vaatiminen, jos se on arvioinnin perusteella tarpeen, ja toteuttajan ehdottamien tunnistettuihin vaikutuksiin liittyvien lieventämistoimien tarkastaminen; |
| --- | --- |

—

lisätutkimusten ja -raporttien vaatiminen, jos se on arvioinnin perusteella tarpeen, ja toteuttajan ehdottamien tunnistettuihin vaikutuksiin liittyvien lieventämistoimien tarkastaminen;

| — | hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan neuvonta ja tukeminen, jos tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan, hankkeeseen liittyvien ilmasto-, ympäristö- ja/tai sosiaalisten riskien hallinnassa; |
| --- | --- |

—

hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan neuvonta ja tukeminen, jos tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan, hankkeeseen liittyvien ilmasto-, ympäristö- ja/tai sosiaalisten riskien hallinnassa;

| — | sen arvioiminen, onko hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla valmiudet käsitellä kaikkia kestävyysarviointiin liittyviä vaatimuksia ja toteuttaa ne; |
| --- | --- |

—

sen arvioiminen, onko hankkeen toteuttajalla / rahoituksen lopullisella saajalla valmiudet käsitellä kaikkia kestävyysarviointiin liittyviä vaatimuksia ja toteuttaa ne;

| — | hankkeen taloudellisten vaikutusten arvioinnin suorittaminen tarvittaessa; |
| --- | --- |

—

hankkeen taloudellisten vaikutusten arvioinnin suorittaminen tarvittaessa;

| — | hankkeen ja sen kestävyystilan valvominen sopimuksen keston ajan hankkeen toteuttajan kanssa sekä rahoitussopimukseen sisältyvien ehtojen täyttymisen valvominen; |
| --- | --- |

—

hankkeen ja sen kestävyystilan valvominen sopimuksen keston ajan hankkeen toteuttajan kanssa sekä rahoitussopimukseen sisältyvien ehtojen täyttymisen valvominen;

| — | kestävyysarvioinnin yhteenvedon (tai arvioinnin tekemättä jättämistä koskevan perustelun) toimittaminen investointikomitealle ja osallistuminen vuoropuheluun, jos lisäselvityksiä tarvitaan. |
| --- | --- |

—

kestävyysarvioinnin yhteenvedon (tai arvioinnin tekemättä jättämistä koskevan perustelun) toimittaminen investointikomitealle ja osallistuminen vuoropuheluun, jos lisäselvityksiä tarvitaan.

Epäsuora rahoitus

Epäsuoran rahoituksen osalta toteutuskumppanin olisi edistettävä InvestEU-ohjelman käyttöä instrumenttina, joka tukee kestäviä rahoitusperiaatteita ja kannustaa rahoituksenvälittäjiä vastuulliseen toimintaan kestävyyden näkökulmasta. Välityksen tyypistä riippuen tähän voi sisältyä

| — | infrastruktuurirahastojen osalta sen arvioiminen, mitkä ovat rahastonhoitajan valmiudet täyttää sovellettavat kestävyysarviointivaatimukset luvussa 3 kuvattujen vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

—

infrastruktuurirahastojen osalta sen arvioiminen, mitkä ovat rahastonhoitajan valmiudet täyttää sovellettavat kestävyysarviointivaatimukset luvussa 3 kuvattujen vaatimusten mukaisesti;

| — | rahoituksenvälittäjän kapasiteetin ja sen käytössä olevien järjestelmien ja/tai menettelyjen arvioiminen rahoituksenvälittäjän liiketoimintaan liittyvien ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisten riskien selvittämisen, arvioimisen ja hallinnan suhteen näiden ohjeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

—

rahoituksenvälittäjän kapasiteetin ja sen käytössä olevien järjestelmien ja/tai menettelyjen arvioiminen rahoituksenvälittäjän liiketoimintaan liittyvien ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisten riskien selvittämisen, arvioimisen ja hallinnan suhteen näiden ohjeiden mukaisesti;

| — | erityisvaatimuksen sisällyttäminen rahoituksenvälittäjien kanssa tehtäviin sopimuksiin, mikäli sellainen on välttämätön sen varmistamiseksi, että tämän ohjeistuksen sovellettavia määräyksiä on noudatettu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

—

erityisvaatimuksen sisällyttäminen rahoituksenvälittäjien kanssa tehtäviin sopimuksiin, mikäli sellainen on välttämätön sen varmistamiseksi, että tämän ohjeistuksen sovellettavia määräyksiä on noudatettu asianmukaisesti.

On suositeltavaa, että toteutuskumppani mahdollisuuksien mukaan tukee rahoituksenvälittäjiä näiden omien ympäristö- ja sosiaalisten järjestelmien kehittämisessä ja kannustaa rahoituksenvälittäjiä kehittämään rahoitustuotteita, jotka edistävät Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa.

4.1.3   Rahoituksenvälittäjän rooli

Rahoituksenvälittäjän roolit ja vastuut on kuvattu yksityiskohtaisesti luvussa 3.

4.1.4   Investointikomitean rooli (137)

Suorissa toimissa investointikomitean on otettava päätöksentekoprosessissa huomioon tiedot, jotka toteutuskumppanit ovat toimittaneet kohdan 4.2 määräysten mukaisesti.

Investointikomitealla on oikeus pyytää toteutuskumppaneilta täydentäviä tietoja kestävyysnäkökohdista ja kestävyysarvioinnin tuloksista, jos se katsoo ne tarpeellisiksi tai jos se pitää riittämättöminä perusteluja sille, ettei kestävyysarviointia tarvita.

4.1.5   Komission rooli

Komissio valvoo yhteistyössä toteutuskumppanien kanssa, että tätä ohjeistusta sovelletaan yhtenäisesti ja yhdenmukaisesti InvestEU-rahaston eri politiikkaikkunoissa.

Komissio tiedottaa asiaankuuluvien hallintoelinten ja asiakirjojen kautta toteutuskumppaneille EU:n poliittisten prioriteettien ja kestävyyssitoumusten kehittämisestä ja siitä, miten nämä heijastuvat InvestEU-ohjelmaan.

Komissio vastaa tämän ohjeistuksen päivittämisestä erityisesti väliarvioinnin yhteydessä tehtävän vaikutustenarvioinnin tuloksilla. Se vastaa myös tämän ohjeistuksen päivittämisestä sellaisilla asiaan liittyvillä menettelyllisillä tai lainsäädännöllisillä uudistuksilla, jotka voivat parantaa kestävyysarvioinnin soveltamista tai tuettujen rahoitus- ja investointitoimien kestävyyttä.

4.1.6   Toimivaltaiset viranomaiset (138)

Toimivaltaiset viranomaiset ovat erityinen sidosryhmäluokka, jolla on tärkeä rooli kestävyysarviointiprosessissa, vaikka ne eivät suoranaisesti osallistukaan siihen. Toimivaltaisten viranomaisten täytyy varmistaa, että kaikki lakisääteiset vaatimukset on pantu täytäntöön asianmukaisesti ja että kaikki taloudelliset toimijat noudattavat niitä. Ne vastaavat lainsäädännön täytäntöönpanosta, kaikkien tarvittavien todentamisten tekemisestä sekä lupien, lisenssien tai muuntyyppisten valtuutusten antamisesta.

Joissakin tapauksissa toimivaltaiset viranomaiset voivat periaatteessa avustaa hankkeen toteuttajia lainsäädäntöprosessissa. Ne voivat avustaa myös toteutuskumppaneita tai rahoituksenvälittäjiä hankkeiden ympäristö- tai sosiaalisten vaikutusten sekä niiden laajemman kontekstin ymmärtämisessä näihin ulottuvuuksiin kohdistuvien kumulatiivisten vaikutusten osalta.

4.2   InvestEU-prosessi

Kestävyysarvioinnin tulokset sisällytetään erilaisiin asiaan liittyviin toimintalinjoihin, ja ne tuottavat tietoa päätöksentekoprosessiin. Seuraavassa osassa on selostettu, miten kestävyysarviointi voidaan yhteensovittaa näiden muiden prosessien kanssa. Siinä käsitellään myös suoran ja epäsuoran rahoituksen eroja. Kestävyysarviointi on kuitenkin vain osa laajempaa kehystä, ja tästä ohjeistuksesta johtuvat vaatimukset tulisi sovittaa yhteen InvestEU-ohjelman yleisten prosessien kanssa (139).

4.2.1   Vaatimustenmukaisuustarkastus

Kaikille rahoitus- ja investointitoimille tehdään vaatimustenmukaisuustarkastus, ja toteutuskumppanien on toimitettava komissiolle asiaa koskeva tarkastuspyyntölomake (140). EIP:n osalta sovelletaan 19 artiklan menettelyä. Menettelyn tarkoituksena on varmistaa, että ehdotettu toimi noudattaa yleisesti EU:n lainsäädännöstä johtuvia vaatimuksia (141) ja on linjassa EU:n poliittisten tavoitteiden ja pyrkimysten, myös kestävyyttä koskevien, kanssa tai edistää niitä. Vain vaatimustenmukaisuustarkastuksen läpäisseet toimet esitellään investointikomitealle. Vaatimustenmukaisuustarkastusta koskeva vaihe on osa InvestEU-ohjelman yleisempää rahoitus- ja investointitoimien julkaisu- ja hyväksymisprosessia (142).

Suorassa rahoituksessa vaatimustenmukaisuustarkastus tehdään yksittäisille investoinneille (investointihankkeelle, yleiselle yritysrahoitukselle yms.). Vaatimustenmukaisuustarkastuksen yhteydessä toteutuskumppaneiden saatavilla olevat tiedot eivät välttämättä salli perusteellisempaa arviointia tai täydellisen InvestEU-seulonnan tekemistä mahdollisten kestävyysvaikutusten tunnistamiseksi. Tämän vuoksi toteutuskumppanin on toimitettava parhaiden edellytysten mukaan alustavat tiedot oikeus- ja sääntelykehyksestä, jota sovelletaan ehdotettuun toimeen kestävyyden kolmen ulottuvuuden osalta.

Vaatimustenmukaisuustarkastusta varten sisällytettyjen ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevien tietojen on oltava tiivistetyssä muodossa, ja niiden on annettava komissiolle selkeä kuva hankkeen kannalta olennaisista oikeus- ja sääntelynäkökulmista. Annettavia lisätietoja voivat olla mahdollisuuksien mukaan i) hankkeen sijainti ja lähistöllä olevat suojellut alueet; ii) käynnistetyt yleisön kuulemiset ja muut samankaltaiset tiedot. Näiden tietojen pohjalta toteutuskumppanin odotetaan pystyvän tunnistamaan sovellettava oikeus- ja sääntelykehys, erityisesti jos hanke kuuluu YVA-direktiivin soveltamisalaan tai jos on sovellettava alakohtaista lainsäädäntöä (kuten luontodirektiiviä, vesipolitiikan puitedirektiiviä tai teollisuuspäästödirektiiviä).

Kuulemisen aikana komissio voi antaa palautetta eri sektoreiden tai alueiden erityispiirteistä tai EU:n ympäristölainsäädännön sovellettavuudesta. Kuulemisprosessi määritellään tarkemmin takuusopimuksessa.

Yhteenvetona toteutuskumppani voi toimittaa vaatimustenmukaisuutta koskevassa tarkastuspyyntölomakkeessa seuraavat tiedot:

| — | Hankkeeseen sovellettava laaja oikeus- ja sääntelykehys, siinä määrin kuin se voidaan tässä vaiheessa tunnistaa (143), hankkeen edistymisen mukaan (esimerkiksi kolmeen ulottuvuuteen liittyvä EU:n, kansainvälisen tai kansallisen tason lainsäädäntö mahdollisuuksien mukaan). |
| --- | --- |

—

Hankkeeseen sovellettava laaja oikeus- ja sääntelykehys, siinä määrin kuin se voidaan tässä vaiheessa tunnistaa (143), hankkeen edistymisen mukaan (esimerkiksi kolmeen ulottuvuuteen liittyvä EU:n, kansainvälisen tai kansallisen tason lainsäädäntö mahdollisuuksien mukaan).

| — | Kuuluuko hanke YVA-direktiivin liitteen I tai liitteen II soveltamisalaan ja onko YVA-päätös tehty. Jos kyseessä on liitteen II hanke, onko toimivaltaisen viranomaisen suorittama tarpeellisuusselvitys valmis, ja jos on, tarvitaanko YVA-arviointi. |
| --- | --- |

—

Kuuluuko hanke YVA-direktiivin liitteen I tai liitteen II soveltamisalaan ja onko YVA-päätös tehty. Jos kyseessä on liitteen II hanke, onko toimivaltaisen viranomaisen suorittama tarpeellisuusselvitys valmis, ja jos on, tarvitaanko YVA-arviointi.

| — | Jos tarkistettu YVA-direktiivi koskee hanketta, täyttyvätkö vastaavat ilmastonmuutoksen hillintää koskevat määräykset. |
| --- | --- |

—

Jos tarkistettu YVA-direktiivi koskee hanketta, täyttyvätkö vastaavat ilmastonmuutoksen hillintää koskevat määräykset.

| — | Viittaukset vesipolitiikan puitedirektiiviin, luonto- ja lintudirektiiviin, teollisuuden päästöjä koskevaan direktiiviin jne. tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

—

Viittaukset vesipolitiikan puitedirektiiviin, luonto- ja lintudirektiiviin, teollisuuden päästöjä koskevaan direktiiviin jne. tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan.

4.2.2   Takuupyyntölomake

Suorien toimien osalta voidaan päättää InvestEU-seulonnan perusteella, ettei kestävyysarviointia tarvita. Tällöin on toimitettava perustelu investointikomitealle (katso mallipohja liitteessä 2).

Jos kestävyysarviointi vaaditaan, toteutuskumppanin on laadittava yhteenveto (144)
  ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisesta ulottuvuudesta ohjeistuksen mukaisesti. Yhteenveto on esitettävä takuupyyntölomakkeen liitteenä, Yhteenvedon mallipohjana käytetään hyväksyntäprosessin yhteydessä ja InvestEU-ohjelman hallinnossa sovittua mallipohjaa.

Yhteenvedon olisi sisällettävä tiivistetyt tiedot ehdotetun hankkeen kestävyysvaikutuksista, ja näiden tietojen avulla investointikomitean on helpompi hahmottaa toimen ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalinen profiili. Yhteenvedossa olisi oltava tiedot asiaan liittyvästä yhdestä tai useammasta ulottuvuudesta. Jos kestävyysarviointia ei vaadita yhden tai kahden ulottuvuuden osalta, tämä tieto sisällytetään edellä mainittuun perusteluun.

Yhteenvedossa on tarkoitus kuvata i) tunnistettuja vaikutuksia (negatiivisia tai positiivisia), ii) tärkeimpiä toteutettuja toimenpiteitä ja iii) jäännösriskejä (145) sen jälkeen, kun kaikki lieventämistoimenpiteet on otettu käyttöön. Siinä on myös selostettava, miksi nämä jäännösriskit tai lievennetyt vaikutukset ovat hyväksyttäviä, jotta hankkeen rahoituksessa voidaan edetä, ja linjassa InvestEU-ohjelman tavoitteiden kanssa. Tarvittaessa yhteenvedossa on annettava tiedot myös negatiivisten ja positiivisten vaikutusten (ulkoisvaikutukset mukaan lukien) rahallisen arvon määrittelystä ja sisällyttämisestä taloudellisten vaikutusten arviointiin. Suosituksena on, ettei käytetty kieli olisi liian teknistä. Näin se vetoaa helpommin suurempaan yleisöön ja antaa investointikomitealle selkeän kuvan ehdotetun hankkeen kestävyystilasta.

Lisää yksityiskohtaisia ohjeita kestävyysarvioinnin yhteenvetoon sisällytettävistä tiedoista on liitteessä 2.

4.2.3   Tulostaulu

Hankkeen kestävyysarvioinnin tulokset on sisällytettävä myös tulostauluun, joka toimitetaan takuupyyntölomakkeen mukana. Kestävyysarviointi on useiden muiden seikkojen ohella yksi näkökohdista, jotka otetaan huomioon EU:n takuun saajiksi ehdotettujen toimien arvioinnissa. Tulostaulua koskevat erityisvaatimukset ja kriteerit on esitetty asiaan liittyvässä delegoidussa säädöksessä.

4.2.4   Raportointi komissiolle

InvestEU-asetus sisältää raportointi- ja valvontavelvoitteita koskevia määräyksiä – ks. 17 ja 28 artikla sekä liite III.

Periaatteessa seuraavista kestävyysarviointiprosessin tuloksista on raportoitava komissiolle:

| 1. | Kestävyysarvioinnin yhteenveto – toimitetaan vuosittain yhdessä niiden raporttien kanssa, jotka toteutuskumppanit toimittavat komissiolle kustakin kestävyysarvioinnin kohteeksi joutuvasta hankkeesta (jälkikäteen) – suora rahoitus.
  Infrastruktuurirahastoissa yksinkertaistettu versio kestävyysarvioinnin yhteenvedosta on raportoitava vuosittain (toteutuskumppanin ja rahastonhoitajan keskenään sopimien muiden raportointivaatimusten sekä raportointia koskevan yleisen toimintalinjan mukaisesti). Yksinkertaistetussa versiossa on oltava vähintään tiedot transaktion tyypistä, sektorista, lainsäädännön noudattamista koskevasta vahvistuksesta, tunnistetuista vaikutuksista ja käyttöön otetuista (mahdollisista) lieventämistoimenpiteistä, hiilijalanjäljen laskentamenetelmistä sekä positiivisten toimien edistämistä koskevista suosituksista mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

1.

Kestävyysarvioinnin yhteenveto – toimitetaan vuosittain yhdessä niiden raporttien kanssa, jotka toteutuskumppanit toimittavat komissiolle kustakin kestävyysarvioinnin kohteeksi joutuvasta hankkeesta (jälkikäteen) – suora rahoitus.

Infrastruktuurirahastoissa yksinkertaistettu versio kestävyysarvioinnin yhteenvedosta on raportoitava vuosittain (toteutuskumppanin ja rahastonhoitajan keskenään sopimien muiden raportointivaatimusten sekä raportointia koskevan yleisen toimintalinjan mukaisesti). Yksinkertaistetussa versiossa on oltava vähintään tiedot transaktion tyypistä, sektorista, lainsäädännön noudattamista koskevasta vahvistuksesta, tunnistetuista vaikutuksista ja käyttöön otetuista (mahdollisista) lieventämistoimenpiteistä, hiilijalanjäljen laskentamenetelmistä sekä positiivisten toimien edistämistä koskevista suosituksista mahdollisuuksien mukaan.

| 2. | Mikä tahansa merkittävä muutos hyväksytyn toimen kestävyysprofiilissa tai tuloksellisuudessa, mikä tahansa käynnistetty riita-asia, tapahtumishetkestä alkaen, tai rahoituksen lopullisen saajan tekemä sopimusrikkomus, jos rahoitussopimukseen on sisällytetty ehtolausekkeita, tapahtumishetkestä alkaen. Yhteenvetoon voidaan mahdollisuuksien mukaan sisällyttää myös tiedot toteutetuista korjaavista toimista.
  Tämä vaaditaan suorassa rahoituksessa. Epäsuorassa rahoituksessa toteutuskumppanien on sovellettava omia sääntöjään ja menettelyjään, eikä niiden tarvitse raportoida komissiolle. |
| --- | --- |

2.

Mikä tahansa merkittävä muutos hyväksytyn toimen kestävyysprofiilissa tai tuloksellisuudessa, mikä tahansa käynnistetty riita-asia, tapahtumishetkestä alkaen, tai rahoituksen lopullisen saajan tekemä sopimusrikkomus, jos rahoitussopimukseen on sisällytetty ehtolausekkeita, tapahtumishetkestä alkaen. Yhteenvetoon voidaan mahdollisuuksien mukaan sisällyttää myös tiedot toteutetuista korjaavista toimista.

Tämä vaaditaan suorassa rahoituksessa. Epäsuorassa rahoituksessa toteutuskumppanien on sovellettava omia sääntöjään ja menettelyjään, eikä niiden tarvitse raportoida komissiolle.

| 3. | Hankkeen vuotuiset kasvihuonekaasupäästöt, mikäli päästöt ylittävät hiilijalanjäljen laskennassa käytetyt raja-arvot – määritettävä toimintaa koskevissa raportointivaatimuksissa. Tämä vaaditaan suorassa rahoituksessa ja infrastruktuurirahastoissa. |
| --- | --- |

3.

Hankkeen vuotuiset kasvihuonekaasupäästöt, mikäli päästöt ylittävät hiilijalanjäljen laskennassa käytetyt raja-arvot – määritettävä toimintaa koskevissa raportointivaatimuksissa. Tämä vaaditaan suorassa rahoituksessa ja infrastruktuurirahastoissa.

| 4. | Vuotuiset vähennetyt/vältetyt kasvihuonekaasupäästöt hiilidioksidiekvivalenttitonneina – kokonaistasolla – määritettävä operatiivisissa raportointivaatimuksissa. Tämä vaaditaan suorassa rahoituksessa. |
| --- | --- |

4.

Vuotuiset vähennetyt/vältetyt kasvihuonekaasupäästöt hiilidioksidiekvivalenttitonneina – kokonaistasolla – määritettävä operatiivisissa raportointivaatimuksissa. Tämä vaaditaan suorassa rahoituksessa.

| 5. | Niiden hankkeiden määrä, joille tehdään täydellinen ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeva riski- ja haavoittuvuusarviointi. Tämä vaaditaan suorassa rahoituksessa ja infrastruktuurirahastoissa. |
| --- | --- |

5.

Niiden hankkeiden määrä, joille tehdään täydellinen ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeva riski- ja haavoittuvuusarviointi. Tämä vaaditaan suorassa rahoituksessa ja infrastruktuurirahastoissa.

| 6. | Välitetyn rahoituksen osalta toteutuskumppanin on raportoitava, kuinka monella rahoituksenvälittäjällä on käytössä ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten hallintajärjestelmä. |
| --- | --- |

6.

Välitetyn rahoituksen osalta toteutuskumppanin on raportoitava, kuinka monella rahoituksenvälittäjällä on käytössä ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten hallintajärjestelmä.

Raportointivaatimukset määritellään tarkemmin takuusopimuksessa.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta (EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32021R0523&from=EN

(2)  Tässä asiakirjassa ei käsitellä InvestEU-tukea saavien rahoitus- ja investointitoimien rahoitustilannetta.

(3)  InvestEU-seulonnan käsitettä käytetään vain tässä ohjeistuksessa, eikä sitä saa sekoittaa toimivaltaisten viranomaisten tekemään arviointimenettelyjen tarpeellisuusselvitykseen esimerkiksi YVA-direktiivin ja muun asiaankuuluvan lainsäädännön yhteydessä.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=FI

(5)  Ohjeellinen luettelo huomioitavista ja – tilanteen mukaan – noudatettavista lakisääteisistä vaatimuksista on tämän ohjeistuksen liitteessä 1. Sovellettava lainsäädäntö voi vaihdella toimialoittain ja maittain.

(6)  Toteutuskumppanien tai rahoituksenvälittäjien ei odoteta korvaavan lakisääteisten vaatimusten täytäntöönpanosta vastaavia toimivaltaisia viranomaisia. Niiden on tarkastettava, onko olemassa lainsäädännön noudattamisesta kertovia todisteita lupien tai valtuutusten muodossa tai vaadittava tilanteen mukaan oma lausunto.

(7)  https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_fi

(8)  https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement

(9)  https://unric.org/fi/kestavan-kehityksen-tavoitteet/

(10)  https://www.weforum.org/reports/the-global-risks-report-2018

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2014/52/EU.

(12)  Ei sisällä alv:tä.

(13)  Tämä ei rajoita eri tuotteille laadittuja erityisiä kelpoisuusehtoja.

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(15)  Luokitusjärjestelmäasetuksen kuusi ympäristötavoitetta ovat ilmastonmuutoksen hillintä; ilmastonmuutokseen sopeutuminen; vesivarojen ja merten luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu; siirtyminen kiertotalouteen; ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen; sekä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen.

(16)  Kestävyysarviointia sovelletaan kaikkeen InvestEU:n kattamaan toimintaan riippumatta siitä, kuuluuko se EU:n luokitusjärjestelmän piiriin vai ei, näiden ohjeiden mukaisesti.

(17)  Toimien on täytettävä tukikelpoisuuskriteerit, jotka esitetään investointisuuntaviivoissa, rahoitustuotteiden selosteissa tai takuusopimuksessa.

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/31/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivin 85/337/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY ja 2008/1/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114).

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/410, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi sekä päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta (EUVL L 76, 19.3.2018, s. 3).

(20)  Sana ”tarkoitettu” viittaa tässä rakennettuun ja hankittuun, kun nimenomaisena tarkoituksena on pääasiassa kuljettaa tai varastoida fossiilisia polttoaineita hankkeen elinkaaren ajan (lähde: EIP:n Group Climate Bank Roadmap 2021-2025).

(21)  Vähimmäissuojatoimien on myös sisällytettävä tavoite siitä, että ne ovat ”linjassa OECD:n monikansallisia yrityksiä koskevien toimintaohjeiden, YK:n yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevien ohjaavien periaatteiden, mukaan lukien Kansainvälisen työjärjestön työelämän perusperiaatteista ja -oikeuksista antamassa julistuksessa määritellyn kahdeksan keskeisen yleissopimuksen, sekä kansainvälisen ihmisoikeusasiakirjan kanssa”. Noudattamista koskevista erityisvaatimuksista ei ole vielä päätetty, joten tämä osa ei tällä hetkellä koske InvestEU-toimia.

(22)  Tämä voidaan tehdä rahoituksen lopullisen saajan oman lausunnon muodossa. Tämä voidaan tehdä sisällyttämällä nämä viittaukset sopimusjärjestelyihin, jotka on tehty i) toteutuskumppanin ja rahoituksen lopullisen saajan välillä; tai ii) toteutuskumppanin ja rahoituksenvälittäjän välillä sekä rahoituksenvälittäjän ja rahoituksen lopullisen saajan välillä, tapauksen mukaan.

(23)  Tunnetaan myös kansalaisten osallistumisprosessina (mukaan lukien tietojen saanti ja kuulemisprosessi) ja oikeussuojana EU:n oikeudellisissa puitteissa (kuten direktiivi 2011/92/EU tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (YVA-direktiivi), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2014/52/EU, direktiivi 2010/75/EU teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen).

(24)  ’Hanketyöntekijöillä’ tarkoitetaan (i) henkilöitä, jotka toteuttaja (mukaan lukien hanke-ehdotuksen tekijä ja toteutuksesta vastaavat toimijat) on suoraan palkannut työskentelemään nimenomaisesti hankkeessa (suorat työntekijät); ja (ii) henkilöitä, jotka on palkattu kolmansien osapuolten kautta työskentelemään hankkeen ydintoimintoihin liittyvissä tehtävissä sijainnista riippumatta (vuokratyöntekijät). Lisäksi lapsi- ja/tai pakkotyövoiman käytön riskit toimitusketjuissa on analysoitava ja, jos niitä tunnistetaan, hallittava.

(25)  Väliarviointiin mennessä EU:n luokitusjärjestelmä on jo otettu käyttöön ja tekniset arviointikriteerit on jo laadittu. Samoin joitakin lisäohjeita kriteerien käytöstä on mahdollisesti annettu.

(26)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12129-Revision-of-Non-Financial-Reporting-Directive

(27)  InvestEU-asetuksen 8 artiklan 5 kohdan mukaan ”rahoitus- ja investointitoimet [jotka saavat tukea InvestEU-rahastosta, huom.] on seulottava sen määrittämiseksi, onko niillä ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalisia vaikutuksia. Jos toimilla on tällaisia vaikutuksia, niiden ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalinen kestävyys on varmistettava, jotta ilmastoon, ympäristöön ja sosiaaliseen ulottuvuuteen kohdistuvat haitalliset vaikutukset voidaan minimoida ja niihin kohdistuvat edut maksimoida (...). Hankkeille, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden kanssa, ei saa myöntää tämän asetuksen mukaista tukea”.

(28)  Lisätoimet mahdollisten haitallisten jäännösvaikutusten välttämiseksi tai pienentämiseksi taikka ”positiivisten toimien” (eli toimen ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisten vaikutusten parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden) huomioon ottaminen.

(29)  YVA-raportissa yksilöityjen vaikutusten osalta, kun YVA-prosessi toimii kestävyysarvioinnin keskeisenä panoksena. Katso myös kohta 2.4.3, jossa annetaan raja-arvoa pienempiä hankkeita koskevia suosituksia.

(30)  Esimerkiksi jos hankkeiden alajoukolle on tehtävä YVA-arviointi (liitteen I hankkeet tai liitteen II hankkeet, joille tarpeellisuusselvityksen mukaan tarvitaan arviointi) muutetussa YVA-direktiivissä selostettujen vaatimusten mukaisesti, ilmastokestävyyden varmistamisen tuloksen on heijastuttava myös YVA-raporttiin.

(31)  Ympäristö-, ilmasto- ja/tai sosiaalisen ulottuvuuden arvioinnissa on otettava huomioon myös asiaan liittyvä/täydentävä infrastruktuuri ja tuotantolaitokset, jotka voidaan katsoa kiinteäksi osaksi hanketta tai joita ilman hanketta ei voida toteuttaa, kuten toteutuskumppanit normaalisti tekevät sisäisissä due diligence -prosesseissaan (katso esimerkiksi EIP:n julkaisu ”Environmental and Social Handbook” ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) julkaisu ”Environmental and Social Policy”). Täällä on aiheeseen liittyviä yleisiä ohjeita: https://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/Note%20-%20Interpretation%20of%20Directive%2085-337-EEC.pdf

(32)  Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021-2027 julkaistaan vuoden 2021 ensimmäisellä puoliskolla.

(33)  Katso myös EUFIWACC:n (European Financing Institutions Working Group on Adaptation to Climate Change) yhteydessä laadittu menetelmäkehys: https://www.eib.org/attachments/press/integrating-climate-change-adaptation-in-project-development.pdf

(34)  https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf

(35)  Kansainvälisten kehitysrahoituslaitosten kasvihuonekaasupäästöjen laskentaryhmä laatii parhaillaan asiakirjaa, jossa on lisää hyviin käytäntöihin liittyviä ohjeita. Asiakirja on määrä julkaista vuonna 2021.

(36)  Pariisin sopimus: https://unfccc.int/process-and-meetings/the-paris-agreement/the-paris-agreement

(37)  Hankesyklin hallinta tarkoittaa hankkeen tehokasta ja tarkoituksenmukaista suunnittelua, organisointia, koordinointia ja valvontaa sen kaikissa vaiheissa suunnittelusta toteutukseen ja toiminnasta purkamiseen.

(38)  Katso myös EUFIWACC (2016), joka on saatavana täällä: http://www.eib.org/attachments/press/integrating-climate-change-adaptation-in-project-development.pdf

(39)  Katso seulontaa koskeva osa. Tiettyjen toimialojen – kuten kaupunkiliikenteen – hankkeet sisältyvät usein yhdistettyyn suunnitteluasiakirjaan (esimerkiksi kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmaan), jonka tavoitteena on määritellä yhtenäinen investointiohjelma.

(40)  Haavoittuvuudelle ja riskille on erilaisia määritelmiä, katso esim. IPPC:n neljäs arviointiraportti (2007) haavoittuvuuden osalta ja IPCC:n SREX-raportti (2012) ja IPCC:n viides arviointiraportti (2014) riskien osalta (uhan todennäköisyyden ja seurauksien funktiona), http://ipcc.ch/

(41)  Jäsennelty yleiskuva ilmastonmuutoksen indikaattoreista ja ilmastonmuutoksen vaikutusten indikaattoreista (uhista) on esimerkiksi EYK:n raportissa ”Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016”, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-impacts-and-vulnerability-2016, EYK:n raportissa ”Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe”, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster ja Euroopan aihekeskuksen teknisessä asiakirjassa ”Extreme weather and climate in Europe (2015)”, http://cca.eionet.europa.eu/reports ja https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-cca/products/etc-cca-reports/extreme-20weather-20and-20climate-20in-20europe sekä https://www.eea.europa.eu/soer-2020/intro (luku 7) http://www.eea.europa.eu/soer-2015/europe/climate-change-impacts-and-adaptation

(42)  Lisätietoja suositeltavista ilmastomalleista ja -ennusteista on komission tiedonannossa ”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021-2027”.

(43)  Ilmastoon liittyvä haavoittuvuusarviointi voidaan tehdä suhteellisen varhain hankkeen kehittämisvaiheessa ja, hankkeen valmiusasteesta riippuen, päätös yksityiskohtaiseen ilmastoriskien arviointiin siirtymisestä voi joissakin tapauksissa olla hankkeen toteuttajan vastuulla. Tällöin arvioinnille voidaan tehdä riippumaton todentaminen (tai toteutuskumppani voi tehdä sisäisen todentamisen) ennen lopullista päätöksentekovaihetta.

(44)  Kuten julkaisussa ”Guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021-2027” on suositeltu, investointia on ehkä tarpeen tarkastella laajemmassa yhteydessä. Ilmastonmuutos vaikuttaa myös InvestEU-investoinnilla rahoitettua omaisuutta ympäröiviin ympäristö- ja sosiaalisiin järjestelmiin sekä näiden keskinäiseen vuorovaikutukseen. Investointitoimiin voivat vaikuttaa vakavasti myös ilmastonmuutoksen vaikutukset muuhun infrastruktuuriin, joka tukee hankkeen toimintaa, hankkeeseen liittyvät tuotantolaitokset mukaan lukien. Siksi yhdenmukainen, monialainen ajattelu on erittäin tärkeää, jotta ilmastoriskejä ja -kestävyyttä voidaan tarkastella laajemmassa ekosysteemien ja sosiaalisten järjestelmien kontekstissa.

(45)  Investointihankkeessa voi olla myös vähemmän tärkeiksi katsottavia elementtejä, ja jos sopeutumistoimien kustannukset ovat suuremmat kuin riskien välttämisestä saatavat hyödyt, paras vaihtoehto olisi antaa vähemmän tärkeän infrastruktuurin pettää tietyissä olosuhteissa. Tämä on myös yksi riskienhallinnan muoto.

(46)  Saatavilla on yhä enemmän kirjallisuutta ja kokemuksia sopeutumisvaihtoehdoista, arvioinnista ja suunnittelusta, sekä asiaan liittyviä jäsenmaakohtaisia resursseja. Asiasta kiinnostuneet toteutuskumppanit voivat tutkia esimerkiksi seuraavia lähteitä:

| — | Climate-ADAPT-foorumi (http://climate-adapt.eea.europa.eu/), jolla on esimerkiksi esimerkkejä sopeutumistoimista ja tapaustutkimuksia |
| --- | --- |

—

Climate-ADAPT-foorumi (http://climate-adapt.eea.europa.eu/), jolla on esimerkiksi esimerkkejä sopeutumistoimista ja tapaustutkimuksia

| — | Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston tutkimus ”Climate change adaptation of major infrastructure projects”: https://ec.europa.eu/regional_policy/fi/information/publications/studies/2018/climate-change-adaptation-of-major-infrastructure-projects |
| --- | --- |

—

Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston tutkimus ”Climate change adaptation of major infrastructure projects”: https://ec.europa.eu/regional_policy/fi/information/publications/studies/2018/climate-change-adaptation-of-major-infrastructure-projects

| — | Euroopan ympäristökeskuksen raportti 8/2014 ”Adaptation of transport to climate change in Europe”, http://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-of-transport-to-climate |
| --- | --- |

—

Euroopan ympäristökeskuksen raportti 8/2014 ”Adaptation of transport to climate change in Europe”, http://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-of-transport-to-climate

| — | Euroopan ympäristökeskuksen raportti 1/2019 ”Adaptation challenges and opportunities for the European energy system – Building a climate-resilient low-carbon energy system”: https://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-in-energy-system |
| --- | --- |

—

Euroopan ympäristökeskuksen raportti 1/2019 ”Adaptation challenges and opportunities for the European energy system – Building a climate-resilient low-carbon energy system”: https://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-in-energy-system

(47)  Tässä ohjeistuksessa sanaa ”hillintä” käytetään kontekstikohtaisesti ilmasto- ja ympäristökestävyyden varmistamisen yhteydessä. Ilmastokestävyyden varmistamisen yhteydessä ”hillintä” tarkoittaa ihmisen toimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tai kasvihuonekaasujen nielujen aikaansaamiseksi.

(48)  Energiatehokkuus etusijalle -periaate on määritelty energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta 11 päivänä joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 18 kohdassa, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2018.328.01.0001.01.FIN

(49)  Mukaan lukien muun muassa turvalliset pysäköintialueet ja ulkorajainfrastruktuuri.

(50)  Tiettyjen toimialojen – kuten kaupunkiliikenteen – hankkeet sisältyvät usein yhdistettyyn suunnitteluasiakirjaan (esimerkiksi kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmaan), jonka tavoitteena on määritellä yhtenäinen investointiohjelma. Vaikka jokainen tällaiseen investointiohjelmaan sisältyvä yksittäinen investointi/hanke ei ehkä ylitäkään raja-arvoja, kasvihuonekaasupäästöt voidaan joutua arvioimaan koko ohjelman tasolla, jotta voidaan selvittää sen yleiset tärkeät vaikutukset kasvihuonekaasupäästöjen minimointiin.

(51)  Poikkeuksena voivat olla toimenpiteet, joilla parannetaan tieliikenneturvallisuutta ja vähennetään tavaraliikennemelua.

(52)  Kumulatiivisten vaikutusten vuoksi jotkin pienet kasvihuonekaasupäästöt saattavat olla kriittinen piste, jossa ei-merkittävä vaikutus muuttuu merkittäväksi, joten ne täytyy tällöin huomioida.

(53)  Samaa lähestymistapaa on suositeltavaa käyttää suunnitteluvaiheessa, esimerkiksi kuljetusalalla, jolla keskeiset valinnat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tehdään niistä vaihtoehdoista, jotka liittyvät verkoston toiminnalliseen rakenteeseen sekä kuljetustapojen ja -käytäntöjen valintaan.

(54)  Toteutuskumppani voi laskea hiilijalanjäljen esimerkiksi hankkeen toteuttajalta saamiensa tietojen perusteella tai pyytää hankkeen toteuttajaa tekemään laskelma. Jos hiilijalanjäljen laskee hankkeen toteuttaja, ihannetapauksessa vaaditaan joko hankekumppanin tai ulkopuolisen riippumattoman asiantuntijan tekemä tarkastus. Hiilijalanjäljen laskennan voi vaihtoehtoisesti tehdä riippumaton asiantuntija.

(55)  EIP:n hiilijalanjäljen laskentamenetelmät hankkeen kasvihuonekaasupäästöjen ja päästövaihtelujen arviointiin, heinäkuu 2020, https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf

(56)  EIB Group Climate Bank Roadmap 2021-25 https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_group_climate_bank_roadmap_en.pdf. Huomaa, että tämä viittaa tavoitteiden saavuttamisen täysimääräiseen varjohintaan koko taloudessa, ei niinkään eri ilmastopolitiikkojen (verot, luvat, säädökset, standardit jne.) nimenomaisiin tai epäsuoriin kustannuksiin.

(57)  Jos käytetään suurempaa hiilipäästöjen hintaa, se on perusteltava asianmukaisesti kansainvälisesti hyväksyttyihin periaatteisiin perustuvalla järkevällä menetelmällä.

(58)  Tässä ohjeistuksessa maaperä tarkoittaa mitä tahansa maaperää.

(59)  Määritelmä otettu Natural Capital Coalition -yhteenliittymältä.

(60)  Ks. EU:n ohjeistus ekosysteemien ja niiden tarjoamien palvelujen huomioon ottamisesta päätöksenteossa, SWD(2019) 305 final.

(61)  Lisätietoja rooleista ja vastuista on kohdassa 4.1.

(62)  Mukaan lukien lainsäädännön noudattamista koskevan vakuutuksen vaatiminen rahoituksen lopullisilta saajilta.

(63)  Kun toteutuskumppanit aloittavat yhteistyön hankkeen toteuttajan kanssa, ympäristöpäätökset voivat olla vielä keskeneräisiä. Tämä voi tarkoittaa sitä, että toteutuskumppanit voivat aluksi vain määritellä hankkeeseen sovellettavan lainsäädäntökehyksen, jolloin ympäristöpäätösprosessi voi edetä samanaikaisesti yleisen due diligence -prosessin kanssa ja lainsäädännön noudattaminen voidaan vahvistaa myöhemmässä vaiheessa.

(64)  Jos kyseessä on useita komponentteja käsittävä hanke, lainsäädännön noudattaminen varmistetaan kunkin komponentin osalta sen kehittämisen yhteydessä. Tietyissä tapauksissa ennakkoehtoja voidaan soveltaa kutakin hankkeen komponenttia koskevan tuen maksamiseen. Tämä vaatimus ei koske hankkeiden kehittämistä koskevia tutkimuksia ja niihin liittyvää rahoitusta.

(65)  Jos ympäristövaikutuksia koskevan päätöksenteon perusteella tapahtuu merkittäviä muutoksia toteutuskumppanin alustavaan arviointiin verrattuna, nämä muutokset on päivitettävä arviointiin. Tästä on raportoitava komissiolle kohdassa 4.2 kuvattujen määräysten mukaisesti.

(66)  Komission konsultointia koskevat järjestelyt esitetään luvussa 4.

(67)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/52/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 2011/92/EU muuttamisesta (EUVL L 124, 25.4.2014, s. 1).

(68)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:31992L0043

(69)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A32009L0147

(70)  Suojelutavoitteiden asettamista koskevan komission muistion (2012) mukaisesti aluekohtaiset suojelutavoitteet määrittelevät tilan, joka alueen lajien ja luontotyyppien täytyy saavuttaa, jotta alue voi edistää kyseisten lajien ja luontotyyppien suotuisaa suojelun tasoa koskevan yleisen tavoitteen saavuttamista kansallisella, luonnonmaantieteellisellä tai eurooppalaisella tasolla (katso direktiivin 2 artiklan 2 kohta).

(71)  6 artiklan 3 kohta koskee myös erityisiä suojelualueita, jotka on luokiteltu lintudirektiivin 4 artiklassa.

(72)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/form_art_6_4_fi.doc

(73)  https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/art6/natura_2000_assess_en.pdf

(74)  Vesipolitiikan puitedirektiivin toimivuustarkastuksen tulokset osoittavat, että direktiivi on onnistuneesti määritellyt hallintokehyksen EU:n alueella sijaitsevien yli 110 000 vesimuodostuman yhdenmukaiselle vesienhoidolle, hidastanut veden laadun huononemista ja vähentänyt kemiallisia saasteita.

Toisaalta direktiivin täytäntöönpano on viivästynyt merkittävästi, ja EU:n vesimuodostumista alle puolet ovat hyvässä tilassa, vaikka tavoite oli määrä saavuttaa vuoteen 2015 mennessä, asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta.

(75)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

(76)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

(77)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

(78)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/18/EU, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012, vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta sekä neuvoston direktiivin 96/82/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 197, 24.7.2012, s. 1).

(79)  Toimet, joille on tehtävä YVA-arviointi, tai toimet, jotka on vapautettu YVA-arvioinnista mutta edellyttävät lieventämistoimia.

(80)  Toteutuskumppani voi muokata tarkistuslistoja yksittäisen hankkeen tai hankeluokan vaatimusten mukaisiksi.

(81)  Katso erityisesti kohta 4.3 ”Environment remediation, protection and risk prevention”.

(82)  Näiden yksikköarvojen luotettavuus ja hyväksyttävyys kuitenkin vaihtelevat. Esimerkiksi nykyisten yksikköarvojen käyttö ilmaan joutuvien päästöjen ja melun kasvuun liittyvien vahinkokustannusten laskennassa on nykyisin hyväksytty ja yhtenäinen käytäntö EU:ssa. Toisaalta taas nykyisiä yksikköarvoja, jotka liittyvät veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuviin vaikutuksiin, käytetään harvemmin, koska niitä pidetään enemmän sijaintikohtaisina.

(83)  Tähän liittyvät tärkeimmät sosiaaliset periaatteet ja standardit on selostettu EU:n perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa sekä eri direktiiveissä, jotka jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön omissa kansallisissa oikeusjärjestelmissään.

(84)  InvestEU:sta tuetaan ensisijaisesti toimia EU:n alueella. Rajoitetuissa tapauksissa hankkeeseen voi kuitenkin osallistua naapurimaita (esimerkiksi rajatylittävät tai vastaavat hankkeet). Tällöin hankkeen toteuttajia pyydetään ottamaan huomioon sosiaaliset näkökohdat asiaan liittyvän EU:n lainsäädännön hengen ja periaatteiden mukaisesti.

(85)  Todisteita voivat olla esimerkiksi kopiot lakisääteisistä luvista, päätöksistä, lausunnoista tai, jos tällaisia ei ole, hankkeen toteuttajan oma ilmoitus asiaan liittyvien lakisääteisten vaatimusten noudattamisesta.

(86)  Katso liite 3.

(87)  Direktiivi 2011/92/EU tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2014/52/EU.

(88)  Joissakin tapauksissa tietyt henkilöt tai väestöryhmät ovat haavoittuvassa asemassa, syrjäytyneitä, systemaattisesti syrjittyjä tai ulkopuolelle suljettuja sosioekonomisten ominaisuuksiensa perusteella. Tällaisia ominaisuuksia ovat muun muassa sukupuoli, seksuaalinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti, etninen alkuperä, kasti, alkuperäiskansaan kuuluminen tai yhteiskunnallinen asema, ikä, vammaisuus, uskonto tai uskomus, poliittiset tai muut mielipiteet, aktivismi, ammattiliittoon tai muuhun työntekijäjärjestöön kuuluminen, kansallisuus, kieli, siviilisääty tai perhetilanne, koulutus ja/tai lukutaito, terveydentila, siirtolaisuus/pakolaisuus, alaikäisyys tai taloudellinen asema (tulotaso ja palvelujen saatavuus).

(89)  Sisältää sekä fyysisen että taloudellisen siirtymisen.

(90)  Tunnetaan myös kansalaisten osallistumisprosessina (mukaan lukien tietojen saanti ja kuulemisprosessi) ja EU:n oikeudellisissa puitteissa (kuten direktiivi 2011/92/EU tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2014/52/EU, direktiivi 2010/75/EU teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen)).

(91)  Pääasialliset toimittajat ovat sellaisia, jotka toimittavat jatkuvasti tuotteita tai materiaaleja hankkeen ydintoiminnoille.

(92)  Erityisesti hankkeissa, joihin liittyy EU:n ulkopuolisia toimintoja kansainvälisten toimitusketjujen vuoksi.

(93)  Erilaisia EU:n laajuisia työturvallisuutta ja -terveyttä koskevia toimenpiteitä on otettu käyttöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan mukaisesti. EU:n direktiivit ovat oikeudellisesti sitovia, ja ne on saatettava osaksi jäsenmaiden kansallista lainsäädäntöä. Lisätietoja työturvallisuudesta ja -terveydestä on myös Euroopan komission työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston verkkosivustolla.

(94)  YVA-arviointia edellyttävissä hankkeissa joitakin näistä näkökohdista (mukaan lukien ne, jotka liittyvät yhteiskuntaan, kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen kohdistuviin vaikutuksiin ja riskeihin) voidaan käsitellä lupamenettelyprosessissa ja tiedot voidaan sisällyttää YVA-raporttiin, jos se on tässä vaiheessa saatavilla.

(95)  Katso määritelmä alaviitteestä 84.

(96)  Euroopan arktisilla alueilla asuvia alkuperäiskansoja ovat saamelaiset ja inuiitit (kalaallit). Saamelaiset asuvat Suomen, Ruotsin ja Norjan pohjoisosissa sekä Luoteis-Venäjän alueella, nenetsit, evenkit ja tšuktšit Venäjällä ja inuiitit (kalaallit) Grönlannissa. Alkuperäiskansoja voi olla myös unionin syrjäisimmillä alueilla sekä merentakaisissa maissa ja merentakaisilla alueilla.

(97)  YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö on laatinut etukäteissuostumuksia koskevan hyvien käytäntöjen oppaan: https://www.refworld.org/pdfid/57fdec864.pdf.

(98)  Euroopan vammaisstrategian 2010–2020 mukaisesti. Uusi strategia otetaan käyttöön kaudelle 2021–2030.

(99)  https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/gender-equality/gender-equality-strategy_fi

(100)  Kestävän kehityksen tavoite 5: ”Saavuttaa sukupuolten välinen tasa-arvo sekä vahvistaa naisten ja tyttöjen oikeuksia ja mahdollisuuksia.”

(101)  Sidosryhmät ovat henkilöitä ja/tai yhteisöjä, (i) joihin hanke vaikuttaa suoraan tai epäsuorasti, heidän lailliset edustajansa mukaan lukien; (ii) joilla on hankkeeseen liittyvä intressi ja/tai kyky vaikuttaa sen lopputulokseen myönteisesti tai kielteisesti; ja (iii) jotka osallistuvat hankkeeseen: a) laitokset, ryhmät ja yksilöt, joilla on erilaisia rooleja hankkeessa; ja b) hankkeen työvoima. Tunnetaan EU:ssa myös käsitteellä ”yleisö, jota asia koskee”, joka on määritelty asiaa koskevassa EU:n sääntelykehyksessä (esim. direktiivi 2011/92/EU tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2014/52/EU, direktiivi 2010/75/EU teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen)).

(102)  Tietojen saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon ja oikeussuojan saatavuutta ympäristöasioissa koskevan YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) Århusin yleissopimuksen mukaisesti (”Århusin yleissopimus”),https://unece.org/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf. ”Ympäristötietojen” määritelmä, katso liite 1.

(103)  Erityisesti pääasiallisten toimittajien osalta.

(104)  Esimerkkejä lieventämistoimista on julkaisussa ”Guidance on social sustainability proofing of investment and financing operations”

(105)  IAIA:n kansainvälisten vaikutustenarviointiperiaatteiden mukaisesti.

http://www.socialimpactassessment.com/documents/IAIA%202015%20Social%20Impact%20Assessment%20guidance%20document.pdf

(106)  Väestönlaskennan täytyy sisältää laskelma menetyksistä (omaisuus, luonnonvarojen tai palvelujen saatavuus yms.), eritelty menetetyn omaisuuden mittaustutkimus ja arvonmääritys, ja se koskee koko väestönosaa, johon vaikutukset kohdistuvat.

(107)  Sosioekonominen perustasotutkimus voidaan johtaa otantatutkimuksesta, ja se on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan tunnistaa vaikutuksille altistuvien henkilöiden nykyinen sosioekonominen, kulttuurillinen ja poliittinen profiili; heidän yleinen muutoksensietokykynsä tai haavoittuva asemansa; ja näihin seikkoihin perustuvat vaikutusten asteet ja lajit.

(108)  Lisätietoja on liitteessä 3.

(109)  Vuonna 2017 EU:n väestöstä 22,4 % oli vaarassa luisua köyhyyteen tai syrjäytyä sosiaalisesti – mukaan lukien 24,9 % eurooppalaisista lapsista, 23,3 % naisista ja 18,2 % yli 65-vuotiaista. Noin 7 prosenttia eurooppalaisista kärsi vakavasta aineellisesta puutteesta, ja määrä todennäköisesti kasvaa pandemian taloudellisten vaikutusten vuoksi.

(110)  Myös kohdassa 2.7 esitetyistä tiedoista voi olla hyötyä hankkeen toteuttajan kapasiteettia arvioitaessa.

(111)  On huomattava, että nämä välineet eivät välttämättä ole toisiaan korvaavia ja että niitä voidaan käyttää täydentävinä välineinä. Esimerkiksi MCA-analyysiä voidaan käyttää strategisten vaihtoehtojen seulontaan hankesyklin alustavassa vaiheessa. Kun strateginen vaihtoehto on yksilöity, CBA/ CEA/LCA-analyysin avulla voidaan suorittaa erityisten teknisten ratkaisujen vertailu.

(112)  Kauden 2014–2020 osalta komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/207 (EUVL L 38, 13.2.2015, s. 1) säädetään sosiaalisen diskonttokoron vertailuarvosta (5 prosenttia koheesiojäsenvaltioissa ja 3 prosenttia muissa jäsenvaltioissa), joka on hyödyllinen viitearvo myös kaudella 2021–2027. Samankaltaisia arvoja suositellaan myös vuonna 2014 annetussa komission CBA Guide -julkaisussa. Joitakin merkityksellisiä hyviä käytäntöjä kuvataan myös tulevassa taloudellisten vaikutusten arviointia koskevassa käsikirjassa (Economic Appraisal Vademecum, EAV), jota alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto valmistelee yhdessä muiden komission pääosastojen kanssa ja JASPERSin tuella.

(113)  Katso: https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/cba_guide.pdf

(114)  Katso https://www.eib.org/attachments/thematic/economic_appraisal_of_investment_projects_en.pdf

(115)  Katso: https://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/methodology-for-the-economic-assessment-of-ebrd-projects-with-high-greenhouse-gasemissions.html

(116)  Katso: https://www.nib.int/filebank/a/1332328414/506da9436eb1c0d4ec17b8b5a929d820/56-Sustainability_Policy_Guidelines-2012.pdf

(117)  Ympäristöasioiden pääosaston laatimassa investointien ympäristövaikutusten arviointia koskevassa teknisessä tukiasiakirjassa on yksikköarvoja koskeva arvio, joka helpottaa aiempien tutkimustulosten hyödyntämistä rahallisen arvon määrityksessä. Jonkin verran tietoja ja viitteitä asiaan liittyvään kirjallisuuteen on myös Euroopan komission CBA Guide -julkaisussa. Lisäksi tulossa oleva taloudellisten vaikutusten arvioinnin käsikirja (Economic Appraisal Vademecum), jota alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto laatii JASPERSin tuella, kuvailee ympäristövaikutusten taloudellisen arvioinnin hyviä käytäntöjä useilla valikoiduilla sektoreilla.

(118)  Käyttäen valittua diskonttokorkoa, joka on kuvattava ja perusteltava kestävyysarviointia koskevissa asiakirjoissa.

(119)  Tällaisella transaktiolla ei ole määriteltyä, konkreettista soveltamisalaa, vaan sen tarkoituksena on pikemminkin tarjota senhetkistä rahoitusta yritykselle sen lyhytaikaisiin operatiivisiin tarpeisiin (kuten käyttöpääomaksi).

(120)  Tietoja voidaan etsiä muun muassa mediasta, kansalaisjärjestöjen raporteista ja verkkosivustoilta, sosiaalisesta mediasta, julkisesti saatavilla olevista tietokannoista yms. Suosituksena on tarkastaa tiedot viimeisten viiden vuoden ajalta (jos tämä ei ole mahdollista, ainakin viimeisten kahden vuoden ajalta).

(121)  Päästökauppadirektiivin soveltamisalaan kuuluvat sektorit on esitelty päästökauppadirektiivin liitteessä I: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:02003L0087-20200101&qid=1604659666744&from=FI#tocId68

(122)  Lisätietoja hankkeeseen mahdollisesti osallistuvista rahoituksenvälittäjistä on investointisuuntaviivoissa (kohdat 2.3.1, 6.1.2.1, 6.2.2.1, 6.3.2.1 ja 6.4.2.1).

(123)  Sen mukaan, mitä investointikomitealle esitellään.

(124)  Poikkeuksena infrastruktuurirahastoja koskeva kohta, jossa käytetään termiä hanke tai investointitoimi.

(125)  Tässä kohdassa riskillä tarkoitetaan ympäristönäkökohtia ja sosiaalisia näkökohtia, ei taloudellista riskiä. Ohjeellinen opas ympäristö- ja sosiaalisten riskien luokitteluun on EBRD:n ympäristö- ja sosiaalisten riskien luokitteluluettelossa – https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-emanual-toolkit.html

(126)  Rahoituksen lopulliset saajat eivät ole tiedossa rahoituksenvälittäjän due diligence -selvityksen tekohetkellä.

(127)  Selostettu tarkemmin luvussa 2.

(128)  ESMS-järjestelmällä tarkoitetaan toimintalinjoja, prosesseja ja käytäntöjä, joiden avulla voidaan asianmukaisesti tunnistaa, arvioida, hallita ja valvoa rahoituksenvälittäjän rahoittamiin hankkeisiin tai toimiin liittyviä ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia riskejä sekä vaikutuksia.

(129)  Tietopyynnön on oltava oikeasuhteinen hankkeeseen nähden, ja siinä on otettava huomioon mahdolliset lakisääteiset sekä luottamuksellisuuteen liittyvät velvoitteet.

(130)  Jotka liittyvät rahastonhoitajan valmiuteen tehdä hankkeiden arviointi näissä ohjeissa selostettujen kestävyysarviointia koskevien periaatteiden ja tavoitteiden sekä toteutuskumppanin standardien, sisäisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti.

(131)  Lisäohjeita on myös kohdassa 2.2.

(132)  Esimerkiksi jos YVA-prosessin yhteydessä on tunnistettu merkittäviä ilmastoriskejä, rahastonhoitaja varmistaa, että hankkeen toteuttaja ottaa käyttöön YVA-raportissa tai seulontapäätöksissä mainitut lieventämistoimet.

(133)  Lisätietoja on kohdassa 2.3.2.

(134)  Myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa määritettyihin periaatteisiin on syytä kiinnittää asianmukaista huomiota.

(135)  Positiivisia toimia koskevia lisäohjeita on luvussa 2 ja liitteessä 3.

(136)  Päästökauppadirektiivin soveltamisalaan kuuluvat sektorit on esitelty päästökauppadirektiivin liitteessä I: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri=CELEX:02003L0087-20200101&qid=1604659666744&from=FI#tocId68

(137)  Investointikomitean säännöt ja menettelyt sekä hyväksyntäprosessi eivät kuulu tämän ohjeistuksen piiriin. Tässä esitetyillä tiedoilla pyritään kartoittamaan kestävyysarvioinnin tuloksia eri vaiheissa tai eri sidosryhmien yhteydessä, mutta tiedot ovat pelkästään ohjeellisia.

(138)  Tämä osa on sisällytetty mukaan pelkästään toimivaltaisten viranomaisten tärkeän roolin tunnustamiseksi. Sen ei ole tarkoitus millään tavoin tuoda ylimääräisiä tarkastusvaatimuksia toteutuskumppaneille.

(139)  Erityiset velvoitteet sisällytetään takuusopimukseen.

(140)  InvestEU-asetuksen 22 artiklan mukaan.

(141)  Tässä lainsäädännön noudattaminen tarkoittaa lainsäädännön noudattamista yleensä, ei luvuissa 2 ja 3 selostettua kestävyysarviointiprosessia koskevan lainsäädännön noudattamista.

(142)  InvestEU-rahoitukselle laadittua yleistä prosessia on noudatettava julkaisu- ja hyväksymisprosessia koskevassa erillisessä toimintalinjassa kuvatulla tavalla.

(143)  Toteutuskumppanin odotetaan ilmoittavan, mikä on kohtuudella mahdollista parhaiden edellytysten mukaan kunakin ajankohtana.

(144)  Julkaisutarkoituksissa on tilanteen mukaan kiinnitettävä asianmukaista huomiota luottamuksellisuutta ja kaupallisesti arkaluonteisia tietoja koskeviin sääntöihin ja käytäntöihin.

(145)  Jäännösriskit esitellään vain hankkeista, joille vaaditaan YVA-arviointi, jolloin toimivaltaiset viranomaiset laskevat ne.

---

LIITE 1

Luettelo lakisääteisistä vaatimuksista

Seuraava luettelo on ainoastaan suuntaa-antava. Se ei kata kaikkia lakisääteisiä vaatimuksia, joita voitaisiin soveltaa erilaisiin rahoitus- ja investointitoimiin asiaa koskevien kolmen ulottuvuuden yhteydessä. Luettelon on tarkoitus tukea toteutuskumppaneita ja tarvittaessa rahoituksenvälittäjiä, jotka arvioivat ehdotettujen InvestEU:n rahoitus- ja investointitoimien vaatimustenmukaisuutta.

Ilmastoulottuvuus – Lainsäädäntökehys

Päästökauppadirektiivi (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/410, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kustannustehokkaiden päästövähennysten ja vähähiilisyyttä edistävien investointien edistämiseksi sekä päätöksen (EU) 2015/1814 muuttamisesta).

CCS-direktiivi (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/31/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivin 85/337/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY ja 2008/1/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta).

Ympäristöulottuvuus – Lainsäädäntökehys

Jäljempänä on lueteltu ympäristöulottuvuutta koskevassa ohjeistuksessa mainitut keskeiset direktiivit.

Suorassa rahoituksessa toteutuskumppanien tulee kunkin tukimuodon piiriin kuuluvien toimien luonteesta riippuen tarkastaa tiettyjen direktiivien noudattaminen hankkeen toteuttajien toimittamien valtuutusten, lupien, lisenssien yms. perusteella.

YVA-direktiivi (direktiivi 2011/92/EU muutettuna direktiivillä 2014/52/EU) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32014L0052

Strategista ympäristöarviointia koskeva direktiivi (direktiivi 2001/42/EY) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:32001L0042

Luontotyyppidirektiivi (Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:31992L0043

Lintudirektiivi (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A32009L0147

Vesipuitedirektiivi (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=celex:32000L0060

Teollisuuspäästödirektiivi (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=celex%3A32010L0075

Jätedirektiivi (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=celex%3A32008L0098

Seveso III -direktiivi (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/18/EU, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2012) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A32012L0018

Sosiaalinen ulottuvuus – Lainsäädäntökehys

EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on vankka ihmisoikeuksia, työvoimaa ja sosiaalista suojelua koskeviin standardeihin liittyvä lainsäädäntökehys. InvestEU-tukea hakevien hankkeiden toteuttajien ja rahoituksen lopullisten saajien on due diligence -prosessin yhteydessä toimitettava toteutuskumppanille todisteet siitä, että ehdotetut toimet noudattavat sovellettavaa EU:n ja kansallisen tason lainsäädäntöä.

Jäljempänä olevan tarkistuslistan on tarkoitus tukea toteutuskumppaneita ja tarvittaessa rahoituksenvälittäjiä, jotka arvioivat ehdotettujen InvestEU-rahoitus- ja investointitoimien lainsäädännön mukaisuutta sosiaalisen ulottuvuuden osalta.

Toteutuskumppanin on varmistettava, noudattaako ehdotettu toimi tilanteen mukaan seuraavaa EU:n lainsäädäntöä:

| — | Euroopan unionin perusoikeuskirja: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:12012P/TXT |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin perusoikeuskirja: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:12012P/TXT

| — | EU:n työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden keskeiset lakitekstit seuraavilla aloilla:






  — | työoikeus |
| --- | --- | --- |

—

EU:n työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden keskeiset lakitekstit seuraavilla aloilla:

—

työoikeus

| — | työterveys ja -turvallisuus |
| --- | --- |

—

työterveys ja -turvallisuus

| — | työntekijöiden vapaa liikkuvuus |
| --- | --- |

—

työntekijöiden vapaa liikkuvuus

| — | sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen |
| --- | --- |

—

sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen

EU:n lainsäädäntö (direktiivit, asetukset, päätökset jne.) ja muut viralliset asiakirjat (tiedonannot jne.) ovat kokonaisuudessaan saatavilla EU:n Eur-Lex-sivustolla.

| Oikeudellinen väline | Soveltamisala |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000 | Rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumaton yhdenvertainen kohtelu |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010 | Itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/88/EY, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista | Työaikadirektiivi |
| Neuvoston direktiivi 1999/70/EY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1999 | Määräaikaista työtä koskeva puitesopimus |
| Neuvoston direktiivi 97/81/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997 | Osa-aikatyötä koskeva puitesopimus |
| Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/104/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008 | Vuokratyö |
| Neuvoston päätöslauselma, annettu 30 päivänä marraskuuta 1998 yhteisön ja jäsenvaltioiden kehitysyhteistyössä | Alkuperäiskansat |
| Direktiivi 89/391/ETY – puitedirektiivi työturvallisuudesta ja työterveydestä
  EU:n työturvallisuutta ja -terveyttä koskevan lainsäädännön lisäys | — | työterveys ja -turvallisuus |

Oikeudellinen väline

Soveltamisala

Neuvoston direktiivi 2000/43/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2000

Rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumaton yhdenvertainen kohtelu

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/41/EU, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2010

Itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/88/EY, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista

Työaikadirektiivi

Neuvoston direktiivi 1999/70/EY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1999

Määräaikaista työtä koskeva puitesopimus

Neuvoston direktiivi 97/81/EY, annettu 15 päivänä joulukuuta 1997

Osa-aikatyötä koskeva puitesopimus

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/104/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008

Vuokratyö

Neuvoston päätöslauselma, annettu 30 päivänä marraskuuta 1998 yhteisön ja jäsenvaltioiden kehitysyhteistyössä

Alkuperäiskansat

Direktiivi 89/391/ETY – puitedirektiivi työturvallisuudesta ja työterveydestä

EU:n työturvallisuutta ja -terveyttä koskevan lainsäädännön lisäys

—

työterveys ja -turvallisuus

| — | ammatillisiin tarpeisiin mukautettu työympäristö |
| --- | --- |

—

ammatillisiin tarpeisiin mukautettu työympäristö

| — | työympäristö, joka tukee työmarkkinoille osallistumisen pidentämistä |
| --- | --- |

—

työympäristö, joka tukee työmarkkinoille osallistumisen pidentämistä

Direktiivi 89/654/ETY, annettu 30 päivänä marraskuuta 1989

Työturvallisuutta ja -terveyttä koskevat vähimmäisvaatimukset

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/104/EY, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009

Työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetetut turvallisuutta ja terveyttä koskevat vähimmäisvaatimukset

Neuvoston direktiivi 89/656/ETY, annettu 30 päivänä marraskuuta 1989

Työntekijöiden työpaikalla käyttämille henkilönsuojaimille turvallisuutta ja terveyttä varten asetettavat vähimmäisvaatimukset

Neuvoston direktiivi 94/33/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1994

Nuorten työntekijöiden suojelu

Neuvoston direktiivi 92/85/ETY, annettu 19 päivänä lokakuuta 1992

Toimenpiteet raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä

Direktiivi (EU) 2019/882

Tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimukset

Neuvoston päätös (2010/48/EY)

Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen tekeminen Euroopan yhteisön puolesta

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011 (YVA-direktiivi)

Muutettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2014/52/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014

Yleisön osallistuminen osana tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arviointia

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010

Teollisuuspäästöihin liittyvä yleisön kuuleminen (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001 (strateginen ympäristöarviointi)

Yleisön osallistuminen tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arviointiin

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/4/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003

Ympäristötiedon julkinen saatavuus

Tietojen saatavuutta, yleisön osallistumista päätöksentekoon ja oikeussuojan saatavuutta ympäristöasioissa koskeva yleissopimus (Århusin yleissopimus, Århus 1988)

Ympäristötietojen saatavuus, yleisön osallistuminen päätöksentekoon ja oikeussuojan saatavuus.

Valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arviointia koskeva yleissopimus (Espoon yleissopimus, Espoo 1991)

Yleisön osallistuminen ja kuuleminen rajat ylittävissä hankkeissa

Direktiivi 2019/1152 avoimista ja ennakoitavista työehdoista

| — | Työtä koskevat tiedot |
| --- | --- |

—

Työtä koskevat tiedot

| — | Koeaika |
| --- | --- |

—

Koeaika

| — | Sivutyö |
| --- | --- |

—

Sivutyö

| — | Hyväksikäytön kieltävä lainsäädäntö nollatuntisopimuksissa |
| --- | --- |

—

Hyväksikäytön kieltävä lainsäädäntö nollatuntisopimuksissa

| — | Siirtopyynnöt |
| --- | --- |

—

Siirtopyynnöt

Direktiivi (EU) 2011/98

Jäsenvaltioissa laillisesti oleskeleville kolmansista maista tulleiden työntekijöiden yhtäläiset oikeudet

Direktiivi 2006/54/EY

Miesten ja naisten yhdenvertainen kohtelu työhön, uralla etenemiseen, palkkaukseen ja työoloihin liittyvissä asioissa

Direktiivi 2002/14/EY

Työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevat yleiset puitteet Euroopan yhteisössä

Direktiivi 2000/78/EY

| — | Työtä tai itsenäisen ammatin harjoittamista koskevat edellytykset |
| --- | --- |

—

Työtä tai itsenäisen ammatin harjoittamista koskevat edellytykset

| — | Työolot ja -ehdot |
| --- | --- |

—

Työolot ja -ehdot

| — | Jäsenyys ja toiminta työntekijä- tai työnantajajärjestössä tai muussa järjestössä, jonka jäsenillä on tietty ammatti |
| --- | --- |

—

Jäsenyys ja toiminta työntekijä- tai työnantajajärjestössä tai muussa järjestössä, jonka jäsenillä on tietty ammatti

| — | Syrjintä ja yhdenvertainen kohtelu |
| --- | --- |

—

Syrjintä ja yhdenvertainen kohtelu

| — | Vammaisia koskevat mukautukset |
| --- | --- |

—

Vammaisia koskevat mukautukset

Direktiivi 94/33/EY

| — | Lasten työnteko |
| --- | --- |

—

Lasten työnteko

| — | Nuorten suojattomuus |
| --- | --- |

—

Nuorten suojattomuus

| — | Nuorten työnteko ja yötyö |
| --- | --- |

—

Nuorten työnteko ja yötyö

| — | Vuosittainen vapaa ja tauot |
| --- | --- |

—

Vuosittainen vapaa ja tauot

Valitusten tutkimista ja selvittämistä yrityksissä koskevat suositukset (The Examination of Grievances Recommendations), 1967 (n:o 130), ILO

| — | Työntekijöiden oikeudet valitusten tekemiseen ilman jälkiseurauksia |
| --- | --- |

—

Työntekijöiden oikeudet valitusten tekemiseen ilman jälkiseurauksia

| — | Valitusten tutkimismenettelyt |
| --- | --- |

—

Valitusten tutkimismenettelyt

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/821

Unionin tuojiin, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja sekä kultaa, sovellettavien toimitusketjun due diligence -velvoitteet

---

LIITE 2

InvestEU-rahaston investointikomitealle toimitettavat tiedot (luku 2)

I   Perustelu kestävyysarvioinnin tekemättä jättämiselle – InvestEU-asetuksen vaatimusten (johdanto-osan 13 kappale ja 8 artiklan 5 kohta) mukaisesti

| Hankkeen määritys |
| --- |
| Hankkeen kokonaiskustannukset (ilman alv:tä):


alle 10 miljoonaa euroa


yli 10 miljoonaa euroa |
| InvestEU-seulonnan tulokset
   (1) |
| Jos hanke vapautetaan seulonnasta/kestävyysarvioinnista raja-arvon perusteella, tämä täytyy mainita ja mukaan on liitettävä lyhyt vahvistus lainsäädännön noudattamisesta |
| Jos ei: |
| Ilmasto | Sopeutuminen:

  Lyhyt kuvaus perusteluista sille, miksi ilmastoriskien arviointia ei ole tehty ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden arvioinnin perusteella.

  Hillintä:

  Suositellaanko hankkeelle hiilijalanjäljen laskentaa kestävyysarviointia koskevan ohjeistuksen kohdan 2.2 mukaisesti?


Kyllä

Ei
  Lyhyt perustelu sille, miksi hiilijalanjälkeä ei tarvitse laskea, tai muut huomioon otetut seikat. |
| Ympäristö | Lyhyt kuvaus hankkeen kannalta oleellisesta ympäristölainsäädäntökehyksestä:
  esim. tiivistetyt tiedot seuraavista: onko hanke yhdenmukainen suunnittelukehyksen kanssa (eli onko se tulosta suunnitelmasta/ohjelmasta, jolle on tehty strateginen ympäristöarviointi), kuuluuko hanke YVA-direktiivin, luonto- ja lintudirektiivin, vesipolitiikan puitedirektiivin, teollisuuspäästödirektiivin yms. soveltamisalaan.
  Lyhyt kuvaus kestävyysarviointia koskevan ohjeistuksen liitteessä 3 olevan tarkistuslistan 1 perusteella tehdyn InvestEU-seulonnan tuloksista.
  Esim. lyhyt perustelu sille, i) miksi hankkeella ei katsota olevan lainkaan vaikutuksia tai sillä katsotaan olevan vain vähäiset vaikutukset luonnonpääoman komponentteihin ja kahteen monialaiseen teemaan, tai
  ii) miksi hanke edellyttää YVA-arviointia, mutta merkittäviä jäännösvaikutuksia ei ole tunnistettu. |
| Sosiaalinen | Lyhyt kuvaus kestävyysarviointia koskevan ohjeistuksen liitteessä 3 olevan tarkistuslistan perusteella tehdyn InvestEU-seulonnan tuloksista.
  Esim. lyhyt perustelu sille, miksi hankkeella ei katsota olevan lainkaan vaikutuksia tai sillä katsotaan olevan vain vähäisiä vaikutuksia sosiaalisen ulottuvuuden kriteereihin, jotka kuvataan kestävyysarviointia koskevan ohjeistuksen kohdassa 2.4. |

Hankkeen määritys

Hankkeen kokonaiskustannukset (ilman alv:tä):

Image 20
alle 10 miljoonaa euroa

Image 21
yli 10 miljoonaa euroa

InvestEU-seulonnan tulokset
   (1)

Jos hanke vapautetaan seulonnasta/kestävyysarvioinnista raja-arvon perusteella, tämä täytyy mainita ja mukaan on liitettävä lyhyt vahvistus lainsäädännön noudattamisesta

Jos ei:

Ilmasto

Sopeutuminen:

Lyhyt kuvaus perusteluista sille, miksi ilmastoriskien arviointia ei ole tehty ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden arvioinnin perusteella.

Hillintä:

Suositellaanko hankkeelle hiilijalanjäljen laskentaa kestävyysarviointia koskevan ohjeistuksen kohdan 2.2 mukaisesti?

Image 22
Kyllä
Image 23
Ei

Lyhyt perustelu sille, miksi hiilijalanjälkeä ei tarvitse laskea, tai muut huomioon otetut seikat.

Ympäristö

Lyhyt kuvaus hankkeen kannalta oleellisesta ympäristölainsäädäntökehyksestä:

esim. tiivistetyt tiedot seuraavista: onko hanke yhdenmukainen suunnittelukehyksen kanssa (eli onko se tulosta suunnitelmasta/ohjelmasta, jolle on tehty strateginen ympäristöarviointi), kuuluuko hanke YVA-direktiivin, luonto- ja lintudirektiivin, vesipolitiikan puitedirektiivin, teollisuuspäästödirektiivin yms. soveltamisalaan.

Lyhyt kuvaus kestävyysarviointia koskevan ohjeistuksen liitteessä 3 olevan tarkistuslistan 1 perusteella tehdyn InvestEU-seulonnan tuloksista.

Esim. lyhyt perustelu sille, i) miksi hankkeella ei katsota olevan lainkaan vaikutuksia tai sillä katsotaan olevan vain vähäiset vaikutukset luonnonpääoman komponentteihin ja kahteen monialaiseen teemaan, tai

ii) miksi hanke edellyttää YVA-arviointia, mutta merkittäviä jäännösvaikutuksia ei ole tunnistettu.

Sosiaalinen

Lyhyt kuvaus kestävyysarviointia koskevan ohjeistuksen liitteessä 3 olevan tarkistuslistan perusteella tehdyn InvestEU-seulonnan tuloksista.

Esim. lyhyt perustelu sille, miksi hankkeella ei katsota olevan lainkaan vaikutuksia tai sillä katsotaan olevan vain vähäisiä vaikutuksia sosiaalisen ulottuvuuden kriteereihin, jotka kuvataan kestävyysarviointia koskevan ohjeistuksen kohdassa 2.4.

II   Tiedot, jotka voidaan sisällyttää kestävyysarvioinnin yhteenvetoon:

| a) | Hankkeen määritys: yleiset tiedot hankkeesta (tukikelpoisuuteen liittyvä ala ja alue, rahoituksen tyyppi ja määrä, hankkeen kokonaiskustannukset, rahoituksen lopullinen saaja, sijainti yms.); |
| --- | --- |

a)

Hankkeen määritys: yleiset tiedot hankkeesta (tukikelpoisuuteen liittyvä ala ja alue, rahoituksen tyyppi ja määrä, hankkeen kokonaiskustannukset, rahoituksen lopullinen saaja, sijainti yms.);

| b) | YVA-direktiivi: YVA-direktiivin soveltamisalaan kuuluvat hankkeet (jolloin ympäristövaikutusten arviointia vaaditaan hankkeen kokonaiskustannuksista huolimatta); |
| --- | --- |

b)

YVA-direktiivi: YVA-direktiivin soveltamisalaan kuuluvat hankkeet (jolloin ympäristövaikutusten arviointia vaaditaan hankkeen kokonaiskustannuksista huolimatta);

| c) | Lyhyt kuvaus kestävyysarviointiprosessista: tämä osa tehdään takuupyyntölomakkeella, johon on merkittävä hankkeen keskeiset kestävyysnäkökohdat:






  — | Toimen yhdenmukaisuus asianmukaisilla aloilla sovellettavan EU:n lainsäädännön ja EU:n toimintapolitiikkojen kanssa sekä muiden asiaankuuluvien kansainvälisten yleissopimusten ja kansallisen lainsäädännön kanssa tai mahdolliset lainmukaisuuteen liittyvät ongelmat; |
| --- | --- | --- |

c)

Lyhyt kuvaus kestävyysarviointiprosessista: tämä osa tehdään takuupyyntölomakkeella, johon on merkittävä hankkeen keskeiset kestävyysnäkökohdat:

—

Toimen yhdenmukaisuus asianmukaisilla aloilla sovellettavan EU:n lainsäädännön ja EU:n toimintapolitiikkojen kanssa sekä muiden asiaankuuluvien kansainvälisten yleissopimusten ja kansallisen lainsäädännön kanssa tai mahdolliset lainmukaisuuteen liittyvät ongelmat;

| — | Kestävyysarviointiprosessin tulokset: i) tiivistelmä ilmasto-/ympäristö-/sosiaalisista vaikutuksista, sekä positiivisista että negatiivisista, ii) ehdotetut lieventämis- tai kompensointitoimenpiteet kustannuksineen (jos tiedossa), iii) jäännösriskit (jos niitä on); sekä iv) rahallisen arvon määrittämistä koskevat näkökohdat (jos tiedossa) yms.; |
| --- | --- |

—

Kestävyysarviointiprosessin tulokset: i) tiivistelmä ilmasto-/ympäristö-/sosiaalisista vaikutuksista, sekä positiivisista että negatiivisista, ii) ehdotetut lieventämis- tai kompensointitoimenpiteet kustannuksineen (jos tiedossa), iii) jäännösriskit (jos niitä on); sekä iv) rahallisen arvon määrittämistä koskevat näkökohdat (jos tiedossa) yms.;

| — | Erityisjärjestelyt tilanteen mukaan: esim. edellytyksiä ja ehtoja koskevat erityiset sopimusehdot, erityiset valvontajärjestelyt yms.; Sellaisten infrastruktuurihankkeiden tunnistaminen, joissa toteutuskumppani on määrittänyt vain rajoitetusti lieventämistoimenpiteitä, ja tieto siitä, onko tällaisia toimenpiteitä suositeltu ja toteutettu. |
| --- | --- |

—

Erityisjärjestelyt tilanteen mukaan: esim. edellytyksiä ja ehtoja koskevat erityiset sopimusehdot, erityiset valvontajärjestelyt yms.; Sellaisten infrastruktuurihankkeiden tunnistaminen, joissa toteutuskumppani on määrittänyt vain rajoitetusti lieventämistoimenpiteitä, ja tieto siitä, onko tällaisia toimenpiteitä suositeltu ja toteutettu.

| d) | Ilmastoulottuvuus – yksityiskohtaisempia tietoja ilmastoulottuvuudesta on tässä osassa siltä osin kuin ne ovat sovellettavissa hankkeeseen ja sen kannalta olennaisia:






  — | Hankkeeseen sovellettava lainsäädäntökehys ilmastonäkökulmasta, esimerkiksi se, koskeeko tarkistettu YVA-direktiivi (2014) hanketta ja onko ilmastonäkökohtiin puututtu asianmukaisesti YVA-raportin osana; |
| --- | --- | --- |

d)

Ilmastoulottuvuus – yksityiskohtaisempia tietoja ilmastoulottuvuudesta on tässä osassa siltä osin kuin ne ovat sovellettavissa hankkeeseen ja sen kannalta olennaisia:

—

Hankkeeseen sovellettava lainsäädäntökehys ilmastonäkökulmasta, esimerkiksi se, koskeeko tarkistettu YVA-direktiivi (2014) hanketta ja onko ilmastonäkökohtiin puututtu asianmukaisesti YVA-raportin osana;

| — | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: tiivistetty kuvaus ja tulokset ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden arvioinnista, kuvaukset tunnistetuista riskeistä ja ilmastoriskien arvioinnista, toteutetuista sopeutumistoimista kustannuksineen, (mahdollisista) jäännösriskeistä ja siitä, miten niihin puututaan hankkeen täytäntöönpano- ja toimintavaiheen aikana; |
| --- | --- |

—

Ilmastonmuutokseen sopeutuminen: tiivistetty kuvaus ja tulokset ilmastoon liittyvän haavoittuvuuden arvioinnista, kuvaukset tunnistetuista riskeistä ja ilmastoriskien arvioinnista, toteutetuista sopeutumistoimista kustannuksineen, (mahdollisista) jäännösriskeistä ja siitä, miten niihin puututaan hankkeen täytäntöönpano- ja toimintavaiheen aikana;

| — | Ilmastonmuutoksen hillintä: perusteet hiilijalanjäljen laskennalle, onko hiilijalanjäljen laskenut toteutuskumppani vai jokin toinen osapuoli (hankkeen toteuttaja tai riippumaton asiantuntija), käytetty menetelmä, perusteet kasvihuonekaasupäästöjen rahallisen arvon ja vähähiilisten vaihtoehtojen määrittämiselle (tai määrittämättä jättämiselle), käytetty hiilipäästöjen varjohinta ja menettely (jos muu kuin suositeltu), täsmennys infrastruktuurin arvioidusta käyttöiästä ja kuvaus hankkeen yhdenmukaisuudesta ilmastoneutraaliutta koskevien ehtojen kanssa; |
| --- | --- |

—

Ilmastonmuutoksen hillintä: perusteet hiilijalanjäljen laskennalle, onko hiilijalanjäljen laskenut toteutuskumppani vai jokin toinen osapuoli (hankkeen toteuttaja tai riippumaton asiantuntija), käytetty menetelmä, perusteet kasvihuonekaasupäästöjen rahallisen arvon ja vähähiilisten vaihtoehtojen määrittämiselle (tai määrittämättä jättämiselle), käytetty hiilipäästöjen varjohinta ja menettely (jos muu kuin suositeltu), täsmennys infrastruktuurin arvioidusta käyttöiästä ja kuvaus hankkeen yhdenmukaisuudesta ilmastoneutraaliutta koskevien ehtojen kanssa;

| — | Vapaaehtoiset toimenpiteet, jotka rahoituksen lopullinen saaja on suostunut toteuttamaan hankkeen ilmastomyötäisyyden parantamiseksi (ilmastonmuutokseen sopeutuminen raja-arvoa pienemmissä hankkeissa, parempien teknologioiden käyttö kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi yms.). |
| --- | --- |

—

Vapaaehtoiset toimenpiteet, jotka rahoituksen lopullinen saaja on suostunut toteuttamaan hankkeen ilmastomyötäisyyden parantamiseksi (ilmastonmuutokseen sopeutuminen raja-arvoa pienemmissä hankkeissa, parempien teknologioiden käyttö kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi yms.).

| e) | Ympäristöulottuvuus – yksityiskohtaisempia tietoja ympäristöulottuvuudesta on tässä osassa siltä osin kuin ne ovat sovellettavissa hankkeeseen ja sen kannalta olennaisia:






  — | Hanketta koskevan sääntely- ja lainsäädäntökehyksen, YVA-direktiivin (saatavilla olevat YVA-arviointi- tai seulontapäätökset) ja muiden asiaan liittyvien direktiivien noudattaminen, tarvittavien lupa- ja valtuutusmenettelyjen tila, (mahdolliset) lainsäädännön noudattamiseen liittyvät ongelmat; |
| --- | --- | --- |

e)

Ympäristöulottuvuus – yksityiskohtaisempia tietoja ympäristöulottuvuudesta on tässä osassa siltä osin kuin ne ovat sovellettavissa hankkeeseen ja sen kannalta olennaisia:

—

Hanketta koskevan sääntely- ja lainsäädäntökehyksen, YVA-direktiivin (saatavilla olevat YVA-arviointi- tai seulontapäätökset) ja muiden asiaan liittyvien direktiivien noudattaminen, tarvittavien lupa- ja valtuutusmenettelyjen tila, (mahdolliset) lainsäädännön noudattamiseen liittyvät ongelmat;

| — | Ovatko arvioinnin edellyttämät tiedot peräisin lainsäädännön edellyttämistä virallisista raporteista ja/tai onko toteutuskumppani vaatinut lisätutkimuksia; |
| --- | --- |

—

Ovatko arvioinnin edellyttämät tiedot peräisin lainsäädännön edellyttämistä virallisista raporteista ja/tai onko toteutuskumppani vaatinut lisätutkimuksia;

| — | Lyhyt kuvaus tässä ohjeistuksessa täsmennettyihin ympäristötekijöihin kohdistuvista tunnistetuista vaikutuksista, vaihtoehtoisten ratkaisujen arvioinnista, kumulatiivisista vaikutuksista, ehdotetuista hillintä- ja kompensointitoimista kustannuksineen, hankkeen taloudellisten vaikutusten arviointiin sisältyvästä jäännösriskien kvantifioinnista ja rahallisen arvon määrityksestä tarvittaessa; |
| --- | --- |

—

Lyhyt kuvaus tässä ohjeistuksessa täsmennettyihin ympäristötekijöihin kohdistuvista tunnistetuista vaikutuksista, vaihtoehtoisten ratkaisujen arvioinnista, kumulatiivisista vaikutuksista, ehdotetuista hillintä- ja kompensointitoimista kustannuksineen, hankkeen taloudellisten vaikutusten arviointiin sisältyvästä jäännösriskien kvantifioinnista ja rahallisen arvon määrityksestä tarvittaessa;

| — | Perustelu sille, miksi jäännösriskejä tai tunnistettuja/lievennettyjä vaikutuksia pidetään hyväksyttävinä, ja kuvaus mahdollisista tunnistetuista ja toteutetuista lieventämistoimenpiteistä (lakisääteisesti vaadittujen lisäksi); |
| --- | --- |

—

Perustelu sille, miksi jäännösriskejä tai tunnistettuja/lievennettyjä vaikutuksia pidetään hyväksyttävinä, ja kuvaus mahdollisista tunnistetuista ja toteutetuista lieventämistoimenpiteistä (lakisääteisesti vaadittujen lisäksi);

| — | Liitteessä 3 olevaan positiivisten toimien tarkistuslistaan perustuvat vapaaehtoiset toimet, joihin hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja on ryhtynyt parantaakseen hankkeen ympäristömyötäisyyttä ja kustannuksia, sekä vahvistus näiden sisällyttämisestä hankkeen taloudellisten vaikutusten arviointiin. |
| --- | --- |

—

Liitteessä 3 olevaan positiivisten toimien tarkistuslistaan perustuvat vapaaehtoiset toimet, joihin hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja on ryhtynyt parantaakseen hankkeen ympäristömyötäisyyttä ja kustannuksia, sekä vahvistus näiden sisällyttämisestä hankkeen taloudellisten vaikutusten arviointiin.

| f) | Sosiaalinen ulottuvuus – yksityiskohtaisempia tietoja sosiaalisesta ulottuvuudesta on tässä osassa siltä osin kuin ne ovat sovellettavissa hankkeeseen ja sen kannalta olennaisia:






  — | Toimen yhdenmukaisuus sovellettavan työ- ja sosiaalilainsäädännön sekä kansainvälisten yleissopimusten ja peruskirjojen kanssa ja mahdolliset lainsäädännön noudattamiseen liittyvät ongelmat; |
| --- | --- | --- |

f)

Sosiaalinen ulottuvuus – yksityiskohtaisempia tietoja sosiaalisesta ulottuvuudesta on tässä osassa siltä osin kuin ne ovat sovellettavissa hankkeeseen ja sen kannalta olennaisia:

—

Toimen yhdenmukaisuus sovellettavan työ- ja sosiaalilainsäädännön sekä kansainvälisten yleissopimusten ja peruskirjojen kanssa ja mahdolliset lainsäädännön noudattamiseen liittyvät ongelmat;

| — | Lyhyt kuvaus tässä ohjeistuksessa täsmennettyihin sosiaalisiin kriteereihin kohdistuvista tunnistetuista vaikutuksista, ehdotetuista lieventämis- ja kompensointitoimista kustannuksineen, sekä toteutuskumppanin vaatimista mahdollisista lisäraporteista; |
| --- | --- |

—

Lyhyt kuvaus tässä ohjeistuksessa täsmennettyihin sosiaalisiin kriteereihin kohdistuvista tunnistetuista vaikutuksista, ehdotetuista lieventämis- ja kompensointitoimista kustannuksineen, sekä toteutuskumppanin vaatimista mahdollisista lisäraporteista;

| — | Perustelu sille, miksi jäännösriskejä tai tunnistettuja/lievennettyjä vaikutuksia pidetään hyväksyttävinä ja InvestEU-ohjelman tavoitteiden mukaisina; |
| --- | --- |

—

Perustelu sille, miksi jäännösriskejä tai tunnistettuja/lievennettyjä vaikutuksia pidetään hyväksyttävinä ja InvestEU-ohjelman tavoitteiden mukaisina;

| — | Liitteessä 3 olevaan positiivisten toimien tarkistuslistaan perustuvat vapaaehtoiset toimet, joihin hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja on ryhtynyt parantaakseen hankkeen sosiaalisia vaikutuksia ja niiden kustannuksia; |
| --- | --- |

—

Liitteessä 3 olevaan positiivisten toimien tarkistuslistaan perustuvat vapaaehtoiset toimet, joihin hankkeen toteuttaja / rahoituksen lopullinen saaja on ryhtynyt parantaakseen hankkeen sosiaalisia vaikutuksia ja niiden kustannuksia;

| — | Vaikutukset erityisesti sukupuolten tasa-arvoon, sosiaaliseen osallisuuteen tai sosiaaliseen palautumiskykyyn ja/tai aloihin ja sektoreihin, joihin kohdistuu rakenteellisia haasteita, tarpeen mukaan. |
| --- | --- |

—

Vaikutukset erityisesti sukupuolten tasa-arvoon, sosiaaliseen osallisuuteen tai sosiaaliseen palautumiskykyyn ja/tai aloihin ja sektoreihin, joihin kohdistuu rakenteellisia haasteita, tarpeen mukaan.

| g) | Muut kestävyysnäkökohdat – muut kestävyysarviointia koskevat olennaiset näkökohdat hankkeen mukaan:






  — | Yleisön kuulemiset ja muut sidosryhmien osallistamisen muodot: onko ne toteutettu YVA-menettelyn osana tai onko hankkeen toteuttaja toteuttanut ne vapaaehtoispohjalta, mahdolliset esitetyt vastalauseet ja miten ne on otettu huomioon, toteutetut ylimääräiset lieventämistoimenpiteet kulttuuriperinnön suojaamiseksi yms.; |
| --- | --- | --- |

g)

Muut kestävyysnäkökohdat – muut kestävyysarviointia koskevat olennaiset näkökohdat hankkeen mukaan:

—

Yleisön kuulemiset ja muut sidosryhmien osallistamisen muodot: onko ne toteutettu YVA-menettelyn osana tai onko hankkeen toteuttaja toteuttanut ne vapaaehtoispohjalta, mahdolliset esitetyt vastalauseet ja miten ne on otettu huomioon, toteutetut ylimääräiset lieventämistoimenpiteet kulttuuriperinnön suojaamiseksi yms.;

| — | Tiedot hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan kapasiteetista puuttua tunnistettuihin vaikutuksiin ja toteuttaa suositeltavat toimenpiteet, näiden tahojen käytössä olevista järjestelmistä ja siitä, ovatko nämä järjestelmät jonkinlaisen auditoinnin kohteina tai noudattavatko ne tiettyjä standardeja; |
| --- | --- |

—

Tiedot hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan kapasiteetista puuttua tunnistettuihin vaikutuksiin ja toteuttaa suositeltavat toimenpiteet, näiden tahojen käytössä olevista järjestelmistä ja siitä, ovatko nämä järjestelmät jonkinlaisen auditoinnin kohteina tai noudattavatko ne tiettyjä standardeja;

| — | Tiedot sopimusjärjestelyistä, rahoitussopimukseen sisällytetyistä ehtolausekkeista, lisätoimista, jotka hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan täytyy toteuttaa, tuen maksamista koskevista erityisehdoista, kestävyysvelvoitteiden sisällyttämisestä rahoitussopimukseen, raportointi- ja valvontavaatimuksista. |
| --- | --- |

—

Tiedot sopimusjärjestelyistä, rahoitussopimukseen sisällytetyistä ehtolausekkeista, lisätoimista, jotka hankkeen toteuttajan / rahoituksen lopullisen saajan täytyy toteuttaa, tuen maksamista koskevista erityisehdoista, kestävyysvelvoitteiden sisällyttämisestä rahoitussopimukseen, raportointi- ja valvontavaatimuksista.

---

(1)  Kestävyysarviointia koskevan ohjeistuksen vaatimusten mukaisesti suhteellisuusperiaatteen osalta.

---

LIITE 3

Arvioinnin tarkistuslistat toteutuskumppaneille kunkin ulottuvuuden kestävyysarviointiin

Tarkistuslistat – Ilmastoulottuvuus (luku 2)

Ilmastoulottuvuus – Seulonnan ja kestävyysarvioinnin tarkistuslistat

| Ilmastokestävyys – ilmastonmuutokseen sopeutuminen |
| --- |
| Seulontavaihe |
| Tarkistuslista: | Kyllä / Ei | Toteutuskumppanin on annettava kommentit ja tiedot investointikomitealle toimitettavissa kestävyysarviointia koskevissa asiakirjoissa |
| Onko toimitettu tiedot siitä, missä hankkeen kehitysvaiheissa ilmastonmuutokseen sopeutumista / ilmastokestävyyttä koskevat seikat on otettu huomioon ja miten? | | |
| Onko mukana kuvaus haavoittuvuutta ja riskejä koskevassa arviointiprosessissa käytetystä menetelmästä, vaikuttaako kyseinen menetelmä loogiselta ja aukottomalta ja onko se kestävyysarviointia koskevan ohjeistuksen mukainen? | | |
| Onko mukana viittauksia keskeisiin (1) ilmastoennusteisiin ja tietolähteisiin, jotka kattavat sekä nykyisen että tulevan ilmaston? Kattaako tämä sekä lyhyen että pitkän aikavälin skenaariot tarpeen mukaan (eli hankkeen käyttöiän ja/tai analysoidun kauden)? | | |
| Onko kaikki olennaiset uhat (ilmastonmuutokseen vaikuttavat tekijät) otettu huomioon? | | |
| Onko hankkeen (ja sen komponenttien) haavoittuvuutta arvioitu (hankkeen tyypin ja sijainnin perusteella)? | | |
| Ilmoittakaa haavoittuvuusarviointia koskevat yksityiskohtaiset johtopäätökset ja yksityiskohtainen perustelu päätökselle a) arviointiprosessin keskeyttämisestä tai b) riskinarviointivaiheeseen siirtymisestä. | | |
| Ilmastoriskien arviointi |
| Jos hankkeen on arvioitu olevan herkkä tietyille ilmastotekijöille (eli seulontavaiheessa on päätelty, että mahdollisia ilmastoriskejä on olemassa), onko tehty riskinarviointi (jossa on arvioitu sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien riskien todennäköisyyttä että niiden vaikutuksia)? | | |
| Onko hankkeelle tunnistettu merkittäviä riskejä, jotka koskevat ilmastonmuutokseen sopeutumista? | | |
| Jos on, onko tarvittavia toimenpiteitä toteutettu hankkeessa (sisällytetty sen suunnitteluun ja/tai käyttöön ja ylläpitoon)? | | |
| Onko toimenpiteiden osoitettu pienentävän riskejä hyväksyttävälle tasolle? | | |
| Ilmoittakaa yksityiskohtaiset päätelmät ilmastoriskien arvioinnista. | | |
| Onko yhdenmukaisuus EU:n ja soveltuvin osin kansallisten, alueellisten ja paikallisten ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien strategioiden ja suunnitelmien sekä muiden asiaankuuluvien strategia- ja suunnitteluasiakirjojen kanssa todennettu ja vahvistettu? | | |

Ilmastokestävyys – ilmastonmuutokseen sopeutuminen

Seulontavaihe

Tarkistuslista:

Kyllä / Ei

Toteutuskumppanin on annettava kommentit ja tiedot investointikomitealle toimitettavissa kestävyysarviointia koskevissa asiakirjoissa

Onko toimitettu tiedot siitä, missä hankkeen kehitysvaiheissa ilmastonmuutokseen sopeutumista / ilmastokestävyyttä koskevat seikat on otettu huomioon ja miten?

Onko mukana kuvaus haavoittuvuutta ja riskejä koskevassa arviointiprosessissa käytetystä menetelmästä, vaikuttaako kyseinen menetelmä loogiselta ja aukottomalta ja onko se kestävyysarviointia koskevan ohjeistuksen mukainen?

Onko mukana viittauksia keskeisiin (1) ilmastoennusteisiin ja tietolähteisiin, jotka kattavat sekä nykyisen että tulevan ilmaston? Kattaako tämä sekä lyhyen että pitkän aikavälin skenaariot tarpeen mukaan (eli hankkeen käyttöiän ja/tai analysoidun kauden)?

Onko kaikki olennaiset uhat (ilmastonmuutokseen vaikuttavat tekijät) otettu huomioon?

Onko hankkeen (ja sen komponenttien) haavoittuvuutta arvioitu (hankkeen tyypin ja sijainnin perusteella)?

Ilmoittakaa haavoittuvuusarviointia koskevat yksityiskohtaiset johtopäätökset ja yksityiskohtainen perustelu päätökselle a) arviointiprosessin keskeyttämisestä tai b) riskinarviointivaiheeseen siirtymisestä.

Ilmastoriskien arviointi

Jos hankkeen on arvioitu olevan herkkä tietyille ilmastotekijöille (eli seulontavaiheessa on päätelty, että mahdollisia ilmastoriskejä on olemassa), onko tehty riskinarviointi (jossa on arvioitu sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien riskien todennäköisyyttä että niiden vaikutuksia)?

Onko hankkeelle tunnistettu merkittäviä riskejä, jotka koskevat ilmastonmuutokseen sopeutumista?

Jos on, onko tarvittavia toimenpiteitä toteutettu hankkeessa (sisällytetty sen suunnitteluun ja/tai käyttöön ja ylläpitoon)?

Onko toimenpiteiden osoitettu pienentävän riskejä hyväksyttävälle tasolle?

Ilmoittakaa yksityiskohtaiset päätelmät ilmastoriskien arvioinnista.

Onko yhdenmukaisuus EU:n ja soveltuvin osin kansallisten, alueellisten ja paikallisten ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien strategioiden ja suunnitelmien sekä muiden asiaankuuluvien strategia- ja suunnitteluasiakirjojen kanssa todennettu ja vahvistettu?

| Ilmastoneutraalius – ilmastonmuutoksen hillintä |
| --- |
| Seulontavaihe |
| Tarkistuslista: | Kyllä / Ei | Toteutuskumppanin on annettava kommentit ja tiedot investointikomitealle toimitettavissa kestävyysarviointia koskevissa asiakirjoissa |
| Kuuluuko hanke johonkin hankekategoriaan, jonka odotetut päästötasot ovat rajalliset ja joille hiilijalanjäljen arviointia EI tarvita? | | |
| Odotetaanko absoluuttisten ja/tai suhteellisten päästöjen olevan alle 20 000 tonnia CO2e vuodessa (positiiviset tai negatiiviset)? | | |
| Ilmoittakaa seulontaa koskevat yksityiskohtaiset päätelmät ja yksityiskohtainen perustelu päätökselle a) ilmastonmuutoksen hillinnän arviointiprosessin keskeyttämisestä tai b) kasvihuonekaasupäästöjen arviointiin ja rahallisen arvon määrittämiseen siirtymisestä. | | |
| Yhdenmukaisuus EU:n ilmastotavoitteiden ja hiilijalanjäljen pienentämisen kanssa |
| Noudattaako hanke EU:n ilmastoneutraaliustavoitteita luokitusjärjestelmän ei merkittävää haittaa -kriteerien tai muiden kansainvälisesti hyväksyttyjen menetelmien perusteella? Ilmoittakaa tiedot yhdenmukaisuuden varmistamiseen käytetystä menetelmästä sekä tehdyistä johtopäätöksistä. | | |
| Onko hankkeen kasvihuonekaasupäästöt laskettu kansainvälisesti tunnustetun menetelmän mukaisesti? Ilmoittakaa kestävyysarviointia koskevassa ohjeistuksessa vaadittavat tiedot. | | |
| Onko hankkeen arvioidut vuotuiset kasvihuonekaasupäästöt annettu tavanomaisena (tai keskimääräisenä) toimintavuonna sekä (a) absoluuttisina että (b) suhteellisina määrinä (eli perustasoon, ”ilman hanketta” -skenaarioon verrattuna) CO2-ekvivalenttitonneina vuodessa? | | |
| Onko hankkeeseen liittyvien asteittaisten kasvihuonekaasupäästöjen rahallinen arvo määritetty (käyttämällä hiilipäästöjen tavanomaista varjohintaa) ja sisällytetty taloudellisten vaikutusten arviointiin tai kustannus-hyötyanalyysiin? | | |
| Aiheuttaako hanke kasvihuonepäästöjen kasvua vai vähenemistä? Ilmoittakaa tarkemmat tiedot. | | |
| Onko todennettu ja vahvistettu, että hanke on yhdenmukainen vuosien 2030 ja 2050 kokonaispäästövähennystavoitteisiin johtavan uskottavan kehityspolun kanssa? Onko tässä yhteydessä todennettu ja vahvistettu, että hanke on yhdenmukainen ilmastoneutraaliuden mukaisten toiminta-, ylläpito- ja mahdollisesti purkamisvaiheiden kanssa, kun on kyse infrastruktuureista, joiden elinkaari ulottuu vuotta 2050 pidemmälle? | | |

Ilmastoneutraalius – ilmastonmuutoksen hillintä

Seulontavaihe

Tarkistuslista:

Kyllä / Ei

Toteutuskumppanin on annettava kommentit ja tiedot investointikomitealle toimitettavissa kestävyysarviointia koskevissa asiakirjoissa

Kuuluuko hanke johonkin hankekategoriaan, jonka odotetut päästötasot ovat rajalliset ja joille hiilijalanjäljen arviointia EI tarvita?

Odotetaanko absoluuttisten ja/tai suhteellisten päästöjen olevan alle 20 000 tonnia CO2e vuodessa (positiiviset tai negatiiviset)?

Ilmoittakaa seulontaa koskevat yksityiskohtaiset päätelmät ja yksityiskohtainen perustelu päätökselle a) ilmastonmuutoksen hillinnän arviointiprosessin keskeyttämisestä tai b) kasvihuonekaasupäästöjen arviointiin ja rahallisen arvon määrittämiseen siirtymisestä.

Yhdenmukaisuus EU:n ilmastotavoitteiden ja hiilijalanjäljen pienentämisen kanssa

Noudattaako hanke EU:n ilmastoneutraaliustavoitteita luokitusjärjestelmän ei merkittävää haittaa -kriteerien tai muiden kansainvälisesti hyväksyttyjen menetelmien perusteella? Ilmoittakaa tiedot yhdenmukaisuuden varmistamiseen käytetystä menetelmästä sekä tehdyistä johtopäätöksistä.

Onko hankkeen kasvihuonekaasupäästöt laskettu kansainvälisesti tunnustetun menetelmän mukaisesti? Ilmoittakaa kestävyysarviointia koskevassa ohjeistuksessa vaadittavat tiedot.

Onko hankkeen arvioidut vuotuiset kasvihuonekaasupäästöt annettu tavanomaisena (tai keskimääräisenä) toimintavuonna sekä (a) absoluuttisina että (b) suhteellisina määrinä (eli perustasoon, ”ilman hanketta” -skenaarioon verrattuna) CO2-ekvivalenttitonneina vuodessa?

Onko hankkeeseen liittyvien asteittaisten kasvihuonekaasupäästöjen rahallinen arvo määritetty (käyttämällä hiilipäästöjen tavanomaista varjohintaa) ja sisällytetty taloudellisten vaikutusten arviointiin tai kustannus-hyötyanalyysiin?

Aiheuttaako hanke kasvihuonepäästöjen kasvua vai vähenemistä? Ilmoittakaa tarkemmat tiedot.

Onko todennettu ja vahvistettu, että hanke on yhdenmukainen vuosien 2030 ja 2050 kokonaispäästövähennystavoitteisiin johtavan uskottavan kehityspolun kanssa? Onko tässä yhteydessä todennettu ja vahvistettu, että hanke on yhdenmukainen ilmastoneutraaliuden mukaisten toiminta-, ylläpito- ja mahdollisesti purkamisvaiheiden kanssa, kun on kyse infrastruktuureista, joiden elinkaari ulottuu vuotta 2050 pidemmälle?

Kestävyysarvioinnin tarkistuslistat – Ympäristöulottuvuus (luku 2)

Ympäristöulottuvuus – Lainsäädännön noudattaminen – Tarkistuslista 0

| A.1 | Toimen yhdenmukaisuus suunnittelukehyksen kanssa |
| --- | --- |

A.1

Kyllä/Ei

| A.1.1 | Onko toimi osa paikallisen, alueellisen tai kansallisen tason suunnitelmaa/ohjelmaa/strategiaa? |
| --- | --- |

A.1.1

| A.1.2 | Jos kyllä, onko suunnitelmalle/ohjelmalle/strategialle tehty SYA-direktiivin 2001/42/EU mukainen ympäristövaikutusten arviointi? |
| --- | --- |

A.1.2

(Toteutuskumppani tukeutuu hankkeen toteuttajan omaan ilmoitukseen)

| A.2 | Tarkistetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (YVA-direktiivin) soveltaminen |
| --- | --- |

A.2

| A.2.1 | Onko hanke lueteltu YVA-direktiivin liitteissä: |
| --- | --- |

A.2.1

| — | YVA-direktiivin liitteessä I (siirtykää kysymykseen A.2.2) |
| --- | --- |

—

| — | YVA-direktiivin liitteessä II (siirtykää kysymykseen A.2.3) |
| --- | --- |

—

| — | ei kummassakaan liitteessä (siirtykää kysymykseen A.2.4) |
| --- | --- |

—

(Esittäkää lyhyt perustelu sille, miksi hanke katsotaan sellaiseksi, jota ei ole mainittu kummassakaan liitteessä)

| A.2.2 | Jos hanke on lueteltu YVA-direktiivin liitteessä I, sisällyttäkää YVA-raportti, yleistajuinen yhteenveto ja toimivaltaisen viranomaisen YVA-prosessista antama päätös
   (2)
  ja kirjoittakaa lisätiedot ja -selitykset alla olevaan tekstiruutuun: |
| --- | --- |

A.2.2

| 1) | Onko YVA-raportti laadittu YVA-direktiivin 5 artiklan 1 kohdan ja liitteen IV mukaisesti? |
| --- | --- |

1)

| 2) | Onko ympäristöviranomaisten, paikallisen ja alueellisen toimivallan perusteella toimivien viranomaisten, joita hanke koskee, ja yleisön kuulemiset sekä tarvittaessa muiden jäsenvaltioiden kuulemiset järjestetty YVA-direktiivin 6 ja 7 artiklan mukaisesti? |
| --- | --- |

2)

| 3) | Onko toimivaltaisen viranomaisen päätös (jos sellainen on jo annettu) saatettu yleisön saataville? |
| --- | --- |

3)

| A.2.3 | Jos hanke on lueteltu YVA-direktiivin liitteessä II: |
| --- | --- |

A.2.3

| 1) | Jos YVA-arviointi on tehty, sisällyttäkää kohdassa A.2.2 luetellut asiakirjat. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Jos YVA-arviointia ei ole tehty, sisällyttäkää YVA-direktiivin 4 artiklan 5 kohdan b alakohdassa
   (3)
  vaadittu määritys (seulontapäätös) ja vahvistakaa, että se on saatettu yleisön saataville ja liitteen III kriteerit on otettu huomioon. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Jos määritystä ei ole tehty, ilmoittakaa kansallisen lainsäädännön ja YVA-direktiivin 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti käytetyt raja-arvot tai kriteerit. |
| --- | --- |

3)

| A.2.4 | Jos hanketta ei ole lueteltu YVA-direktiivin liitteissä, sisällyttäkää rakennuslupa (tai muu asiaankuuluva lupa), jos sellainen on saatavilla. |
| --- | --- |

A.2.4

| A.3 | Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY (1) (luonto- ja lintudirektiivin) soveltaminen; arviointi vaikutuksista Natura 2000 -alueisiin |
| --- | --- |

A.3

| A.3.1 | Onko toiminnolle toteutettu luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan
   (4)
  mukainen asianmukainen arviointi? |
| --- | --- |

A.3.1

| A.3.2 | Jos vastaus kysymykseen A.3.1 on Kyllä, antakaa seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

A.3.2

| 1) | asianmukainen arviointi toteutettu luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

1)

| 2) | kopio komission ympäristöasioiden pääosastoon toimitetusta vakioilmoituslomakkeesta tietojen toimittamiseksi Euroopan komissiolle luontodirektiivin 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti tarpeen mukaan ja/tai; |
| --- | --- |

2)

| 3) | luontodirektiivin 6 artiklan 4 kohdan mukainen komission lausunto, jos hankkeilla on merkittäviä vaikutuksia ensisijaisesti suojeltaviin luontotyyppeihin ja/tai lajeihin, mutta ne on toteutettava yleisen edun kannalta pakottavista syistä, jotka eivät liity ihmisen terveyteen tai yleiseen turvallisuuteen tai ensisijaisen tärkeisiin suotuisiin ympäristövaikutuksiin. |
| --- | --- |

3)

| A.3.3 | Jos vastaus kysymykseen A.3.1 on Ei, antakaa seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

A.3.3

| 1) | perustelu sille, miksi asianmukaista arviointia ei katsottu tarpeelliseksi (osana YVA-päätöksiä tai erillisenä asiakirjana); |
| --- | --- |

1)

| 2) | kartta (mittakaavaltaan 1:100 000 tai lähin mahdollinen mittakaava), johon on merkitty hankkeen ja niiden Natura 2 000 -alueiden sijainnit, joihin vaikutukset kohdistuvat. |
| --- | --- |

2)

| A.4 | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/60/EY (vesipolitiikan puitedirektiivin) soveltaminen; vesialueisiin kohdistuvien vaikutusten arviointi |
| --- | --- |

A.4

| A.4.1 | Heikentääkö hanke vesimuodostuman tilaa tai ehkäiseekö se vesien hyvän tilan/potentiaalin saavuttamista? |
| --- | --- |

A.4.1

| 1) | Jos vastaus kysymykseen A.4.1 on Kyllä, (5)
  arvioikaa vesimuodostelmaan kohdistuvia vaikutuksia ja antakaa yksityiskohtainen selvitys siitä, miten kaikki vesipolitiikan puitedirektiivin kaikki 4 artiklan 7 kohdan ehdot on täytetty tai täytetään. |
| --- | --- |

1)

Jos vastaus kysymykseen A.4.1 on Kyllä, (5)
  arvioikaa vesimuodostelmaan kohdistuvia vaikutuksia ja antakaa yksityiskohtainen selvitys siitä, miten kaikki vesipolitiikan puitedirektiivin kaikki 4 artiklan 7 kohdan ehdot on täytetty tai täytetään.

| 2) | Jos vastaus kysymykseen A.4.1. on Ei, perustelkaa, miksi 4 artiklan 7 kohdan mukaisten poikkeusten käyttöä ei katsota tarpeelliseksi (esimerkiksi hankkeen kaikkien mahdollisten vaikutusten on osoitettu olevan tilapäisiä tai merkityksettömiä vesipolitiikan puitedirektiivin näkökulmasta vesimuodostuman mittakaavassa, eikä mahdollisia yhdistelmävaikutuksia ole tunnistettu tai vesimuodostumaan ei kohdistu jäännösvaikutusta, jos määritetyt lieventämistoimenpiteet toteutetaan jne.) |
| --- | --- |

2)

| A.5 | Tapauksen mukaan tiedot yhdenmukaisuudesta muiden ympäristödirektiivien kanssa |
| --- | --- |

A.5

| A.5.1 | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) (teollisuuspäästödirektiivin) soveltaminen – |
| --- | --- |

A.5.1

Selittäkää, miten hanke täyttää direktiivin 2010/75/EU vaatimukset ja etenkin velvoitteen toimia parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan perustuvan yhtenäistetyn luvan mukaisesti sekä tapauksen mukaan kyseisessä direktiivissä määritetyt päästöjen raja-arvot.

| A.5.2 | Muut mahdollisesti oleelliset ympäristödirektiivit (esittäkää perustelut) |
| --- | --- |

A.5.2

Ympäristöulottuvuus – Ympäristöelementtien seulonta ja kestävyysarviointi – Tarkistuslista 1 (luku 2)

| Tarkistuslista mahdollisesti merkittävien ilmalle aiheutuvien haittojen tunnistamiseksi |
| --- |
| | SEULONTA | KESTÄVYYSARVIOINTI |
| Kysymys | Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus
   (6)


  [1] | Mikä on vaikutuksen merkittävyys?


  [2]
   (7) | Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?


  [3]
   (8) | Mikä on vaikutuksen riskitaso


  [4]
   (9) | Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi


  [5] | Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen


  [6] |
| 1) | Liittyykö hankkeeseen/toimintaan toimia, joista aiheutuu vaikutuksia ilmanlaatuun esimerkiksi pölypäästöjen, energiankulutuksen, tuotantoprosessin päästöjen tai kuljetustapoihin tai infrastruktuuriin tehtävien merkittävien muutosten vuoksi? |

Tarkistuslista mahdollisesti merkittävien ilmalle aiheutuvien haittojen tunnistamiseksi

SEULONTA

KESTÄVYYSARVIOINTI

Kysymys

Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus
   (6)

[1]

Mikä on vaikutuksen merkittävyys?

[2]
   (7)

Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?

[3]
   (8)

Mikä on vaikutuksen riskitaso

[4]
   (9)

Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi

[5]

Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen

[6]

1)

Liittyykö hankkeeseen/toimintaan toimia, joista aiheutuu vaikutuksia ilmanlaatuun esimerkiksi pölypäästöjen, energiankulutuksen, tuotantoprosessin päästöjen tai kuljetustapoihin tai infrastruktuuriin tehtävien merkittävien muutosten vuoksi?

| 2) | Sijaitseeko hanke/toiminta ilmanlaatualueella, joka ei täytä alueellisessa/kansallisessa ilmanlaatusuunnitelmassa määritettyjä tavoitteita? Ovatko hankkeesta aiheutuvat päästöt suhteessa samoihin tavoitteisiin? |
| --- | --- |

2)

Sijaitseeko hanke/toiminta ilmanlaatualueella, joka ei täytä alueellisessa/kansallisessa ilmanlaatusuunnitelmassa määritettyjä tavoitteita? Ovatko hankkeesta aiheutuvat päästöt suhteessa samoihin tavoitteisiin?

| 3) | Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata ilmanlaatuun kohdistuvia vaikutuksia, tai mahdollisuus kumulatiivisille vaikutuksille muiden kyseisessä sijainnissa olevien nykyisten tai suunniteltujen toimintojen kanssa (esimerkiksi muun teollisen tuotannon lisääntyessä tuotantoklusterin perustamisen osana)? |
| --- | --- |

3)

Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata ilmanlaatuun kohdistuvia vaikutuksia, tai mahdollisuus kumulatiivisille vaikutuksille muiden kyseisessä sijainnissa olevien nykyisten tai suunniteltujen toimintojen kanssa (esimerkiksi muun teollisen tuotannon lisääntyessä tuotantoklusterin perustamisen osana)?

| 4) | Tarvittaisiinko hankkeen seurauksena muita toimia, jotka voisivat johtaa ilmakehään joutuvien päästöjen kasvuun? |
| --- | --- |

4)

Tarvittaisiinko hankkeen seurauksena muita toimia, jotka voisivat johtaa ilmakehään joutuvien päästöjen kasvuun?

| Tarkistuslista vesistöihin kohdistuvien mahdollisesti merkittävien haittavaikutusten tunnistamiseksi |
| --- |
| | SEULONTA | KESTÄVYYSARVIOINTI |
| Kysymys | Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus


  [1] | Mikä on vaikutuksen merkittävyys?


  [2] | Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?


  [3] | Mikä on vaikutuksen riskitaso


  [4] | Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi


  [5] | Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen


  [6] |
| 1) | Sisältyykö hankkeeseen toimintaa, joka vaikuttaa pintavesiin, pohjavesiin tai merivesiin (tilapäisesti tai pysyvästi)? |

Tarkistuslista vesistöihin kohdistuvien mahdollisesti merkittävien haittavaikutusten tunnistamiseksi

SEULONTA

KESTÄVYYSARVIOINTI

Kysymys

Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus

[1]

Mikä on vaikutuksen merkittävyys?

[2]

Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?

[3]

Mikä on vaikutuksen riskitaso

[4]

Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi

[5]

Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen

[6]

1)

Sisältyykö hankkeeseen toimintaa, joka vaikuttaa pintavesiin, pohjavesiin tai merivesiin (tilapäisesti tai pysyvästi)?

| 2) | Aiheutuuko hankkeesta vesiympäristön pilaantumisen riskejä siksi, että pilaavia aineita pääsee pintavesiin, pohjaveteen, rannikkovesiin tai mereen? Tai aiheutuuko hankkeesta merkittäviä päästöjä jätevesien käsittelylaitoksille? |
| --- | --- |

2)

Aiheutuuko hankkeesta vesiympäristön pilaantumisen riskejä siksi, että pilaavia aineita pääsee pintavesiin, pohjaveteen, rannikkovesiin tai mereen? Tai aiheutuuko hankkeesta merkittäviä päästöjä jätevesien käsittelylaitoksille?

| 3) | Liittyykö hankkeeseen vesistöympäristölle mahdollisesti vaarallisten aineiden/seosten (biosidit ja torjunta-aineet mukaan lukien) käyttöä, varastointia, kuljetuksia, käsittelyä tai tuotantoa? Vastatessanne tähän kysymykseen ottakaa huomioon vastaava vaaraluokitus ja mahdollinen muu REACH-kemikaaliasetuksen mukainen luokitus (kuten erityistä huolta aiheuttavat aineet PBT-/vPvG-aineiden vuoksi tai hormonitoimintoja häiritsevät aineet) |
| --- | --- |

3)

Liittyykö hankkeeseen vesistöympäristölle mahdollisesti vaarallisten aineiden/seosten (biosidit ja torjunta-aineet mukaan lukien) käyttöä, varastointia, kuljetuksia, käsittelyä tai tuotantoa? Vastatessanne tähän kysymykseen ottakaa huomioon vastaava vaaraluokitus ja mahdollinen muu REACH-kemikaaliasetuksen mukainen luokitus (kuten erityistä huolta aiheuttavat aineet PBT-/vPvG-aineiden vuoksi tai hormonitoimintoja häiritsevät aineet)

| 4) | Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata vedenlaatuun kohdistuvia vaikutuksia, tai mahdollisuus kumulatiivisille vaikutuksille muiden kyseisessä sijainnissa / kyseisellä alueella olevien nykyisten tai suunniteltujen toimintojen kanssa (esimerkiksi muun teollisen tuotannon lisääntyessä tuotantoklusterin perustamisen osana)? |
| --- | --- |

4)

Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata vedenlaatuun kohdistuvia vaikutuksia, tai mahdollisuus kumulatiivisille vaikutuksille muiden kyseisessä sijainnissa / kyseisellä alueella olevien nykyisten tai suunniteltujen toimintojen kanssa (esimerkiksi muun teollisen tuotannon lisääntyessä tuotantoklusterin perustamisen osana)?

| 5) | Onko sijainnin yhteydessä tai ympärillä alueita, jotka ovat jo altistuneet saasteille tai ympäristövahingoille, esimerkiksi sellaisia, joilla nykyiset lakisääteiset ympäristöstandardit ovat jo ylittyneet, ja joihin hanke saattaa vaikuttaa? |
| --- | --- |

5)

Onko sijainnin yhteydessä tai ympärillä alueita, jotka ovat jo altistuneet saasteille tai ympäristövahingoille, esimerkiksi sellaisia, joilla nykyiset lakisääteiset ympäristöstandardit ovat jo ylittyneet, ja joihin hanke saattaa vaikuttaa?

| 6) | Onko hankkeen sijainti altis eroosiolle, tulvimiselle tai kuivuudelle, joka voisi vaikuttaa vesiympäristöön? |
| --- | --- |

6)

Onko hankkeen sijainti altis eroosiolle, tulvimiselle tai kuivuudelle, joka voisi vaikuttaa vesiympäristöön?

| Tarkistuslista maaperään kohdistuvien mahdollisesti merkittävien haittavaikutusten tunnistamiseksi |
| --- |
| | SEULONTA | KESTÄVYYSARVIOINTI |
| Kysymys | Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus


  [1] | Mikä on vaikutuksen merkittävyys


  [2] | Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?


  [3] | Mikä on vaikutuksen riskitaso?


  [4] | Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi


  [5] | Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen


  [6] |
| 1) | Liittyykö hankkeeseen/toimintoon toimintaa, joka voi aiheuttaa eroosiota? |

Tarkistuslista maaperään kohdistuvien mahdollisesti merkittävien haittavaikutusten tunnistamiseksi

SEULONTA

KESTÄVYYSARVIOINTI

Kysymys

Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus

[1]

Mikä on vaikutuksen merkittävyys

[2]

Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?

[3]

Mikä on vaikutuksen riskitaso?

[4]

Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi

[5]

Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen

[6]

1)

Liittyykö hankkeeseen/toimintoon toimintaa, joka voi aiheuttaa eroosiota?

Syynä voi olla:

| — | maaperän muokkaus, esimerkiksi rinteiden kyntäminen ylä- ja alamäkeen |
| --- | --- |

—

maaperän muokkaus, esimerkiksi rinteiden kyntäminen ylä- ja alamäkeen

| — | maanpeittokasvillisuuden ja/tai pensaikkojen poistaminen |
| --- | --- |

—

maanpeittokasvillisuuden ja/tai pensaikkojen poistaminen

| — | vääränlainen raskaiden koneiden käyttö |
| --- | --- |

—

vääränlainen raskaiden koneiden käyttö

| 2) | Liittyykö hankkeeseen/toimintoon toimintaa, joka voi vähentää maaperän orgaanista ainesta? |
| --- | --- |

2)

Liittyykö hankkeeseen/toimintoon toimintaa, joka voi vähentää maaperän orgaanista ainesta?

Syynä voi olla:

| — | maankäytön muutokset |
| --- | --- |

—

maankäytön muutokset

| — | kosteikkojen kuivatus |
| --- | --- |

—

kosteikkojen kuivatus

| — | metsien hävittäminen |
| --- | --- |

—

metsien hävittäminen

| 3) | Liittyykö hankkeeseen toimintaa, joka voi aiheuttaa maan tiivistymistä? |
| --- | --- |

3)

Liittyykö hankkeeseen toimintaa, joka voi aiheuttaa maan tiivistymistä?

Syynä voi olla:

| — | vääränlainen raskaiden koneiden käyttö |
| --- | --- |

—

vääränlainen raskaiden koneiden käyttö

| — | runsas karjakanta |
| --- | --- |

—

runsas karjakanta

| — | suuret rakennustyöt |
| --- | --- |

—

suuret rakennustyöt

| 4) | Liittyykö hankkeeseen toimintaa, joka voi aiheuttaa maan suolaantumista? |
| --- | --- |

4)

Liittyykö hankkeeseen toimintaa, joka voi aiheuttaa maan suolaantumista?

Syynä voi olla:

| — | huono sadetus- tai kastelutekniikka |
| --- | --- |

—

huono sadetus- tai kastelutekniikka

| — | vääränlainen ojitus |
| --- | --- |

—

vääränlainen ojitus

| — | pohjaveden liikakäyttö |
| --- | --- |

—

pohjaveden liikakäyttö

| 5) | Liittyykö hankkeeseen toimintaa, joka voi aiheuttaa maanvyöryjä? |
| --- | --- |

5)

Liittyykö hankkeeseen toimintaa, joka voi aiheuttaa maanvyöryjä?

Syynä voi olla:

| — | rakennustöiden aiheuttama rasitus |
| --- | --- |

—

rakennustöiden aiheuttama rasitus

| — | maankäytön muutokset, esimerkiksi metsien hävittäminen |
| --- | --- |

—

maankäytön muutokset, esimerkiksi metsien hävittäminen

| — | raaka-aineiden louhinta |
| --- | --- |

—

raaka-aineiden louhinta

| 6) | Liittyykö hankkeeseen toimintaa, joka voi aiheuttaa maaperän saastumista? |
| --- | --- |

6)

Liittyykö hankkeeseen toimintaa, joka voi aiheuttaa maaperän saastumista?

Syynä voi olla:

| — | teollisuuslaitokset |
| --- | --- |

—

teollisuuslaitokset

| — | kaivokset |
| --- | --- |

—

kaivokset

| — | kemikaalien varastointi |
| --- | --- |

—

kemikaalien varastointi

| — | vaarallisten kemikaalien laskeumat |
| --- | --- |

—

vaarallisten kemikaalien laskeumat

| 7) | Liittyykö hankkeeseen toimintaa, joka voi aiheuttaa maa-alueiden umpeen rakentamista? |
| --- | --- |

7)

Liittyykö hankkeeseen toimintaa, joka voi aiheuttaa maa-alueiden umpeen rakentamista?

Syynä voi olla:

| — | kaupunkien leviäminen |
| --- | --- |

—

kaupunkien leviäminen

| — | liikenteen lisääntyminen |
| --- | --- |

—

liikenteen lisääntyminen

| 8) | Onko hankkeen sijainnissa tai ympäristössä historiallisesti tai kulttuurillisesti tärkeitä alueita tai kohteita, joihin hanke voi vaikuttaa? |
| --- | --- |

8)

Onko hankkeen sijainnissa tai ympäristössä historiallisesti tai kulttuurillisesti tärkeitä alueita tai kohteita, joihin hanke voi vaikuttaa?

| 9) | Vaikuttaako hanke yhteisöjen mahdollisuuksiin käyttää luonnonvaroja tai pääsyyn niiden äärelle? |
| --- | --- |

9)

Vaikuttaako hanke yhteisöjen mahdollisuuksiin käyttää luonnonvaroja tai pääsyyn niiden äärelle?

| 10) | Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata maankäyttöön kohdistuvia vaikutuksia, tai mahdollisuus kumulatiivisille vaikutuksille muiden kyseisessä sijainnissa / kyseisillä alueilla olevien nykyisten tai suunniteltujen toimintojen kanssa (esimerkiksi muun teollisen tuotannon lisääntyessä tuotantoklusterin perustamisen osana)? |
| --- | --- |

10)

Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata maankäyttöön kohdistuvia vaikutuksia, tai mahdollisuus kumulatiivisille vaikutuksille muiden kyseisessä sijainnissa / kyseisillä alueilla olevien nykyisten tai suunniteltujen toimintojen kanssa (esimerkiksi muun teollisen tuotannon lisääntyessä tuotantoklusterin perustamisen osana)?

| 11) | Tarvittaisiinko hankkeen seurauksena muita toimia, jotka voisivat vaikuttaa maankäyttöön? |
| --- | --- |

11)

Tarvittaisiinko hankkeen seurauksena muita toimia, jotka voisivat vaikuttaa maankäyttöön?

| Tarkistuslista biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvien mahdollisesti merkittävien haittavaikutusten tunnistamiseksi |
| --- |
| | SEULONTA | KESTÄVYYSARVIOINTI |
| Kysymys | Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus


  [1] | Mikä on vaikutuksen merkittävyys


  [2] | Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?


  [3] | Mikä on vaikutuksen riskitaso


  [4] | Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi


  [5] | Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen


  [6] |
| 1) | Onko hankkeen lähistöllä erityisten suojelutoimien alueiksi osoitettuja alueita, joihin hanke voi vaikuttaa? |

Tarkistuslista biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvien mahdollisesti merkittävien haittavaikutusten tunnistamiseksi

SEULONTA

KESTÄVYYSARVIOINTI

Kysymys

Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus

[1]

Mikä on vaikutuksen merkittävyys

[2]

Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?

[3]

Mikä on vaikutuksen riskitaso

[4]

Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi

[5]

Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen

[6]

1)

Onko hankkeen lähistöllä erityisten suojelutoimien alueiksi osoitettuja alueita, joihin hanke voi vaikuttaa?

| 2) | Liittyykö hankkeen rakentamiseen tai purkamiseen toimintaa, joka voi aiheuttaa tilapäisiä vaikutuksia erityisten suojelutoimien alueelle tai luonnon ekosysteemiin? |
| --- | --- |

2)

Liittyykö hankkeen rakentamiseen tai purkamiseen toimintaa, joka voi aiheuttaa tilapäisiä vaikutuksia erityisten suojelutoimien alueelle tai luonnon ekosysteemiin?

| 3) | Liittyykö hankkeen rakentamiseen tai purkamiseen toimintaa, joka voi aiheuttaa vaikutuksia suojelluille alueille tai paikallisesti tärkeille alueille taikka luonnon ekosysteemiin? |
| --- | --- |

3)

Liittyykö hankkeen rakentamiseen tai purkamiseen toimintaa, joka voi aiheuttaa vaikutuksia suojelluille alueille tai paikallisesti tärkeille alueille taikka luonnon ekosysteemiin?

| 4) | Voiko hanke itse toimintavaiheensa aikana vaikuttaa erityisten suojelutoimien alueeksi osoitettuun alueeseen tai paikallisesti tärkeään alueeseen taikka luonnon ekosysteemiin? |
| --- | --- |

4)

Voiko hanke itse toimintavaiheensa aikana vaikuttaa erityisten suojelutoimien alueeksi osoitettuun alueeseen tai paikallisesti tärkeään alueeseen taikka luonnon ekosysteemiin?

| 5) | Aiheutuuko hankkeesta saastumisriskejä erityisten suojelutoimien alueille tai luonnon ekosysteemille? |
| --- | --- |

5)

Aiheutuuko hankkeesta saastumisriskejä erityisten suojelutoimien alueille tai luonnon ekosysteemille?

| 6) | Liittyykö hankkeeseen kasvistolle ja eläimille mahdollisesti vaarallisten aineiden/sekoitusten (biosidit ja torjunta-aineet mukaan lukien) käyttöä, varastointia, kuljetuksia, käsittelyä tai tuotantoa? |
| --- | --- |

6)

Liittyykö hankkeeseen kasvistolle ja eläimille mahdollisesti vaarallisten aineiden/sekoitusten (biosidit ja torjunta-aineet mukaan lukien) käyttöä, varastointia, kuljetuksia, käsittelyä tai tuotantoa?

| 7) | Onko hankkeen sijainnissa tai ympäristössä muita alueita, jotka ovat ekologiansa vuoksi tärkeitä tai herkkiä ja joihin hanke voi vaikuttaa, mukaan lukien uhanalaisten lajien esiintyvyys? |
| --- | --- |

7)

Onko hankkeen sijainnissa tai ympäristössä muita alueita, jotka ovat ekologiansa vuoksi tärkeitä tai herkkiä ja joihin hanke voi vaikuttaa, mukaan lukien uhanalaisten lajien esiintyvyys?

| 8) | Onko lähistöllä luontoalueita tai luonnon ekosysteemeitä, jotka ovat tärkeitä (esimerkiksi pesinnälle) tai herkkiä, joita ei ole osoitettu erityisten suojelutoimien alueeksi mutta joihin hanke voi vaikuttaa? |
| --- | --- |

8)

Onko lähistöllä luontoalueita tai luonnon ekosysteemeitä, jotka ovat tärkeitä (esimerkiksi pesinnälle) tai herkkiä, joita ei ole osoitettu erityisten suojelutoimien alueeksi mutta joihin hanke voi vaikuttaa?

| 9) | Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata ympäröivään biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvia vaikutuksia? |
| --- | --- |

9)

Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata ympäröivään biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvia vaikutuksia?

| 10) | Onko hankkeen sijainnin yhteydessä tai ympärillä erityisten suojelutoimien alueeksi osoitettuja alueita tai paikallisesti tärkeitä luontoalueita taikka luonnon ekosysteemeitä, jotka ovat jo altistuneet saasteille tai ympäristövahingoille, esimerkiksi sellaisia, joilla nykyiset lakisääteiset ympäristöstandardit ovat jo ylittyneet, ja joihin hanke voi vaikuttaa? |
| --- | --- |

10)

Onko hankkeen sijainnin yhteydessä tai ympärillä erityisten suojelutoimien alueeksi osoitettuja alueita tai paikallisesti tärkeitä luontoalueita taikka luonnon ekosysteemeitä, jotka ovat jo altistuneet saasteille tai ympäristövahingoille, esimerkiksi sellaisia, joilla nykyiset lakisääteiset ympäristöstandardit ovat jo ylittyneet, ja joihin hanke voi vaikuttaa?

| Tarkistuslista mahdollisesti merkittävien meluhaittojen tunnistamiseksi |
| --- |
| | SEULONTA | KESTÄVYYSARVIOINTI |
| Kysymys | Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus


  [1] | Mikä on vaikutuksen merkittävyys?


  [2] | Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?


  [3] | Mikä on vaikutuksen riskitaso


  [4] | Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi


  [5] | Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen


  [6] |
| 1) | Liittyykö hankkeeseen/toimeen toimintaa, josta aiheutuvat melu- ja tärinätasot ylittävät ärsyttävinä pidettävät tai kielteisiä terveysvaikutuksia aiheuttavat tasot? Ottakaa huomioon sekä päivä- että yöaikaiset vaikutukset. |

Tarkistuslista mahdollisesti merkittävien meluhaittojen tunnistamiseksi

SEULONTA

KESTÄVYYSARVIOINTI

Kysymys

Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus

[1]

Mikä on vaikutuksen merkittävyys?

[2]

Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?

[3]

Mikä on vaikutuksen riskitaso

[4]

Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi

[5]

Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen

[6]

1)

Liittyykö hankkeeseen/toimeen toimintaa, josta aiheutuvat melu- ja tärinätasot ylittävät ärsyttävinä pidettävät tai kielteisiä terveysvaikutuksia aiheuttavat tasot? Ottakaa huomioon sekä päivä- että yöaikaiset vaikutukset.

| 2) | Sijaitseeko hanke kaupunki- tai asuinalueella ja aiheutuuko siitä päivä- tai yöaikaisten melutasojen merkittävää nousua toimintavaiheen aikana? |
| --- | --- |

2)

Sijaitseeko hanke kaupunki- tai asuinalueella ja aiheutuuko siitä päivä- tai yöaikaisten melutasojen merkittävää nousua toimintavaiheen aikana?

| 3) | Jos hankkeeseen liittyy liikenneinfrastruktuurin tai kaluston muutoksia, onko melu ja tärinä otettu huomioon hankkeen tai laitteiden/koneiden suunnittelussa? |
| --- | --- |

3)

Jos hankkeeseen liittyy liikenneinfrastruktuurin tai kaluston muutoksia, onko melu ja tärinä otettu huomioon hankkeen tai laitteiden/koneiden suunnittelussa?

| 4) | Onko sijainnin yhteydessä tai ympärillä liikennereittejä, jotka ovat herkkiä suurille liikennemäärille tai ruuhkille tai jotka aiheuttavat ympäristömeluongelmia ja joihin hanke voi vaikuttaa? |
| --- | --- |

4)

Onko sijainnin yhteydessä tai ympärillä liikennereittejä, jotka ovat herkkiä suurille liikennemäärille tai ruuhkille tai jotka aiheuttavat ympäristömeluongelmia ja joihin hanke voi vaikuttaa?

| 5) | Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata kumulatiivisia vaikutuksia muiden kyseisessä sijainnissa / kyseisillä alueilla olevien nykyisten tai suunniteltujen toimintojen kanssa (esimerkiksi muun teollisen tuotannon lisääntyessä tuotantoklusterin perustamisen osana)? |
| --- | --- |

5)

Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata kumulatiivisia vaikutuksia muiden kyseisessä sijainnissa / kyseisillä alueilla olevien nykyisten tai suunniteltujen toimintojen kanssa (esimerkiksi muun teollisen tuotannon lisääntyessä tuotantoklusterin perustamisen osana)?

| 6) | Onko hankkeen sijainnissa tai ympäristössä meluherkkään käyttöön osoitettuja alueita, kuten sairaaloita, kouluja, uskonnollisia rakennuksia tai yhteisön tiloja, joihin hanke voi vaikuttaa?
  Onko sijainnin yhteydessä tai ympärillä alueita, jotka altistuvat jo liialliselle melusaasteelle tai tärinävaikutuksille, esimerkiksi sellaisia, joilla EU:n nykyisiä tavoitteita ei ole saavutettu ja joihin hanke saattaa vaikuttaa? |
| --- | --- |

6)

Onko hankkeen sijainnissa tai ympäristössä meluherkkään käyttöön osoitettuja alueita, kuten sairaaloita, kouluja, uskonnollisia rakennuksia tai yhteisön tiloja, joihin hanke voi vaikuttaa?

Onko sijainnin yhteydessä tai ympärillä alueita, jotka altistuvat jo liialliselle melusaasteelle tai tärinävaikutuksille, esimerkiksi sellaisia, joilla EU:n nykyisiä tavoitteita ei ole saavutettu ja joihin hanke saattaa vaikuttaa?

| Tarkistuslista mahdollisesti merkittävien hajuhaittojen tunnistamiseksi |
| --- |
| | SEULONTA | KESTÄVYYSARVIOINTI |
| Kysymys | Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus


  [1] | Mikä on vaikutuksen merkittävyys


  [2] | Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?


  [3] | Mikä on vaikutuksen riskitaso


  [4] | Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi


  [5] | Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen


  [6] |
| 1) | Syntyykö hankkeen toimintavaiheessa epämiellyttäviä hajupäästöjä? |

Tarkistuslista mahdollisesti merkittävien hajuhaittojen tunnistamiseksi

SEULONTA

KESTÄVYYSARVIOINTI

Kysymys

Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus

[1]

Mikä on vaikutuksen merkittävyys

[2]

Mikä on vaikutuksen todennäköisyys?

[3]

Mikä on vaikutuksen riskitaso

[4]

Ehdotettu lieventävä (lisä)toimi

[5]

Jäännösriskitaso lieventävän (lisä)toimen jälkeen

[6]

1)

Syntyykö hankkeen toimintavaiheessa epämiellyttäviä hajupäästöjä?

| 2) | Voivatko hajut olla luonteeltaan ja voimakkuudeltaan sellaisia, että ne aiheuttavat ärtymystä tai kielteisiä terveysvaikutuksia? |
| --- | --- |

2)

Voivatko hajut olla luonteeltaan ja voimakkuudeltaan sellaisia, että ne aiheuttavat ärtymystä tai kielteisiä terveysvaikutuksia?

| 3) | Sijaitseeko hanke alueella, jolla tuulen suunta yms. huomioon ottaen haittoja voi kohdistua asuinalueisiin ja muihin haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin? |
| --- | --- |

3)

Sijaitseeko hanke alueella, jolla tuulen suunta yms. huomioon ottaen haittoja voi kohdistua asuinalueisiin ja muihin haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin?

| 4) | Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata kumulatiivisia vaikutuksia muiden kyseisessä sijainnissa / kyseisellä alueella olevien nykyisten tai suunniteltujen toimintojen kanssa (esimerkiksi toiminnan lisääntyessä klusterin osana)? |
| --- | --- |

4)

Onko muita huomioon otettavia tekijöitä, kuten myöhempi kehitystyö, josta voisi seurata kumulatiivisia vaikutuksia muiden kyseisessä sijainnissa / kyseisellä alueella olevien nykyisten tai suunniteltujen toimintojen kanssa (esimerkiksi toiminnan lisääntyessä klusterin osana)?

Ympäristöulottuvuus – Positiiviset toimet – Tarkistuslista 2 (luku 2)

| Positiiviset toimet – Ilmanlaatu |
| --- |
| Kysymys | Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus | Johtaako tämä todennäköisesti merkittävään myönteiseen vaikutukseen?


  Kyllä/Ei – Miksi | Vapaaehtoinen sitoumus ylimääräisiin toimenpiteisiin ympäristömyötäisyyden parantamiseksi |
| 1) | Parantaako hanke energiatehokkuutta? Syynä voi olla:






  — | tuotantotoimintojen energiaintensiivisyyden pieneneminen |

Positiiviset toimet – Ilmanlaatu

Kysymys

Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus

Johtaako tämä todennäköisesti merkittävään myönteiseen vaikutukseen?

Kyllä/Ei – Miksi

Vapaaehtoinen sitoumus ylimääräisiin toimenpiteisiin ympäristömyötäisyyden parantamiseksi

1)

Parantaako hanke energiatehokkuutta? Syynä voi olla:

—

tuotantotoimintojen energiaintensiivisyyden pieneneminen

| — | kuljetusvaatimusten energiaintensiivisyyden pieneneminen |
| --- | --- |

—

kuljetusvaatimusten energiaintensiivisyyden pieneneminen

| — | pienempi kuljetusten/energian tarve |
| --- | --- |

—

pienempi kuljetusten/energian tarve

| — | yms. |
| --- | --- |

—

yms.

| 2) | Liittyykö hankkeeseen uusiutuvien energianlähteiden käyttöä? |
| --- | --- |

2)

Liittyykö hankkeeseen uusiutuvien energianlähteiden käyttöä?

| 3) | Liittyykö hankkeeseen jätteiden energiahyötykäyttöä? |
| --- | --- |

3)

Liittyykö hankkeeseen jätteiden energiahyötykäyttöä?

| 4) | Lisääkö hanke lopputuotteiden uudelleenkäytön tai kierrätyksen potentiaalia ja vähentääkö se siten ensiömateriaaleilla tapahtuvaan tuotantoon liittyvää energiankulutusta? |
| --- | --- |

4)

Lisääkö hanke lopputuotteiden uudelleenkäytön tai kierrätyksen potentiaalia ja vähentääkö se siten ensiömateriaaleilla tapahtuvaan tuotantoon liittyvää energiankulutusta?

| 5) | Onko tuotantoteknologiat valittu siten, että ne vähentävät ilman epäpuhtauksien päästöjä niiden lähteellä? |
| --- | --- |

5)

Onko tuotantoteknologiat valittu siten, että ne vähentävät ilman epäpuhtauksien päästöjä niiden lähteellä?

| 6) | Onko tuotantoteknologiat valittu ekosuunnitteludirektiivin ja energiamerkintäasetusten mukaisesti? |
| --- | --- |

6)

Onko tuotantoteknologiat valittu ekosuunnitteludirektiivin ja energiamerkintäasetusten mukaisesti?

| 7) | Onko tuotantoteknologiat ja käytettävät kemikaalit valittu siten, että voidaan minimoida poistokaasujen tai prosessipäästöjen mukana ilmaan pääsevien vaarallisten aineiden käyttö? |
| --- | --- |

7)

Onko tuotantoteknologiat ja käytettävät kemikaalit valittu siten, että voidaan minimoida poistokaasujen tai prosessipäästöjen mukana ilmaan pääsevien vaarallisten aineiden käyttö?

| 8) | Onko hankkeen suunnittelussa ryhdytty muihin toimiin ilmapäästöjen rajoittamiseksi? |
| --- | --- |

8)

Onko hankkeen suunnittelussa ryhdytty muihin toimiin ilmapäästöjen rajoittamiseksi?

| 9) | Onko muita näkökohtia, jotka osoittavat ympäristön kannalta hyviä käytäntöjä hankkeen toiminta- ja toimitusvaiheessa? Esimerkiksi asukkaiden ja muiden yritysten tietoisuuden lisääminen, kasvavaan ympäristösektoriin liittyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen jne. |
| --- | --- |

9)

Onko muita näkökohtia, jotka osoittavat ympäristön kannalta hyviä käytäntöjä hankkeen toiminta- ja toimitusvaiheessa? Esimerkiksi asukkaiden ja muiden yritysten tietoisuuden lisääminen, kasvavaan ympäristösektoriin liittyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen jne.

| Positiiviset toimet – Vesistöt |
| --- |
| Kysymys | Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus | Johtaako tämä todennäköisesti merkittävään myönteiseen vaikutukseen?


  Kyllä/Ei – Miksi | Vapaaehtoinen sitoumus ylimääräisiin toimenpiteisiin ympäristömyötäisyyden parantamiseksi |
| 1) | Parantaako hanke vesitehokkuutta? Syynä voi olla:






  — | tuotantoteknologioiden muuttaminen tehokkaammiksi |

Positiiviset toimet – Vesistöt

Kysymys

Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus

Johtaako tämä todennäköisesti merkittävään myönteiseen vaikutukseen?

Kyllä/Ei – Miksi

Vapaaehtoinen sitoumus ylimääräisiin toimenpiteisiin ympäristömyötäisyyden parantamiseksi

1)

Parantaako hanke vesitehokkuutta? Syynä voi olla:

—

tuotantoteknologioiden muuttaminen tehokkaammiksi

| — | muiden vettä säästävien toimien käyttöönotto |
| --- | --- |

—

muiden vettä säästävien toimien käyttöönotto

| — | vesivarojen uudelleenkäytön tai kierrätyksen lisääntyminen? |
| --- | --- |

—

vesivarojen uudelleenkäytön tai kierrätyksen lisääntyminen?

| 2) | Vähentääkö hanke vedenottoa vesistöistä alueilla, jotka kärsivät liiallisesta vedenkäytöstä (kausittain tai vuosittain)? esimerkiksi tekoaltaiden rakentaminen. |
| --- | --- |

2)

Vähentääkö hanke vedenottoa vesistöistä alueilla, jotka kärsivät liiallisesta vedenkäytöstä (kausittain tai vuosittain)? esimerkiksi tekoaltaiden rakentaminen.

| 3) | Vähentääkö hanke joko viemäriverkoston kautta tulevia tai suoria päästöjä vesistöihin? |
| --- | --- |

3)

Vähentääkö hanke joko viemäriverkoston kautta tulevia tai suoria päästöjä vesistöihin?

| 4) | Lisääkö hanke lopputuotteiden uudelleenkäytön tai kierrätyksen potentiaalia ja vähentääkö se siten vesi-intensiivisten ensiömateriaalien kysyntää? |
| --- | --- |

4)

Lisääkö hanke lopputuotteiden uudelleenkäytön tai kierrätyksen potentiaalia ja vähentääkö se siten vesi-intensiivisten ensiömateriaalien kysyntää?

| 5) | Onko tuotantoteknologiat ja käytettävät kemikaalit valittu siten, että voidaan minimoida riskit vaarallisten aineiden pääsystä vesistöihin? |
| --- | --- |

5)

Onko tuotantoteknologiat ja käytettävät kemikaalit valittu siten, että voidaan minimoida riskit vaarallisten aineiden pääsystä vesistöihin?

| 6) | Onko hankkeen suunnittelussa ryhdytty muihin toimiin vesistöihin kohdistuvien vaikutusten rajoittamiseksi? |
| --- | --- |

6)

Onko hankkeen suunnittelussa ryhdytty muihin toimiin vesistöihin kohdistuvien vaikutusten rajoittamiseksi?

| 7) | Onko muita näkökohtia, jotka osoittavat ympäristön kannalta hyviä käytäntöjä hankkeen toiminta- ja toimitusvaiheessa? Esimerkiksi asukkaiden ja muiden yritysten tietoisuuden lisääminen, kasvavaan ympäristösektoriin liittyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen. |
| --- | --- |

7)

Onko muita näkökohtia, jotka osoittavat ympäristön kannalta hyviä käytäntöjä hankkeen toiminta- ja toimitusvaiheessa? Esimerkiksi asukkaiden ja muiden yritysten tietoisuuden lisääminen, kasvavaan ympäristösektoriin liittyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen.

| Positiiviset toimet – Maaperä |
| --- |
| Kysymys | Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus | Johtaako tämä todennäköisesti merkittävään myönteiseen vaikutukseen?


  Kyllä/Ei – Miksi | Vapaaehtoinen sitoumus ylimääräisiin toimenpiteisiin ympäristömyötäisyyden parantamiseksi |
| 1) | Tukeeko hanke eroosion pysäyttämistä? Syynä voi olla:






  — | metsitys |

Positiiviset toimet – Maaperä

Kysymys

Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus

Johtaako tämä todennäköisesti merkittävään myönteiseen vaikutukseen?

Kyllä/Ei – Miksi

Vapaaehtoinen sitoumus ylimääräisiin toimenpiteisiin ympäristömyötäisyyden parantamiseksi

1)

Tukeeko hanke eroosion pysäyttämistä? Syynä voi olla:

—

metsitys

| 2) | Parantaako hanke maaperän orgaanisen aineksen laatua ja määrää? |
| --- | --- |

2)

Parantaako hanke maaperän orgaanisen aineksen laatua ja määrää?

| 3) | Vähentääkö hanke maaperän suolaantumista tai pysäyttääkö se suolaantumisen? |
| --- | --- |

3)

Vähentääkö hanke maaperän suolaantumista tai pysäyttääkö se suolaantumisen?

| 4) | Pienentääkö hanke hydrogeologista riskiä? |
| --- | --- |

4)

Pienentääkö hanke hydrogeologista riskiä?

| 5) | Tukeeko hanke saastuneiden alueiden kunnostamista? |
| --- | --- |

5)

Tukeeko hanke saastuneiden alueiden kunnostamista?

| 6) | Palauttaako hanke teollisuus-/kaupunkialueita luonnonalueiksi? |
| --- | --- |

6)

Palauttaako hanke teollisuus-/kaupunkialueita luonnonalueiksi?

| 7) | Rikastaako hanke maaperän biologista monimuotoisuutta? |
| --- | --- |

7)

Rikastaako hanke maaperän biologista monimuotoisuutta?

| 8) | Edistääkö hanke korkeaa maisemallista arvoa sijainnissaan tai sen ympäristössä? |
| --- | --- |

8)

Edistääkö hanke korkeaa maisemallista arvoa sijainnissaan tai sen ympäristössä?

| 9) | Luoko tai suojaako hanke sijainnissaan tai sen ympäristössä olevia reittejä tai alueita, joita yleisö käyttää virkistäytymiseen? |
| --- | --- |

9)

Luoko tai suojaako hanke sijainnissaan tai sen ympäristössä olevia reittejä tai alueita, joita yleisö käyttää virkistäytymiseen?

| 10) | Suojaako hanke sijainnissaan tai sen ympäristössä olevia alueita tai piirteitä, jotka ovat historiallisesti tai kulttuurillisesti tärkeitä? |
| --- | --- |

10)

Suojaako hanke sijainnissaan tai sen ympäristössä olevia alueita tai piirteitä, jotka ovat historiallisesti tai kulttuurillisesti tärkeitä?

| 11) | Parantaako hanke niukkojen resurssien laatua tai lisääkö se niiden määrää, esimerkkeinä pohja- ja pintavedet, metsätalous, viljelymaat ja kalankasvattamot? |
| --- | --- |

11)

Parantaako hanke niukkojen resurssien laatua tai lisääkö se niiden määrää, esimerkkeinä pohja- ja pintavedet, metsätalous, viljelymaat ja kalankasvattamot?

| 12) | Parantaako hanke ilmanlaatua tai tukeeko se kansallisten ilmansaasteita koskevien päästörajojen noudattamista? |
| --- | --- |

12)

Parantaako hanke ilmanlaatua tai tukeeko se kansallisten ilmansaasteita koskevien päästörajojen noudattamista?

| Positiiviset toimet – Biologinen monimuotoisuus |
| --- |
| Kysymys | Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus | Johtaako tämä todennäköisesti merkittävään myönteiseen vaikutukseen?


  Kyllä/Ei – Miksi | Vapaaehtoinen sitoumus ylimääräisiin toimenpiteisiin ympäristömyötäisyyden parantamiseksi |
| 1) | Aiheuttaako hanke sijainnissaan konkreettisia muutoksia, jotka






  — | tukevat vieraslajien hallintaa tai poistamista |

Positiiviset toimet – Biologinen monimuotoisuus

Kysymys

Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus

Johtaako tämä todennäköisesti merkittävään myönteiseen vaikutukseen?

Kyllä/Ei – Miksi

Vapaaehtoinen sitoumus ylimääräisiin toimenpiteisiin ympäristömyötäisyyden parantamiseksi

1)

Aiheuttaako hanke sijainnissaan konkreettisia muutoksia, jotka

—

tukevat vieraslajien hallintaa tai poistamista

| — | tukevat kotoperäisten lajien tai geneettisen monimuotoisuuden suojelua |
| --- | --- |

—

tukevat kotoperäisten lajien tai geneettisen monimuotoisuuden suojelua

| — | tukevat biologiselta monimuotoisuudeltaan rikkaiden ja/tai suojeltujen alueiden suojelua ja/tai luonnonvaraisten kotoperäisten lajien, erityisesti suojeltujen ja/tai uhanalaisten lajien, suojelua |
| --- | --- |

—

tukevat biologiselta monimuotoisuudeltaan rikkaiden ja/tai suojeltujen alueiden suojelua ja/tai luonnonvaraisten kotoperäisten lajien, erityisesti suojeltujen ja/tai uhanalaisten lajien, suojelua

| — | tukevat suojeltujen alueiden perustamista |
| --- | --- |

—

tukevat suojeltujen alueiden perustamista

| — | tukevat luonnon ekosysteemien ennallistamista? |
| --- | --- |

—

tukevat luonnon ekosysteemien ennallistamista?

| 2) | Johtaako hanke uusiin prosesseihin/järjestelmiin, joiden myötä ympäristölle (kasvistolle, eläimille) vaarallisten tai myrkyllisten aineiden tai materiaalien käyttöä voidaan vähentää tai se voidaan välttää? |
| --- | --- |

2)

Johtaako hanke uusiin prosesseihin/järjestelmiin, joiden myötä ympäristölle (kasvistolle, eläimille) vaarallisten tai myrkyllisten aineiden tai materiaalien käyttöä voidaan vähentää tai se voidaan välttää?

| 3) | Vähentääkö hanke kiinteän jätteen syntymistä? Tai parantaako se maahan levitettävän jätteen (kuten puhdistamolietteen) laatua? |
| --- | --- |

3)

Vähentääkö hanke kiinteän jätteen syntymistä? Tai parantaako se maahan levitettävän jätteen (kuten puhdistamolietteen) laatua?

| 4) | Pienentääkö hanke suojeltujen tai biologiselta monimuotoisuudeltaan rikkaiden alueiden taikka luonnon ekosysteemin saastumisriskiä? |
| --- | --- |

4)

Pienentääkö hanke suojeltujen tai biologiselta monimuotoisuudeltaan rikkaiden alueiden taikka luonnon ekosysteemin saastumisriskiä?

| 5) | Onko hankkeen suunnittelun yhteydessä ryhdytty muihin toimiin biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvien vaikutusten rajoittamiseksi? |
| --- | --- |

5)

Onko hankkeen suunnittelun yhteydessä ryhdytty muihin toimiin biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvien vaikutusten rajoittamiseksi?

| 6) | Sisältääkö hankkeen suunnittelu luontopohjaisia ratkaisuja? (esim. viherkatot ja -seinät jne.) |
| --- | --- |

6)

Sisältääkö hankkeen suunnittelu luontopohjaisia ratkaisuja? (esim. viherkatot ja -seinät jne.)

| 7) | Onko muita näkökohtia, jotka osoittavat ympäristön kannalta hyviä käytäntöjä hankkeen toiminta- ja toimitusvaiheessa? Esimerkiksi asukkaiden ja muiden yritysten tietoisuuden lisääminen, kasvavaan ympäristösektoriin liittyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen. |
| --- | --- |

7)

Onko muita näkökohtia, jotka osoittavat ympäristön kannalta hyviä käytäntöjä hankkeen toiminta- ja toimitusvaiheessa? Esimerkiksi asukkaiden ja muiden yritysten tietoisuuden lisääminen, kasvavaan ympäristösektoriin liittyvien mahdollisuuksien hyödyntäminen.

| Positiiviset toimet – Melun, tärinän ja hajujen vähentämiseen liittyvät seikat |
| --- |
| Kysymys | Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus | Johtaako tämä todennäköisesti merkittävään myönteiseen vaikutukseen?


  Kyllä/Ei – Miksi | Vapaaehtoinen sitoumus ylimääräisiin toimenpiteisiin ympäristömyötäisyyden parantamiseksi |
| Kysymykset sellaisten myönteisten vaikutusten tunnistamiseksi, jotka vähentävät melua ja tärinää | |
| 1) | Vähentääkö hanke meluun ja/tai tärinään liittyviä vaikutuksia? Syynä voi olla:






  — | erityistoimet melun ja tärinän vähentämiseksi |

Positiiviset toimet – Melun, tärinän ja hajujen vähentämiseen liittyvät seikat

Kysymys

Kyllä / Ei / Lyhyt kuvaus

Johtaako tämä todennäköisesti merkittävään myönteiseen vaikutukseen?

Kyllä/Ei – Miksi

Vapaaehtoinen sitoumus ylimääräisiin toimenpiteisiin ympäristömyötäisyyden parantamiseksi

Kysymykset sellaisten myönteisten vaikutusten tunnistamiseksi, jotka vähentävät melua ja tärinää

1)

Vähentääkö hanke meluun ja/tai tärinään liittyviä vaikutuksia? Syynä voi olla:

—

erityistoimet melun ja tärinän vähentämiseksi

| — | yö- ja päiväaikaisen melun epäsuora väheneminen toimintaan tehtävien muutosten myötä |
| --- | --- |

—

yö- ja päiväaikaisen melun epäsuora väheneminen toimintaan tehtävien muutosten myötä

| — | infrastruktuurin parannukset, jotka vähentävät tärinään liittyviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin parannukset, jotka vähentävät tärinään liittyviä vaikutuksia.

| 2) | Johtaako hanke melua synnyttävien toimintojen siirtämiseen pois asuinalueilta tai haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien alueelta, kuten sairaaloiden ympäristöstä? |
| --- | --- |

2)

Johtaako hanke melua synnyttävien toimintojen siirtämiseen pois asuinalueilta tai haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien alueelta, kuten sairaaloiden ympäristöstä?

| 3) | Sisältääkö hanke erityistoimia melun tai tärinän vähentämiseksi? |
| --- | --- |

3)

Sisältääkö hanke erityistoimia melun tai tärinän vähentämiseksi?

| 4) | Onko tuotantoteknologiat valittu siten, että ne vähentävät vaikutusten potentiaalia niiden lähteellä? |
| --- | --- |

4)

Onko tuotantoteknologiat valittu siten, että ne vähentävät vaikutusten potentiaalia niiden lähteellä?

| 5) | Onko hankkeen sijainnin ja/tai suunnittelun osalta ryhdytty muihin toimiin vaikutusten rajoittamiseksi? |
| --- | --- |

5)

Onko hankkeen sijainnin ja/tai suunnittelun osalta ryhdytty muihin toimiin vaikutusten rajoittamiseksi?

Kysymykset sellaisten myönteisten vaikutusten tunnistamiseksi, jotka vähentävät hajuja

Vähentääkö hanke hajupäästöjä uuden tuotantolaitoksen asentamisen kautta? Jos kyllä, vaikuttaako tämä hajun luonteeseen, toistumistiheyteen tai kestoon tms.?

Johtaako hanke hajuhaittoja synnyttävien toimintojen siirtämiseen pois alueelta, jonka ympärillä on suuria, herkkiä ja/tai haavoittuvassa asemassa olevia väestöryhmiä?

Sisältääkö hanke erityistoimia hajupäästöjen vähentämiseksi?

Onko tuotantoteknologiat valittu siten, että ne vähentävät vaikutusten potentiaalia niiden lähteellä?

Onko hankkeen sijainnin ja/tai suunnittelun osalta ryhdytty muihin toimiin vaikutusten rajoittamiseksi, esimerkiksi käyttämällä paikallisia ilmastointijärjestelmiä yhdessä poistokaasujen käsittelymenetelmien kanssa?

Kestävyysarvioinnin tarkistuslistat – Sosiaalinen ulottuvuus (luku 2)

Sosiaalinen ulottuvuus – Seulonnan tarkistuslista

Suosituksensa on, että toteutuskumppanit käyttävät hankkeiden sosiaalisten ulottuvuuksien seulonnassa apuna seuraavaa tarkistuslistaa. Tarkistuslistan tarkoituksena on tunnistaa mahdolliset haittavaikutukset ohjeistuksessa täsmennettyjen seitsemän sosiaalisen aspektin perusteella.

Hankkeiden sosiaalisten vaikutusten seulontaa käsittelevässä kohdassa 2.4.3 annettujen ohjeiden sekä seuraavassa ehdotettujen seulontakysymysten perusteella toteutuskumppanien tulisi merkitä tiettyjen sosiaalisten vaikutusten ja riskien merkityksellisyys alla oleviin Kyllä- ja Ei-sarakkeisiin. Jos joihinkin kysymyksiin vastaus on Kyllä, toteutuskumppanit voivat määritellä riskitason ja luokitella sen pieneksi, kohtalaiseksi tai suureksi käyttämällä apuna sosiaalisten riskien luokittelutaulukkoa, joka löytyy kohdasta 2.4.4. Jos yhteen tai useampaan sosiaaliseen näkökohtaan katsotaan liittyvän kohtalainen tai suuri riski, toteutuskumppanin on siirryttävä arviointivaiheeseen.

| Sosiaaliset näkökohdat/vaikutukset | Kyllä | Ei | Ei tiedossa | Riskitaso (pieni/kohtalainen/suuri) Lyhyt kuvaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Työvoima ja työolot







  — | Onko hankkeessa nähtävissä mahdollisia ongelmia, jotka liittyvät sovellettavan EU:n ja kansallisen tason lainsäädännön noudattamiseen lainsäädäntökehyksen mukaisesti, kuten työsuhteiden ja henkilöstön palkitsemisen suhteen? |

Sosiaaliset näkökohdat/vaikutukset

Kyllä

Ei

Ei tiedossa

Riskitaso (pieni/kohtalainen/suuri) Lyhyt kuvaus

Työvoima ja työolot

—

Onko hankkeessa nähtävissä mahdollisia ongelmia, jotka liittyvät sovellettavan EU:n ja kansallisen tason lainsäädännön noudattamiseen lainsäädäntökehyksen mukaisesti, kuten työsuhteiden ja henkilöstön palkitsemisen suhteen?

| — | Liittyykö hankkeeseen lapsi- tai pakkotyövoiman käyttöön, syrjintään ja/tai järjestäytymisvapauden rajoittamiseen liittyviä riskejä tai muita työntekijän perusoikeuksien loukkaamiseen liittyviä riskejä, jotka johtuvat maakohtaisesta tilanteesta, toimialasta, toteuttajasta, urakoitsijasta tai toimitusketjusta (10)? |
| --- | --- |

—

Liittyykö hankkeeseen lapsi- tai pakkotyövoiman käyttöön, syrjintään ja/tai järjestäytymisvapauden rajoittamiseen liittyviä riskejä tai muita työntekijän perusoikeuksien loukkaamiseen liittyviä riskejä, jotka johtuvat maakohtaisesta tilanteesta, toimialasta, toteuttajasta, urakoitsijasta tai toimitusketjusta (10)?

| — | Jos työehtoihin ja -oloihin liittyviä riskejä on tunnistettu, onko hankkeen toteuttajalla tarkoituksenmukainen kapasiteetti niiden hallintaan työvoimaan ja hankkeen kokoon nähden sekä kansallisen lainsäädännön mukaisesti? |
| --- | --- |

—

Jos työehtoihin ja -oloihin liittyviä riskejä on tunnistettu, onko hankkeen toteuttajalla tarkoituksenmukainen kapasiteetti niiden hallintaan työvoimaan ja hankkeen kokoon nähden sekä kansallisen lainsäädännön mukaisesti?

Työterveys ja -turvallisuus sekä kansanterveys ja yleinen turvallisuus

| — | Onko hankkeella todennäköisesti merkittävä vaikutus (suora/epäsuora) työterveyteen ja -turvallisuuteen? |
| --- | --- |

—

Onko hankkeella todennäköisesti merkittävä vaikutus (suora/epäsuora) työterveyteen ja -turvallisuuteen?

| — | Onko hankkeella todennäköisesti merkittävä vaikutus (suora/epäsuora) kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen? |
| --- | --- |

—

Onko hankkeella todennäköisesti merkittävä vaikutus (suora/epäsuora) kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen?

| — | Jos vaikutuksia on tunnistettu, onko hankkeen toteuttajalla asianmukainen kapasiteetti huolehtia työterveydestä ja -turvallisuudesta hankkeen todennäköisten vaikutusten mukaisessa suhteessa? |
| --- | --- |

—

Jos vaikutuksia on tunnistettu, onko hankkeen toteuttajalla asianmukainen kapasiteetti huolehtia työterveydestä ja -turvallisuudesta hankkeen todennäköisten vaikutusten mukaisessa suhteessa?

Haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ja/tai väestöryhmien suojeleminen ja osallisuus

| — | Onko hankkeella todennäköisesti haittavaikutuksia haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja/tai väestöryhmiin, mukaan lukien vammaisiin? (esim. eriarvoisuuden paheneminen, joka vaikuttaa muun muassa palvelujen ja asuntojen kohtuuhintaisuuteen, saatavuuteen ja laatuun, mukaan lukien energia, koulutus ja terveydenhuolto). |
| --- | --- |

—

Onko hankkeella todennäköisesti haittavaikutuksia haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin ja/tai väestöryhmiin, mukaan lukien vammaisiin? (esim. eriarvoisuuden paheneminen, joka vaikuttaa muun muassa palvelujen ja asuntojen kohtuuhintaisuuteen, saatavuuteen ja laatuun, mukaan lukien energia, koulutus ja terveydenhuolto).

| — | Sisältääkö hanke ominaisuuksia, joilla voitaisiin puuttua vammaisten kohtaamiin hankaluuksiin palvelujen käytössä? Jos kyllä, onko hankkeen toteuttajalla valmiuksia toteuttaa ne? |
| --- | --- |

—

Sisältääkö hanke ominaisuuksia, joilla voitaisiin puuttua vammaisten kohtaamiin hankaluuksiin palvelujen käytössä? Jos kyllä, onko hankkeen toteuttajalla valmiuksia toteuttaa ne?

| — | Varmistetaanko hankkeella esteettömyys vammaisten osalta? |
| --- | --- |

—

Varmistetaanko hankkeella esteettömyys vammaisten osalta?

| — | Onko hankkeella todennäköisesti vaikutuksia alkuperäiskansojen ryhmiin (esimerkiksi alkuperäiskansojen maihin, asuinalueisiin, elinkeinoihin tai kulttuuriperintöön)? |
| --- | --- |

—

Onko hankkeella todennäköisesti vaikutuksia alkuperäiskansojen ryhmiin (esimerkiksi alkuperäiskansojen maihin, asuinalueisiin, elinkeinoihin tai kulttuuriperintöön)?

| — | Jos vaikutuksia on tunnistettu, onko hankkeen toteuttajalla asianmukaista kapasiteettia puuttua näihin tekijöihin? |
| --- | --- |

—

Jos vaikutuksia on tunnistettu, onko hankkeen toteuttajalla asianmukaista kapasiteettia puuttua näihin tekijöihin?

Sukupuolten tasa-arvo

| — | Otetaanko hankkeen suunnittelussa, toteutuksessa, hallinnoinnissa ja arvioinnissa huomioon sukupuolinäkökulma, mukaan lukien sukupuolen mukaan eritellyt tiedot? |
| --- | --- |

—

Otetaanko hankkeen suunnittelussa, toteutuksessa, hallinnoinnissa ja arvioinnissa huomioon sukupuolinäkökulma, mukaan lukien sukupuolen mukaan eritellyt tiedot?

| — | Onko hankkeella todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia, joiden odotetaan kohdistuvan suhteettomasti naisiin ja tyttöihin? |
| --- | --- |

—

Onko hankkeella todennäköisesti merkittäviä vaikutuksia, joiden odotetaan kohdistuvan suhteettomasti naisiin ja tyttöihin?

| — | Liittyykö hankkeeseen sukupuolisidonnaisia riskejä tai sukupuoleen perustuvia syrjiviä sosiaalisia normeja? |
| --- | --- |

—

Liittyykö hankkeeseen sukupuolisidonnaisia riskejä tai sukupuoleen perustuvia syrjiviä sosiaalisia normeja?

| — | Onko hankkeessa todennäköisesti merkittäviä riskejä, jotka liittyvät sukupuoliseen syrjintään ja/tai sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan ja häirintään (kuten aiempia näihin tekijöihin liittyviä valituksia, hankkeeseen ja/tai hankkeen toteuttajaan liittyvää negatiivista huomiota median tai kansalaisjärjestöjen taholta)? |
| --- | --- |

—

Onko hankkeessa todennäköisesti merkittäviä riskejä, jotka liittyvät sukupuoliseen syrjintään ja/tai sukupuoleen perustuvaan väkivaltaan ja häirintään (kuten aiempia näihin tekijöihin liittyviä valituksia, hankkeeseen ja/tai hankkeen toteuttajaan liittyvää negatiivista huomiota median tai kansalaisjärjestöjen taholta)?

| — | Jos riskejä on tunnistettu, onko hankkeen toteuttajalla valmiudet niiden lieventämiseen? |
| --- | --- |

—

Jos riskejä on tunnistettu, onko hankkeen toteuttajalla valmiudet niiden lieventämiseen?

| — | Onko hankkeen toteuttajalla valmiudet varmistaa miesten ja naisten mahdollisuus hyötyä hankkeesta tasavertaisesti (lukuun ottamatta erityisesti naisille kohdennettuja hankkeita)? |
| --- | --- |

—

Onko hankkeen toteuttajalla valmiudet varmistaa miesten ja naisten mahdollisuus hyötyä hankkeesta tasavertaisesti (lukuun ottamatta erityisesti naisille kohdennettuja hankkeita)?

Kulttuuriperinnön suojeleminen

| — | Onko hankkeella todennäköisesti haittavaikutuksia ainutlaatuiseen kulttuuriperintöön (kuten arkeologisiin tai historiallisiin kohteisiin tai uskonnollisiin paikkoihin), paikkoihin, joihin liittyy ainutlaatuisia luonnonarvoja tai aineetonta kulttuuriperintöä (kuten sosiaalisia käytäntöjä, rituaaleja ja juhlamenoja)? Jos kyllä, onko kulttuuriperinnöstä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen näkemys saatavilla? |
| --- | --- |

—

Onko hankkeella todennäköisesti haittavaikutuksia ainutlaatuiseen kulttuuriperintöön (kuten arkeologisiin tai historiallisiin kohteisiin tai uskonnollisiin paikkoihin), paikkoihin, joihin liittyy ainutlaatuisia luonnonarvoja tai aineetonta kulttuuriperintöä (kuten sosiaalisia käytäntöjä, rituaaleja ja juhlamenoja)? Jos kyllä, onko kulttuuriperinnöstä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen näkemys saatavilla?

| — | Jos riskejä on tunnistettu, onko hankkeella kapasiteettia kulttuuriperintöön kohdistuvien tunnistettujen riskien hallintaan? |
| --- | --- |

—

Jos riskejä on tunnistettu, onko hankkeella kapasiteettia kulttuuriperintöön kohdistuvien tunnistettujen riskien hallintaan?

Maanhankinta, pakkolunastus ja maankäytön muutokset

| — | Edellyttääkö hanke maanhankintaa, pakkolunastuksia ja maankäytön muutoksia? |
| --- | --- |

—

Edellyttääkö hanke maanhankintaa, pakkolunastuksia ja maankäytön muutoksia?

| — | Joutuvatko epäviralliset omistusoikeuden haltijat ja maan käyttäjät todennäköisesti siirtymään hankkeen vuoksi muualle tai rajoittaako hanke muutoin heidän maankäyttömahdollisuuksiaan? |
| --- | --- |

—

Joutuvatko epäviralliset omistusoikeuden haltijat ja maan käyttäjät todennäköisesti siirtymään hankkeen vuoksi muualle tai rajoittaako hanke muutoin heidän maankäyttömahdollisuuksiaan?

Sidosryhmien osallistaminen

| — | Liittyykö hankkeeseen todennäköisesti merkittäviä maineriskejä, paikallisyhteisöjen vastustusta tai aiempia ongelmia (kuten meneillään tai odotettavissa olevia oikeuskäsittelyjä, tutkimuksia, valituksia, vastalauseita ja/tai kansalaisjärjestöjen valvontaa)? |
| --- | --- |

—

Liittyykö hankkeeseen todennäköisesti merkittäviä maineriskejä, paikallisyhteisöjen vastustusta tai aiempia ongelmia (kuten meneillään tai odotettavissa olevia oikeuskäsittelyjä, tutkimuksia, valituksia, vastalauseita ja/tai kansalaisjärjestöjen valvontaa)?

| — | Onko hankkeen toteuttajalla kapasiteettia toteuttaa sidosryhmien tarkoituksenmukainen osallistaminen tarpeen mukaan ja/tai tukea toimivaltaisia viranomaisia yleisön osallistamisen toteuttamisessa? |
| --- | --- |

—

Onko hankkeen toteuttajalla kapasiteettia toteuttaa sidosryhmien tarkoituksenmukainen osallistaminen tarpeen mukaan ja/tai tukea toimivaltaisia viranomaisia yleisön osallistamisen toteuttamisessa?

Muut asiaan liittyvät seikat

| — | Onko toteuttajan yleinen ympäristöä koskeva ja sosiaalinen valmius/suorituskyky riittävä ympäristöön liittyvien ja sosiaalisten ongelmien ratkaisemiseksi tyydyttävällä tavalla? |
| --- | --- |

—

Onko toteuttajan yleinen ympäristöä koskeva ja sosiaalinen valmius/suorituskyky riittävä ympäristöön liittyvien ja sosiaalisten ongelmien ratkaisemiseksi tyydyttävällä tavalla?

| — | Onko toteuttajalla käytössä tarkoituksenmukainen ja tehokas hallintajärjestelmä? |
| --- | --- |

—

Onko toteuttajalla käytössä tarkoituksenmukainen ja tehokas hallintajärjestelmä?

| — | Onko (samankaltaisessa) hankkeessa saatu tai onko hankkeen toteuttaja saanut aiemmin valituksia taikka kielteistä huomiota mediassa tai kansalaisjärjestöiltä yhden / useamman sosiaalisen näkökohdan osalta? Jos on, selvennä syytä ja selitä, miten asia ratkaistiin (lieventäminen/kompensointi/muu). |
| --- | --- |

—

Onko (samankaltaisessa) hankkeessa saatu tai onko hankkeen toteuttaja saanut aiemmin valituksia taikka kielteistä huomiota mediassa tai kansalaisjärjestöiltä yhden / useamman sosiaalisen näkökohdan osalta? Jos on, selvennä syytä ja selitä, miten asia ratkaistiin (lieventäminen/kompensointi/muu).

Sosiaalinen ulottuvuus – Positiivisten toimien tarkistuslista (luku 2)

Toteutuskumppaneja ja tarpeen mukaan rahoituksenvälittäjiä kannustetaan systemaattisesti tunnistamaan alla olevan positiivisten toimien tarkistuslistan avulla hankkeet, joihin liittyy suoraan tai epäsuorasti

| — | investointeja taloudelliseen toimintaan, joka edistää jotakin sosiaalista tavoitetta, erityisesti investointeja, joilla osaltaan tuetaan haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä tai väestöryhmiä, torjutaan epätasa-arvoa tai edistetään sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusmahdollisuuksia, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja integraatiota sekä työmarkkinasuhteita, tai |
| --- | --- |

—

investointeja taloudelliseen toimintaan, joka edistää jotakin sosiaalista tavoitetta, erityisesti investointeja, joilla osaltaan tuetaan haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä tai väestöryhmiä, torjutaan epätasa-arvoa tai edistetään sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusmahdollisuuksia, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja integraatiota sekä työmarkkinasuhteita, tai

| — | investointeja inhimilliseen pääomaan tai taloudellisesti tai sosiaalisesti heikommassa asemassa oleviin ryhmiin tai yhteisöihin. |
| --- | --- |

—

investointeja inhimilliseen pääomaan tai taloudellisesti tai sosiaalisesti heikommassa asemassa oleviin ryhmiin tai yhteisöihin.

Positiivisiin sosiaalisiin vaikutuksiin liittyvä tarkoitus edellyttää, että

| 1. | mitattavissa olevien, positiivisten sosiaalisten vaikutusten saavuttamiseen viitataan muiden investoinnin tarkoitusten ohella erikseen investointiehdotuksessa tai muissa olennaisissa asiakirjoissa, kuten yritysten sitoutumisessa noudattamaan kestävän rahoituksen periaatteita ja kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista, ja |
| --- | --- |

1.

mitattavissa olevien, positiivisten sosiaalisten vaikutusten saavuttamiseen viitataan muiden investoinnin tarkoitusten ohella erikseen investointiehdotuksessa tai muissa olennaisissa asiakirjoissa, kuten yritysten sitoutumisessa noudattamaan kestävän rahoituksen periaatteita ja kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista, ja

| 2. | investoinnin työsuunnitelmassa tai muussa tätä tarkoitusta varten laaditussa asiakirjassa






  a. | määritellään ennakolta sosiaalisia vaikutuksia koskevat tavoitteet, joita hanke tai transaktio edistää, ja |
| --- | --- | --- |

2.

investoinnin työsuunnitelmassa tai muussa tätä tarkoitusta varten laaditussa asiakirjassa

a.

määritellään ennakolta sosiaalisia vaikutuksia koskevat tavoitteet, joita hanke tai transaktio edistää, ja

| b. | otetaan käyttöön riittävä raportointi saavutettujen tulosten jälkikäteisesittelyä varten. |
| --- | --- |

b.

otetaan käyttöön riittävä raportointi saavutettujen tulosten jälkikäteisesittelyä varten.

Hanke saa lisäpisteitä InvestEU-tulostaulussa, jos sillä on positiivinen vaikutus yhteen tai useampaan alla olevassa taulukossa lueteltuun näkökohtaan. Taulukossa esitelty luokitus on vain ohjeeksi, ja se on tarkistettava vertaamalla sitä InvestEU-tulostaulun lopulliseen versioon.

| | Kohtalainen | Hyvä | Erittäin hyvä | Erinomainen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sukupuolten tasa-arvo ja naisten taloudelliset vaikutusmahdollisuudet | Hankkeella ei ole suoria, erityisiä tai merkittäviä positiivisia vaikutuksia sukupuolten tasa-arvoon.


  Esimerkki
  : tuki aiemmin perustetulle suurelle yhtiölle, jonka henkilöstöpolitiikka noudattaa lainsäädäntöä ja jonka tuotteet ovat sukupuolineutraaleja, esimerkiksi akut. | Joitakin positiivisia vaikutuksia naisten elintasoon, kuten helpompi pääsy hankkeen aiheuttamien sosiaalisten tai taloudellisten hyötyjen piiriin.
  Ei erityisiä ominaisuuksia, jotka edistäisivät sukupuolten tasa-arvoa tai naisten parempaa tavoittamista.


  Esimerkki
  : uusi yleissairaala | Erityiset suunnitteluominaisuudet naispuolisten edunsaajien tavoittamiseksi / sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi, osallistavat työvoimapolitiikat, lakisääteistä parempi turvallisuus, sukupuoliin liittyvät analyysit/toimintasuunnitelmat.


  Esimerkki
  : julkisen liikenteen aikatauluttaminen naisten ja miesten liikkumistapoja koskevan analyysin perusteella; työpaikkojen tarjoaminen naisille keskeisenä osana hankkeen rakennus- ja/tai toimintavaihetta. | Sukupuolten tasa-arvo on toiminnan tärkein aiottu vaikutus, ja hankkeen yleisenä tavoitteena on edistää sukupuolten tasa-arvoa ja/tai kaventaa tunnistettua sukupuolten välistä kuilua.
  Hanke/palvelu






  — | on suunniteltu naisten tai tyttöjen yksilöllisiin tarpeisiin |

Kohtalainen

Hyvä

Erittäin hyvä

Erinomainen

Sukupuolten tasa-arvo ja naisten taloudelliset vaikutusmahdollisuudet

Hankkeella ei ole suoria, erityisiä tai merkittäviä positiivisia vaikutuksia sukupuolten tasa-arvoon.

Esimerkki
  : tuki aiemmin perustetulle suurelle yhtiölle, jonka henkilöstöpolitiikka noudattaa lainsäädäntöä ja jonka tuotteet ovat sukupuolineutraaleja, esimerkiksi akut.

Joitakin positiivisia vaikutuksia naisten elintasoon, kuten helpompi pääsy hankkeen aiheuttamien sosiaalisten tai taloudellisten hyötyjen piiriin.

Ei erityisiä ominaisuuksia, jotka edistäisivät sukupuolten tasa-arvoa tai naisten parempaa tavoittamista.

Esimerkki
  : uusi yleissairaala

Erityiset suunnitteluominaisuudet naispuolisten edunsaajien tavoittamiseksi / sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi, osallistavat työvoimapolitiikat, lakisääteistä parempi turvallisuus, sukupuoliin liittyvät analyysit/toimintasuunnitelmat.

Esimerkki
  : julkisen liikenteen aikatauluttaminen naisten ja miesten liikkumistapoja koskevan analyysin perusteella; työpaikkojen tarjoaminen naisille keskeisenä osana hankkeen rakennus- ja/tai toimintavaihetta.

Sukupuolten tasa-arvo on toiminnan tärkein aiottu vaikutus, ja hankkeen yleisenä tavoitteena on edistää sukupuolten tasa-arvoa ja/tai kaventaa tunnistettua sukupuolten välistä kuilua.

Hanke/palvelu

—

on suunniteltu naisten tai tyttöjen yksilöllisiin tarpeisiin

| — | puuttuu ongelmaan, joka vaikuttaa suhteettomasti naisiin ja/tai tyttöihin ja/tai joka |
| --- | --- |

—

puuttuu ongelmaan, joka vaikuttaa suhteettomasti naisiin ja/tai tyttöihin ja/tai joka

| — | merkittävästi vähentää naisten ajanpuutetta ja työmäärää |
| --- | --- |

—

merkittävästi vähentää naisten ajanpuutetta ja työmäärää

Perustuu kontekstuaaliseen sukupuoli- ja tasa-arvoanalyysiin ja sisältää indikaattorit sukupuolten tasa-arvoa koskeville tuloksille.

Esimerkki
  : tuki lisääntymisterveysklinikoille; liikenne alueille, joilla työskentelee pääasiassa naisia; tyttöjen koulutus; naisten yrittäjyys.

Sosiaalisen osallisuuden lisääminen

Hankkeella ei ole suoria, erityisiä tai merkittäviä positiivisia vaikutuksia sosiaalisen osallisuuden lisääntymiseen. Ei merkitystä eikä käytössä ole erityistoimia, jotka edistäisivät tasa-arvoa, osallisuutta, kohtuuhintaisuutta tai saavutettavuutta lakisääteistä enemmän.

Hankkeen hyödyt liittyvät sellaisten palvelujen tai infrastruktuurien käyttömahdollisuuksiin ja saatavuuteen, jotka eivät ole aiemmin olleet hankkeen edunsaajien käytettävissä.

Esimerkki
  : sairaala, jonka tarjoamaa kohtuuhintaista hoitoa ei ole ollut aiemmin saatavilla; sosiaalipalvelujen / kohtuuhintaisten oppilaitosten / julkisen liikenteen / tuettujen asuntojen helpompi saatavuus; kohtuuhintaisten tieto- ja viestintätekniikkapalvelujen saatavuus.

Hanke sisältää ominaisuuksia, jotka edistävät erityisryhmien sosiaalista ja/tai työmarkkinaosallisuutta taikka esteettömyyttä tietyillä alueilla tai parantavat haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden tai väestöryhmien, mukaan lukien vammaisten, elintasoa. Tähän voi sisältyä turvallisten, kohtuuhintaisten, osallistavien, tehokkaiden ja kestävien liikkuvuus- ja liikennejärjestelmien sekä -infrastruktuurin käyttömahdollisuuksien turvaaminen tai laadukkaan ja saavutettavissa olevan opetuksen ja elinikäisten oppimismahdollisuuksien edistäminen osallistavalla ja yhdenvertaisella tavalla.

Kyseeseen voivat tulla esimerkiksi rakenteelliset ominaisuudet ja/tai toimenpiteet, jotka torjuvat syrjintää ja vinoumia palvelujen tarjonnassa ja/tai toimet, joilla palveluista saadaan kohtuuhintaisempia alemmille sosioekonomisille ryhmille ja/tai helpommin saavutettavia henkilöille, jotka asuvat huono-osaisilla alueilla.

Hankkeessa varmistetaan, että vammaiset voivat osallistua siihen yhdenvertaisesti muiden kanssa.

Esimerkki
  : asianmukaisten, turvallisten ja kohtuuhintaisten tuettujen asuntojen tarjoaminen erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville väestöryhmille; infrastruktuuri, joka on mukautettu poistamaan vammaisten kohtaamia esteitä; kohdennettu työpaikkojen luonti nuorille.

Hankkeen pääasiallisena tarkoituksena/aikomuksena on erityisten ja tunnistettujen eriarvoisuutta aiheuttavien tekijöiden poistaminen riippumatta siitä, ovatko ne maantieteellisiä ja/tai sosiaalisia. Tähän voi sisältyä täsmätoimia tietyille erityisryhmille, kuten muita haavoittuvammassa asemassa oleville henkilöille tai sellaisille yhteisöille, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen, jotka ovat hankkeen ensisijaisia edunsaajia, tai tietyille maantieteellisille alueille, joihin kohdistuu paineita.

Esimerkki
  : tuki kunnille, joiden alueella asuu paljon pakolaisia; huono-osaisten lähiöiden uudistaminen; investoinnit sosiaalisiin yrityksiin; tuki yhdennetyn asumisen strategioille sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi.

Selviytymiskyvyn kehittäminen

Hankkeella ei ole suoria, erityisiä tai merkittäviä positiivisia vaikutuksia ketään ei jätetä -periaatteeseen / selviytymiskyvyn kehittämiseen. Ei ilmastotoimiin ja taloudelliseen selviytymiskykyyn liittyvää merkitystä tai erityistoimia.

Hankkeen hyödyt vaikuttavat sellaisten palvelujen tai infrastruktuurin käyttömahdollisuuksiin, jotka eivät ole aiemmin olleet hankkeen edunsaajien käytettävissä; ei erityisiä suunnittelutoimenpiteitä sen varmistamiseksi, ettei ketään jätetä, ei painottumista tietyille maantieteellisille alueille tai eniten tuen tarpeessa oleville ryhmille kyseisellä alueella.

Esimerkki
  : uusiutuvan energian saanti, mutta ei tarpeiden ja tulotason perusteella mukautettua hinnoittelua.

Hanke sisältää ominaisuuksia, jotka edistävät erityisryhmien osallisuutta tai palvelujen saavutettavuutta tietyillä alueilla tai parantavat elintasoa tai sopeutumiskykyä, edistävät kokoaikaisten ja tuottavien työpaikkojen saatavuutta ja ihmisarvoista työtä, myös haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien keskuudessa (ylitettävä lakisääteiset vaatimukset).

Kyseeseen voivat tulla esimerkiksi rakenteelliset ominaisuudet ja/tai erityiset analyysit / alueelliset kartoitukset, jotka ohjaavat hankkeen suunnittelua ja investointivalintoja tulevaa arviointia silmällä pitäen.

Esimerkki:
  tuettujen asuntojen energiatehokkuus, joka pienentää taloudellisesti/sosiaalisesti syrjäytyneiden asiakkaiden sähkölaskuja; vanhusten hoitokotien, sairaaloiden ja oppilaitosten energiatehokkuus.

Hankkeen pääasiallisena tarkoituksena/aikomuksena on

| — | kriisitilanteen jälkeinen uudelleenrakentaminen |
| --- | --- |

—

kriisitilanteen jälkeinen uudelleenrakentaminen

| — | ilmastonmuutoksen vaikutuksille herkimpien ryhmien sopeutumiskyvyn vahvistaminen |
| --- | --- |

—

ilmastonmuutoksen vaikutuksille herkimpien ryhmien sopeutumiskyvyn vahvistaminen

| — | taloudellinen selviytymiskyky alueilla, joihin kohdistuu paineita ja jotka ovat herkkiä ulkoisille häiriötekijöille |
| --- | --- |

—

taloudellinen selviytymiskyky alueilla, joihin kohdistuu paineita ja jotka ovat herkkiä ulkoisille häiriötekijöille

| — | kaupunkirakentaminen alueilla, joille maaseudulta tuleva muuttoliikenne suuntautuu |
| --- | --- |

—

kaupunkirakentaminen alueilla, joille maaseudulta tuleva muuttoliikenne suuntautuu

| — | terveydenhuollon infrastruktuuri reagointitoimien tukemiseksi pandemioiden aikana |
| --- | --- |

—

terveydenhuollon infrastruktuuri reagointitoimien tukemiseksi pandemioiden aikana

Tähän voi sisältyä täsmätoimia tietyille erityisryhmille, jotka ovat hankkeen ensisijaisia edunsaajia, tai tietyille maantieteellisille alueille, joihin kohdistuu paineita.

Esimerkki
  : investoinnit biologiseen monimuotoisuuteen ja luonnonläheisiin metsätalousyrityksiin, jotka ovat naisten johtamia; ilmastokestävät asunnot ja kaupunki-infrastruktuuri huono-osaisilla alueilla ja peruspalvelujen parantaminen; ilmastokestävä julkinen infrastruktuuri huono-osaisimmissa ja luonnonkatastrofeille eniten altistuvissa kunnissa, jotta ne voivat kehittää selviytymiskykyään tulevien kriisitilanteiden, kuten pakolaisvirtojen varalta.

---

(1)  Hankkeen rajojen mukaisesti, mukaan lukien aineellisen omaisuuden odotettu käyttöikä.

(2)  Tämä voi olla muodoltaan perusteltu päätelmä (YVA-direktiivin 1 artiklan 2 kohdan g alakohdan iv luetelmakohta) tai hanketta koskeva lupa (muutetun YVA-direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohta).

(3)  4 artiklan 4 kohta YVA-direktiivin nojalla tehtyjen tarpeellisuusselvitysten osalta ennen direktiivin tarkistamista vuonna 2014

(4)  On syytä huomata, että 6 artiklan 3 kohta koskee myös erityisiä suojelualueita, jotka on luokiteltu lintudirektiivin 4 artiklassa.

(5)  On syytä huomata, että jos hankkeeseen/toimintaan ei liity uusia pintavesimuodostuman fyysisiä ominaisuuksia tai pohjavesimuodostuman pohjaveden korkeutta muuttavia toimenpiteitä, vesipolitiikan puitedirektiivin 4 artiklan 7 kohdan soveltaminen rajoittuu hyvässä tilassa oleviin pintavesimuodostumiin ja kestävän kehityksen mukaisiin ihmisen toimiin. Jäljempänä mainitut ulkopuoliset toimet, jotka heikentävät vesimuodostuman tilaa (tai ehkäisevät määritetyn tavoitteen saavuttamista) katsotaan direktiivin vastaisiksi.

(6)  Hankkeissa, joihin sovelletaan YVA-arviointia tai jotka vapautetaan siitä, kyllä- tai ei-vastaus on annettava sen perusteella, mikä on vaikutus lieventämistoimenpiteiden jälkeen (ympäristövaikutuksia koskevan päätöksenteon tuloksena).

(7)  Vaikutusten merkitys (sarake 2) on arvioitava seuraavalla asteikolla: vähäinen – kohtalainen – merkittävä/haitallinen.

(8)  Vaikutuksen todennäköisyys (sarake 3) on arvioitava seuraavalla asteikolla: vähäinen (epätodennäköinen); kohtalainen (50 %); korkea (todennäköinen).

(9)  Kunkin vaikutuksen riskitasoa (sarake 4) arvioidaan yhdistämällä sen tunnistettu merkitys ja todennäköisyys (katso matriisi kuvassa 8, s. 38).

(10)  Mukaan lukien hankkeissa, joihin liittyy EU:n ulkopuolisia toimintoja, myös kansainvälisten toimitusketjujen vuoksi.

---

LIITE 4

Muut resurssit ja ohjeasiakirjat, jotka voidaan ottaa huomioon InvestEU-kestävyysarvioinnissa

Ilmasto

Euroopan komissio (tulossa 2021), Commission notice on technical guidance on the climate proofing of infrastructure in the period 2021–2027

Non-paper Guidelines for Project Managers - Making vulnerable investments climate resilient: https://climate-adapt.eea.europa.eu/metadata/guidances/non-paper-guidelines-for-project-managers-making-vulnerable-investments-climate-resilient/guidelines-for-project-managers.pdf

EUFIWACC (European Financing Institutions Working Group on Adaptation to Climate Change): https://www.eib.org/attachments/press/integrating-climate-change-adaptation-in-project-development.pdf

International Financial Institution Framework for a Harmonised Approach to Greenhouse Gas Accounting

EIP:n hiilijalanjäljen arviointimenetelmä: https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf

EIB Group Climate Bank Roadmap: https://www.eib.org/en/publications/the-eib-group-climate-bank-roadmap

Ympäristö

Euroopan komissio (tulossa 2021), Technical Support Document for Environmental Proofing of Investments funded under the InvestEU Programme

Ympäristöasioiden pääosaston verkkosivusto ympäristövaikutusten arviointia koskevalle ohjeistukselle – https://ec.europa.eu/environment/eia/eia-support.htm

Ympäristöasioiden pääosaston verkkosivusto Natura 2000 -alueita koskevalle ohjeistukselle – https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/guidance_en.htm

Ympäristöasioiden pääosaston verkkosivusto vesipolitiikan puitedirektiiviä koskevalle ohjeistukselle – https://ec.europa.eu/environment/water/water-framework/facts_figures/guidance_docs_en.htm

Vesipuitedirektiiviin liittyvä JASPERSin tarkistuslistatyökalu – http://www.jaspersnetwork.org/plugins/servlet/documentRepository/displayDocumentDetails?documentId=441

Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa koskevat vertailuasiakirjat (BREF) ja niihin liittyvät päätelmät (BAT) direktiivin 2010/75/EU (teollisuuspäästödirektiivi) mukaisesti – https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference

Ympäristö ja ilmasto

EU-ympäristömerkin myöntämisperusteet: https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html

Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat EU:n kriteerit – https://ec.europa.eu/environment/gpp/eu_gpp_criteria_en.htm

Alakohtaiset viiteasiakirjat, jotka on laadittu organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) annetun asetuksen (EY) N:o 1221/2009 46 artiklan 1 kohdan mukaisesti – https://ec.europa.eu/environment/emas/emas_publications/sectoral_reference_documents_en.htm

Sosiaalinen

Euroopan komissio, (2021), InvestEU Programme: Guidance on social sustainability proofing of investment and financing operations

https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8380&furtherPubs=yes

Taloudellisten vaikutusten arviointi

Resurssit

Boardmand, A. E., Greenberg, D. H, Vining, A. R. ja Weimer, D. L. (2018), Cost-Benefit Analysis, Concept and Practice, 5. painos, Cambridge University Press.

CEDEX. (2010), Economic evaluation of transport projects – Guidelines. https://www.evaluaciondeproyectos.es/EnWeb/Results/Manual/PDF/EnManual.pdf

De Rus, G. (2010), Introduction to cost-benefit analysis: looking for reasonable shortcuts. Edward Elgar Publishing.

Liikenteen ja liikkumisen pääosasto. (2019), Handbook on the external costs of transport. https://ec.europa.eu/transport/themes/sustainable/internalisation-transport-external-costs_en

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (2019), Methodology for the economic assessment of EBRD projects with high greenhouse gas emissions. Technical note. https://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/methodology-for-the-economic-assessment-of-ebrd-projects-with-high-greenhouse-gasemissions.html

Euroopan komissio, (2014), Guide to Cost-Benefit Analysis of Investment Projects. https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/cba_guide.pdf

Euroopan komissio (tulossa 2021), Economic Appraisal Vademecum

Euroopan investointipankki (2013), The Economic Appraisal of Investment Projects at the EIB. https://www.eib.org/attachments/thematic/economic_appraisal_of_investment_projects_en.pdf

Florio, M. (2014), Applied welfare economics: Cost-benefit analysis of projects and policies. Routledge.

Laird, J. J., & Venables, A. J. (2017), Transport investment and economic performance: A framework for project appraisal. Transport Policy, 56, 1-11.

Markandya, A. (2016), Cost benefit analysis and the environment: How to best cover impacts on biodiversity and ecosystem services, OECD Environment Working Papers, No. 101, OECD Publishing, Paris.’ https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/5jm2f6w8b25l-en.pdf?expires=1604056519&id=id&accname=guest&checksum=41F76E5FE73B4454CBB4C8ACED91173A

Pohjoismaiden Investointipankki (2012), Sustainability Policy and Guidelines. https://www.nib.int/filebank/a/1332328414/506da9436eb1c0d4ec17b8b5a929d820/56-Sustainability_Policy_Guidelines-2012.pdf

OECD (2018), Cost-Benefit Analysis and the Environment: Further Developments and Policy Use, OECD Publishing, Pariisi. https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/9789264085169-en.pdf?expires=1604056484&id=id&accname=ocid194786&checksum=3E0F811740359FD0A586F82414D62EBD

Kapasiteetin kehittämisresurssit

Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto – JASPERS CBA forum on transport sectors (2015)

Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto – JASPERS CBA forum on Research, Development and Innovation infrastructure (2016)

Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto – JASPERS CBA forum on Environment sectors (2017)

Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto – JASPERS CBA forum on Energy sector (2018)

Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto – JASPERS CBA forum on the Broadband sector (2019)

Muut resurssit

1.   Maailmanpankkiryhmän ympäristö-, terveys- ja turvallisuussuuntaviivat

https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/topics_ext_content/ifc_external_corporate_site/sustainability-at-ifc/policies-standards/ehs-guidelines/ehsguidelines

Yleiset ympäristöä, terveyttä ja turvallisuutta koskevat suuntaviivat – https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/29f5137d-6e17-4660-b1f9-02bf561935e5/Final%2B-%2BGeneral%2BEHS%2BGuidelines.pdf?MOD=AJPERES&CVID=jOWim3p

Yleisissä ympäristöä, terveyttä ja turvallisuutta koskevissa suuntaviivoissa on tietoja seuraavista:

| — | Ympäristö |
| --- | --- |

—

Ympäristö

| — | Työterveys ja -turvallisuus |
| --- | --- |

—

Työterveys ja -turvallisuus

| — | Kansanterveys ja yleinen turvallisuus |
| --- | --- |

—

Kansanterveys ja yleinen turvallisuus

| — | Rakentaminen ja purkaminen |
| --- | --- |

—

Rakentaminen ja purkaminen

| — | Viitteet ja muut lähteet. |
| --- | --- |

—

Viitteet ja muut lähteet.

Teollisuussektorin suuntaviivat:

https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/topics_ext_content/ifc_external_corporate_site/sustainability-at-ifc/policies-standards/ehs-guidelines/ehsguidelines

https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/topics_ext_content/ifc_external_corporate_site/sustainability-at-ifc/publications/publications_gpn_ehshydropwer

2.   EIP:n resurssit

https://www.eib.org/en/publications/environmental-and-social-standards

https://www.eib.org/en/publications/guidance-note-on-indegenous-and-local-community

https://www.eib.org/en/publications/environmental-climate-and-social-guidelines-on-hydropower-development

https://www.eib.org/en/publications/the-eib-in-the-circular-economy-guide

https://www.eib.org/attachments/thematic/climate_solutions_en.pdf

https://www.eib.org/en/publications/guidance-note-on-biodiversity-and-ecosystems

https://www.eib.org/en/publications/the-eib-group-climate-bank-roadmap.htm

3.   EBRD:n resurssit

https://www.ebrd.com/key-sustainability-downloads.html

https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-and-social-policy/implementation.html

4.   Välitetty rahoitus

https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-emanual-information.html

https://firstforsustainability.org/

5.   Muita hyödyllisiä resursseja

| — | Komission ohjeistus ekosysteemien ja niiden tarjoamien palvelujen huomioon ottamisesta päätöksenteossa; |
| --- | --- |

—

Komission ohjeistus ekosysteemien ja niiden tarjoamien palvelujen huomioon ottamisesta päätöksenteossa;

| — | OECD laati esityksen biologista monimuotoisuutta haittaavista tuista, ja äskettäisessä OECD:n raportissa G7-maille on yleistä lisätietoa biologisen monimuotoisuuden rahoittamisesta; raportissa on arvioita biologiselle monimuotoisuudelle haitallisista tuista globaalilla tasolla ja keskeisiä suosituksia; |
| --- | --- |

—

OECD laati esityksen biologista monimuotoisuutta haittaavista tuista, ja äskettäisessä OECD:n raportissa G7-maille on yleistä lisätietoa biologisen monimuotoisuuden rahoittamisesta; raportissa on arvioita biologiselle monimuotoisuudelle haitallisista tuista globaalilla tasolla ja keskeisiä suosituksia;

| — | OECD:n raportti ympäristölle haitallisista tuista vuodelta 2005 |
| --- | --- |

—

OECD:n raportti ympäristölle haitallisista tuista vuodelta 2005

| — | Ranskan raportti biologista monimuotoisuutta haittaavista julkisista tuista; |
| --- | --- |

—

Ranskan raportti biologista monimuotoisuutta haittaavista julkisista tuista;

| — | Päiväntasaajan periaatteet: https://equator-principles.com/best-practice-resources/ |
| --- | --- |

—

Päiväntasaajan periaatteet: https://equator-principles.com/best-practice-resources/

| — | YK:n ympäristöohjelman opas pankkitoiminnalle ja kestävälle kehitykselle: https://www.unepfi.org/wordpress/wp-content/uploads/2017/06/CONSOLIDATED-BANKING-GUIDE-MAY-17-WEB.pdf |
| --- | --- |

—

YK:n ympäristöohjelman opas pankkitoiminnalle ja kestävälle kehitykselle: https://www.unepfi.org/wordpress/wp-content/uploads/2017/06/CONSOLIDATED-BANKING-GUIDE-MAY-17-WEB.pdf

| — | YK:n ympäristöohjelman rahoitusaloite – Vastuullisen pankkitoiminnan periaatteet: https://www.unepfi.org/banking/bankingprinciples/ |
| --- | --- |

—

YK:n ympäristöohjelman rahoitusaloite – Vastuullisen pankkitoiminnan periaatteet: https://www.unepfi.org/banking/bankingprinciples/

| — | https://www.unpri.org/pri/about-the-pri |
| --- | --- |

—

https://www.unpri.org/pri/about-the-pri

---

LIITE 5

Sanasto

Seuraavat määritelmät on tarkoitettu käytettäviksi ainoastaan InvestEU-ohjelman yhteydessä, ja ne on annettu tässä selvyyden vuoksi ja viittauksen helpottamiseksi. Ne eivät korvaa virallisia määritelmiä. Jotkin määritelmät ovat julkaisusta ”Guidance on the climate proofing of infrastructure 2021-2027”, ja ne on johdettu IPCC:n sanastosta (1)
  tai niiden alkuperä on muutoin ilmoitettu:

Sopeutuminen: Ihmisten järjestelmissä sopeutuminen todelliseen tai odotettuun ilmastoon ja sen vaikutuksiin haittojen lieventämiseksi tai hyötymismahdollisuuksien käyttämiseksi. Luonnonjärjestelmissä sopeutuminen todelliseen ilmastoon ja sen vaikutuksiin; ihmisten toimet voivat helpottaa sopeutumista odotettuun ilmastoon ja sen vaikutuksiin.

Sopeutumiskeinot: Sopeutumiskyvyn parantamiseksi saatavilla olevat tarkoituksenmukaiset strategiat ja toimet. Tähän sisältyy lukuisia toimenpiteitä, jotka voidaan luokitella rakenteellisiksi, institutionaalisiksi, ekologisiksi tai toiminnallisiksi.

Sopeutumiskyky: Järjestelmien, instituutioiden, ihmisten ja muiden organismien kyky sopeutua mahdolliseen tuhoon, hyödyntää mahdollisuuksia tai reagoida seurauksiin.

Ilmastonmuutos: Ilmastonmuutoksella tarkoitetaan ilmaston tilassa tapahtuvaa muutosta, joka voidaan määritellä (esimerkiksi tilastollisin testein) sen ominaisuuksien keskiarvossa ja/tai vaihtelussa tapahtuvien muutosten perusteella ja joka jatkuu pitkään, tyypillisesti vuosikymmenien ajan tai pitempään. Ilmastonmuutos voi johtua luonnollisista sisäisistä prosesseista tai ulkoisista tekijöistä, kuten aurinkosyklien vaihtelusta, tulivuorenpurkauksista ja ihmisen toiminnan aiheuttamista pysyvistä muutoksista ilmakehän koostumuksessa tai maankäytössä. Huomaa, että ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen 1 artiklassa ilmastonmuutos määritellään seuraavasti: ”sellainen muutos ilmastossa, joka aiheutuu maapallon ilmakehän koostumusta suoraan tai välillisesti muuttavasta ihmisen toiminnasta ja joka ylittää ilmaston luonnollisen vaihtelun vertailukelpoisten ajanjaksojen kuluessa”. Siten puitesopimuksessa ilmakehän koostumusta muuttavasta ihmisen toiminnasta aiheutuva ilmastonmuutos erotellaan ilmaston luonnollisesta vaihtelusta.

Ilmaston ääri-ilmiöt (äärimmäiset sääilmiöt tai ilmasto-olot): Sään tai ilmaston vaihtelun arvo, joka ylittää (tai alittaa) kyseisen muuttujan raja-arvon seurattujen arvojen vaihteluvälin ylä- tai alapäässä. Selvyyden vuoksi sekä äärimmäisistä sääilmiöistä että äärimmäisistä ilmasto-oloista käytetään yhteisnimitystä ”ilmaston ääri-ilmiöt”.

Ilmastoneutraalius: Tila, jossa ihmisen toiminnasta ei aiheudu nettovaikutuksia ilmastojärjestelmään. Tällaisen tilan saavuttaminen edellyttää jäännöspäästöjen tasapainottamista (hiilidioksidi)päästöjen poistamisella sekä sellaisten ihmisen toiminnasta aiheutuvien alueellisten tai paikallisten biogeofysikaalisten vaikutusten huomioon ottamista, jotka vaikuttavat esimerkiksi maanpinnan heijastavuuteen tai paikalliseen ilmastoon.

Ilmastoprojektio: Ilmastoprojektio on ilmastojärjestelmän simuloitu reaktio tulevien kasvihuonekaasu- ja aerosolipäästöjen tai -pitoisuuksien skenaarioon. Se laaditaan yleensä käyttämällä ilmastomalleja. Ilmastoprojektiot eroavat ilmastoennusteista siinä, että ne ovat riippuvaisia käytetystä päästö-/pitoisuus-/säteilypakoteskenaariosta, jotka puolestaan perustuvat olettamuksiin esimerkiksi tulevasta sosioekonomisesta ja teknologisesta kehityksestä, joka saattaa toteutua tai sitten ei.

Ympäristövaikutusten arviointi (YVA): YVA-arviointiprosessi, joka on toteutettu tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 2011/92/EU, muutettu direktiivillä 2014/52/EU, mukaisesti. YVA-prosessin päävaiheet ovat YVA-raportin valmistelu, kuulemisten toteuttaminen viranomaisten ja asiaankuuluvan yleisön kanssa, päätöksenteko ja päätöksestä ilmoittaminen.

Ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten hallintajärjestelmä (2)
  : Politiikat, prosessit ja käytännöt, joiden avulla voidaan asianmukaisesti tunnistaa, arvioida, hallita ja valvoa organisaation liiketoimintaan tai välitetyn rahoituksen tapauksessa kohteena olevaan hankkeeseen tai toimiin liittyviä ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisia riskejä sekä vaikutuksia.

Altistuminen (3)
  : Koskee sellaisilla alueilla olevia ihmisiä, elinkeinoja, ympäristöpalveluja ja -resursseja, infrastruktuureja tai taloudellista, sosiaalista tai kulttuuriomaisuutta, joihin voi kohdistua haittavaikutuksia.

Rahoituksen lopullinen saaja: Oikeushenkilö tai luonnollinen henkilö, joka hyötyy toteutuskumppanin kanavoimasta InvestEU-rahoitustuesta, myös rahoituksenvälittäjien kautta, kyseiselle InvestEU-rahoitustuotteelle määritettyjen ehtojen mukaisesti.

Rahoitus- ja investointitoimet: Toimet, joilla tarjotaan suoraa tai epäsuoraa rahoitusta rahoituksen lopullisille saajille rahoitustuotteiden kautta ja InvestEU-asetuksen 15 artiklassa lueteltujen rahoitustyyppien muodossa, jotka toteutuskumppani toteuttaa omissa nimissään, joita tarjotaan toteutuskumppanin sisäisten sääntöjen, periaatteiden ja menettelyjen mukaisesti ja jotka kirjataan toteutuskumppanin omiin tilinpäätöksiin tai tarvittaessa ilmoitetaan tilinpäätösten liitetiedoissa. Vastaa InvestEU-rahoitusta.

InvestEU-seulonta: InvestEU-asetuksessa edellytettävä prosessi, jolla tunnistetaan hankkeen mahdolliset vaikutukset mihin tahansa mainituista kolmesta ulottuvuudesta. InvestEU-seulonnassa tehdään yleisarviointi kestävyysnäkökohtiin liittyvistä ennakkotiedoista. Seulonnan tekee toteutuskumppani tai rahoituksenvälittäjä (tilanteen mukaan) rahoituksen lopullisen saajan toimittamien tietojen perusteella.

InvestEU-seulontaa ei pidä sekoittaa YVA-direktiiviin sisältyvään, asiaan liittyvien toimivaltaisten viranomaisten tekemään selvitykseen.

InvestEU-kestävyysarviointi: Menetelmä, jolla arvioidaan ehdotetun hankkeen kestävyyttä ja raportoidaan siitä. Arvioinnissa tarkastellaan sekä määrällisesti että laadullisesti hankkeiden todennäköisiä vaikutuksia ympäristöönsä (kuten positiivisia ja/tai negatiivisia ilmasto-, ympäristö- ja/tai sosiaalisia vaikutuksia), mutta myös hankkeen ilmastoa, ympäristöä ja sosiaalisia olosuhteita muuttavia vaikutuksia (kuten hankkeen vaikutuksia, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen aiheuttamille riskeille altistumiseen tai resurssien saatavuuteen).

Hanke: Investointi aineelliseen omaisuuteen ja/tai toimintaan, jolla on selkeästi määritelty laajuus ja tavoitteet, kuten infrastruktuuriin, laitteiden, koneiden tai muun käyttöomaisuuden hankintaan, teknologian kehittämiseen, tiettyyn tutkimukseen ja innovaatiotoimintaan tai energiatehokkuuden parantamiseen.

Hankkeen toteuttaja: Rahoitussopimuksen lainaaja, hankkeen käynnistävä oikeushenkilö.

Jäännösvaikutus: Haittavaikutus, joka pysyy vielä senkin jälkeen, kun lieventämistoimenpiteet on otettu käyttöön.

Riski: Haitallisten seurausten mahdollisuus, jossa jokin arvokas kohde on vaarassa ja lopputuloksen ilmeneminen ja vakavuusaste ovat epävarmoja. Ilmastovaikutusten arvioinnissa riskillä viitataan usein mahdollisuuteen ilmastoon liittyvän vaaratekijän haitallisista seurauksista, tai tällaiseen vaaratekijään liittyvistä sopeutumis- tai lieventämistoimenpiteistä, jotka kohdistuvat elämään, elinkeinoihin, terveyteen ja hyvinvointiin, ekosysteemeihin ja lajeihin, taloudellisiin, sosiaalisiin ja kulttuurillisiin tekijöihin, palveluihin (ekosysteemipalvelut mukaan lukien) ja infrastruktuuriin. Riski muodostuu (vaikutukselle altistuvan järjestelmän) haavoittuvuuden, (vaaralle) altistumisen keston ja (ilmastoon liittyvän) vaaratekijän ja sen ilmenemisen todennäköisyyden yhdistelmästä.

Riskinarviointi: Riskien laadullinen ja/tai määrällinen tieteellinen arviointi.

Riskienhallinta: Suunnitelmat, toimenpiteet, strategiat tai politiikat riskien todennäköisyyden ja/tai seurauksien pienentämiseksi tai seurauksiin vastaamiseksi.

Herkkyys (4)
  : Se, missä määrin ilmaston vaihtelu tai muutos vaikuttaa järjestelmään, joko haitallisesti tai hyödyllisesti. Vaikutus voi olla suora (kuten viljelysatojen muutos lämpötilan keskiarvon, vaihteluvälin tai vaihtelevuuden muutoksen seurauksena) tai epäsuora (kuten vahingot, joita merenpinnan nousun aiheuttamien rannikkotulvien yleistyminen aiheuttaa).

Strateginen ympäristöarviointi: Direktiivin 2001/42/EY mukaisesti toteutettu ympäristöarviointi, jossa tarkastellaan tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien vaikutuksia ympäristöön. Ympäristövaikutusten arvioinnin päävaiheita ovat YVA-raportin laatiminen, julkistaminen ja neuvotteleminen/kuuleminen sekä päätöksenteko.

Kaupunkien selviytymiskyky: Kaupunkiympäristön ja sen asukkaiden mitattavissa oleva kyky jatkaa toimintaansa kriisitilanteissa, sopeutua positiivisesti ja siirtyä kestäviin toimintatapoihin.

Haavoittuvuus [IPCC AR4 (5)]: Se, missä määrin järjestelmä altistuu ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille, kuten ilmaston vaihtelulle ja ääri-ilmiöille, eikä pysty selviytymään niistä. Haavoittuvuus tarkoittaa ilmastonmuutoksen luonteen, voimakkuuden ja vakavuusasteen funktiota sekä vaihtelua, jolle järjestelmä altistuu, järjestelmän herkkyyttä ja sopeutumiskykyä.

Haavoittuvuus [IPCC AR5 (6)]: Alttius tai vastustuskyky haittavaikutuksille. Haavoittuvuus käsittää erilaisia käsitteitä ja elementtejä, kuten herkkyyden tai alttiuden haitoille ja selviytymis- ja sopeutumiskyvyn puutteen.

Haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät: Yksilöt tai ryhmät, jotka ovat haavoittuvassa asemassa, syrjäytyneitä, järjestelmällisesti syrjittyjä tai poissuljettuja sosioekonomisten ominaisuuksiensa vuoksi. Näitä ominaisuuksia ovat muun muassa sukupuoli, sukupuolinen suuntautuminen, sukupuoli-identiteetti, etninen tausta, kasti, alkuperäkansaan kuuluminen, sosiaalinen alkuperä, ikä, vammaisuus, uskonto tai vakaumus, poliittinen tai muu mielipide, aktivismi, jäsenyys ammattiyhdistyksessä tai muussa työntekijäjärjestössä, kansallisuus, kieli, siviilisääty, perheasema, koulutus ja/tai lukutaito, terveydentila, maahanmuuttajan/pakolaisen asema, vähemmistöön kuuluminen tai taloudellinen asema (toimeentulon ja palvelujen saatavuuden osalta).

---

(1)  IPCC:n sanasto erityisraportissa Global warming of 1,5 °C: https://www.ipcc.ch/report/sr15/glossary/

(2)  https://firstforsustainability.org/risk-management/managing-environmental-and-social-risk-2_2/managing-environmental-and-social-risk-2_2_2/what-is-an-esms/

(3)  IPCC:n SREX-sanasto: https://archive.ipcc.ch/pdf/special-reports/srex/SREX-Annex_Glossary.pdf

(4)  IPCC:n AR4-sanasto WG2: https://archive.ipcc.ch/pdf/glossary/ar4-wg2.pdf

(5)  IPCC:n neljäs ilmastonmuutosta koskeva arviointiraportti 2007: Vaikutukset, sopeutuminen ja haavoittuvuus, liite I: Sanasto, https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/ar4-wg2-app-1.pdf

(6)  IPCC:n viides arviointiraportti, yhteenvetoraportti (SYR), liite II: Sanasto, https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2019/01/SYRAR5-Glossary_en.pdf

---

LIITE 6

Lisäohjeita välitettyä rahoitusta varten (luku 3)

Ympäristölainsäädännön noudattaminen – Yksinkertaistettu tarkistuslista 0 rahoituksenvälittäjille

| A.1 Tarkistetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (YVA-direktiivin) soveltaminen | Kyllä/Ei |
| --- | --- |
| A.1.1 Onko hanke lueteltu YVA-direktiivin liitteissä: | |
| — | YVA-direktiivin liitteessä I (siirtykää kysymykseen A.1.2) |

A.1 Tarkistetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/92/EU (YVA-direktiivin) soveltaminen

Kyllä/Ei

A.1.1 Onko hanke lueteltu YVA-direktiivin liitteissä:

—

| — | YVA-direktiivin liitteessä II (siirtykää kysymykseen A.1.3) |
| --- | --- |

—

A.1.2 Jos hanke on lueteltu YVA-direktiivin liitteessä I, vahvistakaa seuraavat:

| 1) | YVA-raportti on laadittu YVA-direktiivin 5 artiklan 1 kohdan ja liitteen IV mukaisesti |
| --- | --- |

1)

| 2) | YVA-prosessin päättävä toimivaltaisen viranomaisen päätös
   (1)
  (jos sellainen on ollut käytettävissä) on saatettu yleisön saataville. |
| --- | --- |

2)

A.1.3 Jos hanke on lueteltu YVA-direktiivin liitteessä II:

| 1) | Jos YVA-arviointi on tehty, vahvistakaa kohdassa A.1.2 luetellut seikat |
| --- | --- |

1)

| 2) | Jos YVA-arviointia ei ole tehty, vahvistakaa, että YVA-direktiivin 4 artiklan 5 kohdan b alakohdassa
   (2)
  vaadittu määritys (seulontapäätös) on saatettu yleisön saataville (jos sellainen on saatavilla). |
| --- | --- |

2)

A.2 Luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY (1) (luontodirektiivin) soveltaminen; arviointi vaikutuksista Natura 2000 -alueisiin

A.2.1 Onko toiminnolle toteutettu luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan
   (3)
  mukainen asianmukainen arviointi?

A.2.2 Jos vastaus kysymykseen A.2.1 on Kyllä, vahvistakaa, että seuraavat asiakirjat ovat saatavilla:

| 1) | asianmukainen arviointi toteutettu luontodirektiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

1)

| 2) | ympäristöasioiden pääosastoon toimitettu vakioilmoituslomake tietojen toimittamiseksi Euroopan komissiolle luontodirektiivin 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti tarpeen mukaan ja/tai; |
| --- | --- |

2)

| 3) | luontodirektiivin 6 artiklan 4 kohdan mukainen komission lausunto, jos hankkeilla on merkittäviä vaikutuksia ensisijaisesti suojeltaviin luontotyyppeihin ja/tai lajeihin, mutta ne on toteutettava yleisen edun kannalta pakottavista syistä, jotka eivät liity ihmisen terveyteen tai yleiseen turvallisuuteen tai ensisijaisen tärkeisiin suotuisiin ympäristövaikutuksiin. |
| --- | --- |

3)

A.2.3 Jos vastaus kysymykseen A.2.1 on Kyllä, vahvistakaa, että seuraavat asiakirjat ovat saatavilla:

| 1) | perustelu sille, miksi asianmukaista arviointia ei katsottu tarpeelliseksi (osana YVA-päätöksiä tai erillisenä asiakirjana); |
| --- | --- |

1)

Tietoja rahoituksenvälittäjien ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten hallintajärjestelmistä

On erittäin suositeltavaa, että rahoituksenvälittäjät kehittävät ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten hallintajärjestelmän, joka nojautuu kansainvälisesti tunnustettuihin standardeihin ja käytäntöihin ja on oikeasuhtainen siihen kestävyysriskien tasoon nähden, jolle laitos altistuu portfolionsa kautta.

Arvioidessaan rahoituksenvälittäjän kapasiteettia selviytyä ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisista vaikutuksista ja riskeistä toteutuskumppani voi tarkistaa esimerkiksi seuraavat seikat (4):

| — | Rahoituksenvälittäjällä on käytössä ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevat toimintapolitiikat ja menettelyt. |
| --- | --- |

—

Rahoituksenvälittäjällä on käytössä ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevat toimintapolitiikat ja menettelyt.

| — | Edellä mainittujen toimintapolitiikkojen ja menettelyjen toteuttamiseen on osoitettu riittävästi henkilöstöä ja rahallisia resursseja ja henkilöstöllä on riittävät kestävyysasioihin liittyvät taidot ja osaaminen. |
| --- | --- |

—

Edellä mainittujen toimintapolitiikkojen ja menettelyjen toteuttamiseen on osoitettu riittävästi henkilöstöä ja rahallisia resursseja ja henkilöstöllä on riittävät kestävyysasioihin liittyvät taidot ja osaaminen.

| — | Roolit ja vastuut on selkeästi määritelty ja ne ovat tiedossa organisaatiossa. Muut osastot, kuten laki- ja luottoriskiosasto, ovat tietoisia ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevista vaatimuksista. Parhaassa tapauksessa ympäristö- ja sosiaalisten riskien arviointi on sisällytetty yleiseen luottojen ja riskien hallintaprosessiin (suhteessa laitosta koskevaan kestävyysriskiin). |
| --- | --- |

—

Roolit ja vastuut on selkeästi määritelty ja ne ovat tiedossa organisaatiossa. Muut osastot, kuten laki- ja luottoriskiosasto, ovat tietoisia ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevista vaatimuksista. Parhaassa tapauksessa ympäristö- ja sosiaalisten riskien arviointi on sisällytetty yleiseen luottojen ja riskien hallintaprosessiin (suhteessa laitosta koskevaan kestävyysriskiin).

| — | Käytössä on asianmukaiset järjestelmät ja teknologiat ympäristö- ja sosiaalisten tekijöiden valvontaa ja due diligence -prosessia varten. |
| --- | --- |

—

Käytössä on asianmukaiset järjestelmät ja teknologiat ympäristö- ja sosiaalisten tekijöiden valvontaa ja due diligence -prosessia varten.

| — | Johto on mukana toiminnassa ja seuraa tuloksia aika ajoin. |
| --- | --- |

—

Johto on mukana toiminnassa ja seuraa tuloksia aika ajoin.

| — | Valvontamenettelyt ovat käytössä ja suorituskykyindikaattorit on määritetty. |
| --- | --- |

—

Valvontamenettelyt ovat käytössä ja suorituskykyindikaattorit on määritetty.

| — | Rahoituksenvälittäjän aiemmat saavutukset ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

—

Rahoituksenvälittäjän aiemmat saavutukset ympäristöön, yhteiskuntaan ja hyvään hallintotapaan liittyvissä asioissa.

Edellä olevia kohtia voidaan tarvittaessa täydentää toteutuskumppanin omilla asiaan liittyvillä standardeilla.

Lisätietoja ja -ohjeita löytyy jäljempänä olevista, yleisesti saatavilla olevista tiedoista:

https://firstforsustainability.org/risk-management/

https://www.ebrd.com/downloads/about/sustainability/14-env-social.pdf

https://www.eib.org/en/publications/environmental-and-social-standards.htm

Muita resursseja

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) Environmental and Social Risk Management Manual (E-Manual) -oppaassa on rahoituksenvälittäjille monipuolista materiaalia ja ohjeita ympäristö- ja sosiaalisten riskien hallintaan lainananto- ja investointitransaktioiden yhteydessä asiaan liittyvien EBRD:n suorituskykyvaatimusten mukaisesti – https://www.ebrd.com/who-we-are/our-values/environmental-emanual-information.html

| — | Ohjeet rahoituksenvälittäjille suorituskykyvaatimuksessa 2 mainittujen vaatimusten täyttämiseen (Työehdot ja -olot) |
| --- | --- |

—

Ohjeet rahoituksenvälittäjille suorituskykyvaatimuksessa 2 mainittujen vaatimusten täyttämiseen (Työehdot ja -olot)

| — | Ohjeet rahoituksenvälittäjille suorituskykyvaatimuksessa 4 mainittujen vaatimusten täyttämiseen (Terveys ja turvallisuus) |
| --- | --- |

—

Ohjeet rahoituksenvälittäjille suorituskykyvaatimuksessa 4 mainittujen vaatimusten täyttämiseen (Terveys ja turvallisuus)

| — | Työntekijöiden valitusmekanismeja koskevat periaatteet rahoituksenvälittäjille |
| --- | --- |

—

Työntekijöiden valitusmekanismeja koskevat periaatteet rahoituksenvälittäjille

| — | Ohjeistus – Johdanto ympäristö- ja sosiaalisiin riskeihin |
| --- | --- |

—

Ohjeistus – Johdanto ympäristö- ja sosiaalisiin riskeihin

| — | Rahoituksenvälittäjien ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten hallintajärjestelmä |
| --- | --- |

—

Rahoituksenvälittäjien ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten hallintajärjestelmä

| — | Ohjeistus – Tarkastuskäynnit ja rahoituksenvälittäjien tarkistuslista |
| --- | --- |

—

Ohjeistus – Tarkastuskäynnit ja rahoituksenvälittäjien tarkistuslista

| — | Ohjeistus – Lakisääteinen vaatimustenmukaisuustarkistus |
| --- | --- |

—

Ohjeistus – Lakisääteinen vaatimustenmukaisuustarkistus

| — | Ohjeistus – Ilmasto- ja yhteiskunnallisten asiantuntijoiden käyttäminen |
| --- | --- |

—

Ohjeistus – Ilmasto- ja yhteiskunnallisten asiantuntijoiden käyttäminen

---

(1)  Tämä voi olla muodoltaan perusteltu päätelmä (YVA-direktiivin 1 artiklan 2 kohdan g alakohdan iv luetelmakohta) tai hanketta koskeva lupa (YVA-direktiivin 1 artiklan 2 kohdan c alakohta).

(2)  4 artiklan 4 kohta YVA-direktiivin nojalla tehtyjen tarpeellisuusselvitysten osalta ennen direktiivin tarkistamista vuonna 2014.

(3)  Jos hankkeelle vaaditaan asianmukainen arviointi, arviointiraportti on yleensä erillinen osa YVA-raporttia ja toimivaltaisen viranomaisen päätös on osa YVA-prosessin päättävää päätöstä. Hankkeissa, joihin muutettua YVA-direktiiviä ei ole sovellettu, asianmukaisen arvioinnin raportti ja toimivaltaisen viranomaisen päätös voivat joissakin tapauksissa olla erillisinä asiakirjajoukkoina.

(4)  Joitakin tietoja on myös luvussa 3.

---