# Eiropas Savienības C 215I/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 215I |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 7. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 215I

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 7. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 215 I/01 | Komisijas Paziņojums – Papildinājums Pamatnostādnēm, kurās ir sīka informācija par dažādām izmaiņu kategorijām, par Komisijas 2008. gada 24. novembra Regulas (EK) Nr. 1234/2008 par izmaiņu izskatīšanu cilvēkiem paredzētu zāļu un veterināro zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos II, IIa, III un IV nodaļā izklāstīto procedūru norisi, kā arī par dokumentiem, kas iesniedzami saskaņā ar šīm procedūrām | 1 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 215 I/01

Komisijas Paziņojums – Papildinājums Pamatnostādnēm, kurās ir sīka informācija par dažādām izmaiņu kategorijām, par Komisijas 2008. gada 24. novembra Regulas (EK) Nr. 1234/2008 par izmaiņu izskatīšanu cilvēkiem paredzētu zāļu un veterināro zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos II, IIa, III un IV nodaļā izklāstīto procedūru norisi, kā arī par dokumentiem, kas iesniedzami saskaņā ar šīm procedūrām

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2021/C 215 I/02 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2021. gada 3. jūnijs), ar ko izveido to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstu, kuras aizsargātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787 un kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1753 2. pantu jāiesniedz kā pieteikumi uz starptautisko reģistrāciju | 3 |
| 2021/C 215 I/03 | Komisijas Lēmums (2021. gada 2. jūnijs), ar ko Ganas Republikai paziņo par iespējamību, ka tā varētu tikt noteikta par nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti | 6 |
| 2021/C 215 I/04 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2021. gada 2. jūnijs), ar ko izveido to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstu, kuras aizsargātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un kuras jāiesniedz kā pieteikumi uz starptautisko reģistrāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1753 2. pantu | 17 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2021/C 215 I/02

Komisijas Īstenošanas lēmums (2021. gada 3. jūnijs), ar ko izveido to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstu, kuras aizsargātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787 un kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1753 2. pantu jāiesniedz kā pieteikumi uz starptautisko reģistrāciju

3

2021/C 215 I/03

Komisijas Lēmums (2021. gada 2. jūnijs), ar ko Ganas Republikai paziņo par iespējamību, ka tā varētu tikt noteikta par nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti

6

2021/C 215 I/04

Komisijas Īstenošanas lēmums (2021. gada 2. jūnijs), ar ko izveido to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstu, kuras aizsargātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un kuras jāiesniedz kā pieteikumi uz starptautisko reģistrāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1753 2. pantu

17

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 7.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CI 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CI 215/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Papildinājums Pamatnostādnēm, kurās ir sīka informācija par dažādām izmaiņu kategorijām, par Komisijas 2008. gada 24. novembra Regulas (EK) Nr. 1234/2008 par izmaiņu izskatīšanu cilvēkiem paredzētu zāļu un veterināro zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos II, IIa, III un IV nodaļā izklāstīto procedūru norisi, kā arī par dokumentiem, kas iesniedzami saskaņā ar šīm procedūrām

(2021/C 215 I/01)

Ņemot vērā Komisijas 2021. gada 24. marta Deleģēto regulu (ES) 2021/756, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1234/2008 par izmaiņu izskatīšanu cilvēkiem paredzētu zāļu un veterināro zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos (1), Pamatnostādnēs, kurās ir sīka informācija par dažādām izmaiņu kategorijām, par Komisijas 2008. gada 24. novembra Regulas (EK) Nr. 1234/2008 par izmaiņu izskatīšanu cilvēkiem paredzētu zāļu un veterināro zāļu tirdzniecības atļauju nosacījumos II, IIa, III un IV nodaļā izklāstīto procedūru norisi, kā arī par dokumentiem, kas iesniedzami saskaņā ar šīm procedūrām (2013/C 223/01), iekļauj turpmāk norādītās iedaļas.

2.   NORĀDĪJUMI PAR IZMAIŅU IZSKATĪŠANAS PROCEDŪRU

2.5.a   Cilvēka koronavīrusa vakcīnas

Šie norādījumi attiecas uz Izmaiņu regulas 21. panta un I un II pielikuma piemērošanu. Tā ļauj atjaunināt atļauto cilvēka koronavīrusa vakcīnu aktīvo vielu.

Šādas izmaiņas ietver serotipa, celma, antigēna vai kodējošās sekvences vai serotipu, celmu, antigēnu vai kodējošo sekvenču kombināciju aizstāšanu vai pievienošanu ar nosacījumu, ka tiek saglabāta līdzīga vakcīnas tehnoloģiskā platforma. Šādas izmaiņas klasificē kā II tipa izmaiņas, un tās attiecas uz visām cilvēka koronavīrusa vakcīnām.

Pasaules Veselības organizācijas vai Savienības pienācīgi atzītā pandēmijas situācijā tiks ievērots ar kompetentajām iestādēm saskaņots paātrināts grafiks. Kompetentās iestādes vakcīnu novērtēšanas gaitā var pieprasīt papildu datus, lai pieņemtu lēmumu.

Tirdzniecības atļaujas turētājiem tiek ieteikts šādu izmaiņu iesniegšanu iepriekš apspriest ar Aģentūru vai attiecīgā gadījumā ar atsauces dalībvalsti vai valsts kompetento iestādi, lai apsvērtu aktīvās vielas izmaiņu piemērotību, ņemot vērā epidemioloģisko situāciju, steidzamību un vakcinācijas kampaņas.

Jebkurām citām izmaiņām attiecībā uz cilvēka koronavīrusa vakcīnām piemēro šo pamatnostādņu citās iedaļās paredzētās izmaiņu izskatīšanas procedūras. Pieteikumu, kas noformēts atbilstīgi ES KTD paraugā izmantotajiem virsrakstiem un numerācijai, iesniedz, iekļaujot šādu informāciju:

| — | pavadvēstule; |
| --- | --- |

—

pavadvēstule;

| — | 1. modulis, tostarp aizpildīta ES pieteikuma veidlapa (publicēta dokumentā “Paziņojums pieteikuma iesniedzējiem”) kopā ar pārskatu par izmaiņām, kuras veiktas visos moduļos, lai iekļautu serotipa, celma, antigēna vai kodējošās sekvences vai to kombinācijas aizstāšanu vai papildināšanu, un pārskatīta zāļu informācija, kas sniegta atbilstošā formātā; |
| --- | --- |

—

1. modulis, tostarp aizpildīta ES pieteikuma veidlapa (publicēta dokumentā “Paziņojums pieteikuma iesniedzējiem”) kopā ar pārskatu par izmaiņām, kuras veiktas visos moduļos, lai iekļautu serotipa, celma, antigēna vai kodējošās sekvences vai to kombinācijas aizstāšanu vai papildināšanu, un pārskatīta zāļu informācija, kas sniegta atbilstošā formātā;

| — | attiecīgie kvalitātes pārskatu, neklīniskās un klīniskās izpētes pārskatu atjauninājumi vai papildinājumi; |
| --- | --- |

—

attiecīgie kvalitātes pārskatu, neklīniskās un klīniskās izpētes pārskatu atjauninājumi vai papildinājumi;

| — | papildu dati par ierosinātajām izmaiņām. Tirdzniecības atļaujas turētājam 3. moduļa struktūra būtu iepriekš jāapspriež ar kompetento iestādi. |
| --- | --- |

—

papildu dati par ierosinātajām izmaiņām. Tirdzniecības atļaujas turētājam 3. moduļa struktūra būtu iepriekš jāapspriež ar kompetento iestādi.

Ir iespējama dažādu vakcīnas versiju (piem., dažādi serotipi, celmi, antigēni vai kodējošās sekvences vai serotipu, celmu, antigēnu vai kodējošo sekvenču kombinācija) līdzāspastāvēšana ar vienu un to pašu tirdzniecības atļauju. Lai atšķirtu lietošanas pamācības dažādām vakcīnas versijām, jābūt atsevišķai produkta informācijai par katru serotipa, celma, antigēna vai kodējošās sekvences vai to kombinācijas versiju. Zināms, ka tādējādi var rasties dažādi starptautiski nepatentēti nosaukumi.

Turklāt, lai nodrošinātu pienācīgu diferenciāciju, kas var palīdzēt veselības aprūpes speciālistiem parakstīt un/vai pacientiem izvēlēties atbilstošu vakcīnas versiju, un lai atvieglotu izsekojamību, tirdzniecības atļaujas turētājiem būtu jāierosina apzīmētāji/saīsinājumi kā izdomātā nosaukuma daļa un diferenciācijas arī dažādu vakcīnas versiju iepakojumā.

Apzīmētājus vai saīsinājumus izņēmuma kārtā pēc vajadzības var likt tulkot. Dažādu versiju nosaukumi būtu iepriekš jāapspriež ar kompetento iestādi. Centralizēti atļautās vakcīnas būtu jāpieņem Aģentūrai.

Attiecībā uz pieteikumiem par cilvēka koronavīrusa vakcīnu atjaunināšanu centralizētajā procedūrā attiecīgā maksa par izmaiņām, kas noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 297/95, jāveic saskaņā ar Aģentūras finanšu procedūrām.

Attiecībā uz pieteikumiem cilvēka koronavīrusa vakcīnu atjaunināšanai savstarpējās atzīšanas procedūrā atsauces dalībvalstij būtu jāsaņem arī nosūtīšanas datumu saraksts. Šajā sarakstā jānorāda procedūras numurs, datumi, kuros pieteikumi nosūtīti katrai attiecīgajai dalībvalstij, un apstiprinājums, ka attiecīgās maksas ir samaksātas, kā to pieprasa attiecīgās kompetentās iestādes.

4.   PIELIKUMS

| B.   KVALITĀTES IZMAIŅAS |
| --- |

B.   KVALITĀTES IZMAIŅAS

B.I.   Aktīvā Viela

B.I.a)   Ražošana

| B.I.a.6. Izmaiņas, kas saistītas ar cilvēka koronavīrusa vakcīnas aktīvās vielas maiņu | Izpildāmie nosacījumi | Iesniedzamā dokumentācija | Procedūras veids |
| --- | --- | --- | --- |
| | a) | Cilvēka koronavīrusa vakcīnas serotipa, celma, antigēna vai kodējošās sekvences vai serotipu, celmu, antigēnu vai kodējošo sekvenču kombinācijas aizstāšana vai papildināšana | | | II |

B.I.a.6. Izmaiņas, kas saistītas ar cilvēka koronavīrusa vakcīnas aktīvās vielas maiņu

Izpildāmie nosacījumi

Iesniedzamā dokumentācija

Procedūras veids

a)

Cilvēka koronavīrusa vakcīnas serotipa, celma, antigēna vai kodējošās sekvences vai serotipu, celmu, antigēnu vai kodējošo sekvenču kombinācijas aizstāšana vai papildināšana

II

---

(1)  OV L 162, 10.5.2021., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 7.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CI 215/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CI 215/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2021. gada 3. jūnijs),

ar ko izveido to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstu, kuras aizsargātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/787 un kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1753 2. pantu jāiesniedz kā pieteikumi uz starptautisko reģistrāciju

(2021/C 215 I/02)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1753 (2019. gada 23. oktobris) par Savienības rīcību pēc tās pievienošanās Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (1) un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas akts (2) (“Ženēvas akts”) ir starptautisks nolīgums, saskaņā ar kuru līgumslēdzējas puses ievieš cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu savstarpējas aizsardzības sistēmu. |
| --- | --- |

(1)

Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas akts (2) (“Ženēvas akts”) ir starptautisks nolīgums, saskaņā ar kuru līgumslēdzējas puses ievieš cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu savstarpējas aizsardzības sistēmu.

| (2) | Pēc Padomes Lēmuma (ES) 2019/1754 (3) par Savienības pievienošanos Ženēvas aktam Savienība 2019. gada 26. novembrī deponēja Ženēvas akta pievienošanās instrumentu. 2020. gada 26. februārī Savienība pievienojās Ženēvas aktam. Tā kā Savienība bija piektā līgumslēdzēja puse, kas pievienojās Ženēvas aktam, Ženēvas akts stājās spēkā tajā pašā dienā saskaņā ar Ženēvas akta 29. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Padomes Lēmuma (ES) 2019/1754 (3) par Savienības pievienošanos Ženēvas aktam Savienība 2019. gada 26. novembrī deponēja Ženēvas akta pievienošanās instrumentu. 2020. gada 26. februārī Savienība pievienojās Ženēvas aktam. Tā kā Savienība bija piektā līgumslēdzēja puse, kas pievienojās Ženēvas aktam, Ženēvas akts stājās spēkā tajā pašā dienā saskaņā ar Ženēvas akta 29. panta 2. punktu.

| (3) | Saskaņā ar Ženēvas akta 5. panta 1. un 2. punktu katras Ženēvas akta līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes var iesniegt pieteikumus uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes starptautisko reģistrāciju Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas Starptautiskajā birojā, kas to reģistrē Starptautiskajā reģistrā. Saskaņā ar Ženēvas akta 9. pantu pārējās līgumslēdzējas puses pēc īpašas pārbaudes procedūras un šīs procedūras gaismā var izlemt, vai šo cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi aizsargāt savā teritorijā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Ženēvas akta 5. panta 1. un 2. punktu katras Ženēvas akta līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes var iesniegt pieteikumus uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes starptautisko reģistrāciju Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas Starptautiskajā birojā, kas to reģistrē Starptautiskajā reģistrā. Saskaņā ar Ženēvas akta 9. pantu pārējās līgumslēdzējas puses pēc īpašas pārbaudes procedūras un šīs procedūras gaismā var izlemt, vai šo cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi aizsargāt savā teritorijā.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 1. panta 2. punktu minētajā regulā un saskaņā ar to pieņemtajos aktos termins “ģeogrāfiskās izcelsmes norādes” aptver ģeogrāfiskās izcelsmes norādes Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/787 (4) nozīmē. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 1. panta 2. punktu minētajā regulā un saskaņā ar to pieņemtajos aktos termins “ģeogrāfiskās izcelsmes norādes” aptver ģeogrāfiskās izcelsmes norādes Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/787 (4) nozīmē.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 2. panta 1. punktu Komisija kā Savienības kompetentā iestāde ir pilnvarota pēc Savienības pievienošanās Ženēvas aktam un pēc tam – regulāri – iesniegt Starptautiskajam birojam pieteikumus uz Savienības cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautisko reģistrāciju. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 2. panta 1. punktu Komisija kā Savienības kompetentā iestāde ir pilnvarota pēc Savienības pievienošanās Ženēvas aktam un pēc tam – regulāri – iesniegt Starptautiskajam birojam pieteikumus uz Savienības cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautisko reģistrāciju.

| (6) | Laikā no 2020. gada septembra līdz decembrim dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 2. panta 2. punktu Komisijai nosūtīja 12 lūgumus reģistrēt Starptautiskajā reģistrā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuru izcelsme ir to teritorijā un kuras ir aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/787. |
| --- | --- |

(6)

Laikā no 2020. gada septembra līdz decembrim dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 2. panta 2. punktu Komisijai nosūtīja 12 lūgumus reģistrēt Starptautiskajā reģistrā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuru izcelsme ir to teritorijā un kuras ir aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/787.

| (7) | Nosaukumi, kuri aizsargāti saskaņā ar Regulu (ES) 2019/787 kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, būtu jāiesniedz kā pieteikumi uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju Starptautiskajā reģistrā. |
| --- | --- |

(7)

Nosaukumi, kuri aizsargāti saskaņā ar Regulu (ES) 2019/787 kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, būtu jāiesniedz kā pieteikumi uz ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju Starptautiskajā reģistrā.

| (8) | Tāpēc, pamatojoties uz minētajiem dalībvalstu lūgumiem, lai Komisija iesniedz pieteikumus uz tādu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautisko reģistrāciju, kuru izcelsme ir to teritorijā un kuras Savienībā ir aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/787, būtu jāizveido ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc, pamatojoties uz minētajiem dalībvalstu lūgumiem, lai Komisija iesniedz pieteikumus uz tādu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautisko reģistrāciju, kuru izcelsme ir to teritorijā un kuras Savienībā ir aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/787, būtu jāizveido ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Stipro alkoholisko dzērienu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Stipro alkoholisko dzērienu komitejas atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Šā lēmuma pielikumā ir noteikts to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts, kuras aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/787 un kuras Komisijai jāiesniedz kā pieteikumi uz starptautisko reģistrāciju.

Briselē, 2021. gada 3. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  OV L 271, 24.10.2019., 1. lpp.

1

(2)  OV L 271, 24.10.2019., 15. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2019/1754 (2019. gada 7. oktobris) par Eiropas Savienības pievienošanos Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (OV L 271, 24.10.2019., 12. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/787 (2019. gada 17. aprīlis) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008 (OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

To ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts,
  kuras Savienībā aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/787 (ģeogrāfiskās izcelsmes norādes) un
  kuras saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 2. pantu jāiesniedz kā pieteikumi uz starptautisko reģistrāciju

Grieķija

| — | Τσικουδιά/Tsikoudia/Τσίπουρο/Tsipouro (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Τσικουδιά/Tsikoudia/Τσίπουρο/Tsipouro (ĢIN)

Spānija

| — | Brandy de Jerez (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Brandy de Jerez (ĢIN)

| — | Brandy del Penedés (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Brandy del Penedés (ĢIN)

| — | Chinchón (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Chinchón (ĢIN)

| — | Gin de Mahón (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Gin de Mahón (ĢIN)

| — | Pacharán navarro (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Pacharán navarro (ĢIN)

| — | Ronmiel de Canarias (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Ronmiel de Canarias (ĢIN)

Kipra

| — | Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania (ĢIN)

Ungārija

| — | Törkölypálinka (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Törkölypálinka (ĢIN)

Somija

| — | Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / Vodka of Finland (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / Vodka of Finland (ĢIN)

Grieķija, Kipra

| — | Ouzo/Ούζο (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Ouzo/Ούζο (ĢIN)

Ungārija, Austrija

| — | Pálinka (ĢIN) |
| --- | --- |

—

Pálinka (ĢIN)

---

| 7.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CI 215/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CI 215/6

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2021. gada 2. jūnijs),

ar ko Ganas Republikai paziņo par iespējamību, ka tā varētu tikt noteikta par nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti

(2021/C 215 I/03)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,

tā kā:

1.   IEVADS

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) ir izveidota Savienības sistēma, kā aizkavēt, novērst un izskaust nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) ir izveidota Savienības sistēma, kā aizkavēt, novērst un izskaust nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

| (2) | NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra, kas attiecas uz NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, demaršiem, kas veicami attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidi, izslēgšanu no minētā saraksta, minētā saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem. |
| --- | --- |

(2)

NNN zvejas regulas VI nodaļā ir izklāstīta procedūra, kas attiecas uz NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, demaršiem, kas veicami attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidi, izslēgšanu no minētā saraksta, minētā saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

| (3) | Atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. pantam Komisijai ir jānosaka trešās valstis, kuras tā uzskata par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgām trešām valstīm. Trešai valstij nesadarbīgas trešās valsts statusu var noteikt, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, pienākumu rīkoties, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. pantam Komisijai ir jānosaka trešās valstis, kuras tā uzskata par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgām trešām valstīm. Trešai valstij nesadarbīgas trešās valsts statusu var noteikt, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, pienākumu rīkoties, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (4) | Pirms trešo valstu noteikšanas par nesadarbīgām trešām valstīm saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai saskaņā ar minētās regulas 32. pantu vispirms jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tās varētu tikt noteiktas par nesadarbīgām valstīm. Šāds paziņojums ir provizorisks. |
| --- | --- |

(4)

Pirms trešo valstu noteikšanas par nesadarbīgām trešām valstīm saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai saskaņā ar minētās regulas 32. pantu vispirms jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tās varētu tikt noteiktas par nesadarbīgām valstīm. Šāds paziņojums ir provizorisks.

| (5) | Paziņojums trešām valstīm par iespējamību, ka tās varētu tikt noteiktas par nesadarbīgām valstīm, jābalsta arī uz NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm Komisijai ir jāievēro visi NNN zvejas regulas 32. pantā noteiktie demarši. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un minētā statusa noteikšanas iemesliem, kā arī jānodrošina attiecīgajām trešām valstīm iespēja atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai attiecīgā gadījumā darīt zināmu situācijas labošanai izstrādātu rīcības plānu un šajā nolūkā veiktos pasākumus. Komisijai ir jādod attiecīgajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un sapratīgs laiks, kurā situāciju labot. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojums trešām valstīm par iespējamību, ka tās varētu tikt noteiktas par nesadarbīgām valstīm, jābalsta arī uz NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm Komisijai ir jāievēro visi NNN zvejas regulas 32. pantā noteiktie demarši. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un minētā statusa noteikšanas iemesliem, kā arī jānodrošina attiecīgajām trešām valstīm iespēja atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai attiecīgā gadījumā darīt zināmu situācijas labošanai izstrādātu rīcības plānu un šajā nolūkā veiktos pasākumus. Komisijai ir jādod attiecīgajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un sapratīgs laiks, kurā situāciju labot.

| (6) | Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšanai saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu jāpamatojas uz visas tās informācijas izskatīšanu, kas norādīta minētās regulas 31. panta 2. punktā. Pamatošanas vajadzībām jāizskata visa informācija, kas iegūta atbilstīgi NNN zvejas regulai, vai, attiecīgi, jebkāda cita relevanta informācija, tāda kā nozvejas dati, tirdzniecības informācija, ko sniegusi valsts statistikas iestāde un citi uzticami avoti, kuģu reģistri un datubāzes, nozvejas dokumenti vai statistikas dokumentu programmas un NNN zvejas kuģu saraksti, kurus pieņēmušas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kā arī visa cita informācija, kas iegūta ostās un zvejas vietās. |
| --- | --- |

(6)

Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšanai saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu jāpamatojas uz visas tās informācijas izskatīšanu, kas norādīta minētās regulas 31. panta 2. punktā. Pamatošanas vajadzībām jāizskata visa informācija, kas iegūta atbilstīgi NNN zvejas regulai, vai, attiecīgi, jebkāda cita relevanta informācija, tāda kā nozvejas dati, tirdzniecības informācija, ko sniegusi valsts statistikas iestāde un citi uzticami avoti, kuģu reģistri un datubāzes, nozvejas dokumenti vai statistikas dokumentu programmas un NNN zvejas kuģu saraksti, kurus pieņēmušas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), kā arī visa cita informācija, kas iegūta ostās un zvejas vietās.

| (7) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu lēmums par nesadarbīgu trešo valstu sarakstu jāpieņem Padomei. Attiecībā uz šīm noteiktajām valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā noteikti NNN zvejas regulas 38. pantā.
  Atbilstīgi NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktam nozvejas sertifikātus, kurus karoga valsts statusā ir validējusi trešā valsts, akceptē ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu, kas apliecina, ka tā ir ieviesusi tās zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildes panākšanai vajadzīgos pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu lēmums par nesadarbīgu trešo valstu sarakstu jāpieņem Padomei. Attiecībā uz šīm noteiktajām valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā noteikti NNN zvejas regulas 38. pantā.

Atbilstīgi NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktam nozvejas sertifikātus, kurus karoga valsts statusā ir validējusi trešā valsts, akceptē ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu, kas apliecina, ka tā ir ieviesusi tās zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildes panākšanai vajadzīgos pasākumus.

| (8) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai vajadzības gadījumā ir administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētajā regulā paredzēto nozvejas sertificēšanas noteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai vajadzības gadījumā ir administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētajā regulā paredzēto nozvejas sertificēšanas noteikumu īstenošanu.

2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ GANAS REPUBLIKU

| (9) | Karoga valsts paziņojumu atbilstīgi NNN zvejas regulas 20. pantam Ganas Republika (“Gana”) iesniedza un Komisija to akceptēja 2010. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(9)

Karoga valsts paziņojumu atbilstīgi NNN zvejas regulas 20. pantam Ganas Republika (“Gana”) iesniedza un Komisija to akceptēja 2010. gada 1. janvārī.

| (10) | NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā paredzētās administratīvās sadarbības kontekstā Komisija no 2013. gada 28. maija līdz 2013. gada 23. septembrim sadarbojās ar Ganas iestādēm nolūkā verificēt informāciju par kārtību, kādu Gana ieviesusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par pasākumiem, kurus Gana veikusi, lai izpildītu savus pienākumus cīņā pret NNN zveju. |
| --- | --- |

(10)

NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā paredzētās administratīvās sadarbības kontekstā Komisija no 2013. gada 28. maija līdz 2013. gada 23. septembrim sadarbojās ar Ganas iestādēm nolūkā verificēt informāciju par kārtību, kādu Gana ieviesusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par pasākumiem, kurus Gana veikusi, lai izpildītu savus pienākumus cīņā pret NNN zveju.

| (11) | Atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktam Komisija analizēja Ganas kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts pienākumus. Šīs izskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktam Komisija analizēja Ganas kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts pienākumus. Šīs izskatīšanas vajadzībām Komisija ņēma vērā parametrus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

| (12) | Pēc visu apkopoto faktu un visu valsts sniegto paziņojumu pārbaudes Komisija atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktam secināja, ka Gana nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai jāpilda attiecībā uz starptautiskiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(12)

Pēc visu apkopoto faktu un visu valsts sniegto paziņojumu pārbaudes Komisija atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktam secināja, ka Gana nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai jāpilda attiecībā uz starptautiskiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

| (13) | Tāpēc atbilstīgi Komisijas Lēmumam 2013/C 346/03 (2) Ganai tika paziņots par iespējamību, ka tā varētu tikt noteikta par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti. |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc atbilstīgi Komisijas Lēmumam 2013/C 346/03 (2) Ganai tika paziņots par iespējamību, ka tā varētu tikt noteikta par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti.

| (14) | Gana tika aicināta ar Komisiju sadarboties, pamatojoties uz konstatēto trūkumu novēršanai ierosinātu rīcības plānu. |
| --- | --- |

(14)

Gana tika aicināta ar Komisiju sadarboties, pamatojoties uz konstatēto trūkumu novēršanai ierosinātu rīcības plānu.

| (15) | No Komisijas Lēmuma 2013/C 346/03 izrietošā divpusējā dialoga satvarā Gana iesniedza mutiskas un rakstiskas piezīmes, kuras Komisija ņēma vērā. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(15)

No Komisijas Lēmuma 2013/C 346/03 izrietošā divpusējā dialoga satvarā Gana iesniedza mutiskas un rakstiskas piezīmes, kuras Komisija ņēma vērā. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu.

| (16) | Gana ieviesa pasākumus, kas vajadzīgi, lai izbeigtu konstatētās NNN zvejas darbības un tās turpmāk vairs nepieļautu, tādējādi labojot darbību vai bezdarbību, kas noveda pie paziņojuma par iespējamību, ka tā varētu tikt noteikta par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti. |
| --- | --- |

(16)

Gana ieviesa pasākumus, kas vajadzīgi, lai izbeigtu konstatētās NNN zvejas darbības un tās turpmāk vairs nepieļautu, tādējādi labojot darbību vai bezdarbību, kas noveda pie paziņojuma par iespējamību, ka tā varētu tikt noteikta par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti.

| (17) | Tāpēc Komisija ar 2015. gada 1. oktobra paziņojumu nolēma izbeigt demaršus, kas atbilstīgi NNN zvejas regulas 32. panta noteikumiem bija sākti pret Ganu sakarā ar to pienākumu pildīšanu, kuri saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, un pasākumiem, ko tā veikusi, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju (3). |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc Komisija ar 2015. gada 1. oktobra paziņojumu nolēma izbeigt demaršus, kas atbilstīgi NNN zvejas regulas 32. panta noteikumiem bija sākti pret Ganu sakarā ar to pienākumu pildīšanu, kuri saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, un pasākumiem, ko tā veikusi, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju (3).

| (18) | Tomēr Komisija uzsvēra, ka demaršu izbeigšana neliedz Komisijai vai Padomei nākotnē spert tālākus soļus, ja fakti liecinātu, ka Gana nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, pienākumu rīkoties, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(18)

Tomēr Komisija uzsvēra, ka demaršu izbeigšana neliedz Komisijai vai Padomei nākotnē spert tālākus soļus, ja fakti liecinātu, ka Gana nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, pienākumu rīkoties, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (19) | 2016. gada 2. martā Gana un Komisija vienojās izveidot darba grupu, kas paredzēta sadarbībai NNN zvejas apkarošanā. Tajā pašā dienā tās vienojās arī par šīs darba grupas darba uzdevumu. Laikā no 2016. līdz 2019. gadam notika četras darba grupas sanāksmes. Laikā no 2019. līdz 2020. gadam notika divas starpsesiju videokonferences. |
| --- | --- |

(19)

2016. gada 2. martā Gana un Komisija vienojās izveidot darba grupu, kas paredzēta sadarbībai NNN zvejas apkarošanā. Tajā pašā dienā tās vienojās arī par šīs darba grupas darba uzdevumu. Laikā no 2016. līdz 2019. gadam notika četras darba grupas sanāksmes. Laikā no 2019. līdz 2020. gadam notika divas starpsesiju videokonferences.

| (20) | Sanāksmēs tika aplūkoti jautājumi, kas saistīti ar Ganas veiktajiem NNN zvejas apkarošanas pasākumiem, kuru vidū ir zvejniecības pārvaldības satvara īstenošana, uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, to normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu kontrole un izpildes panākšana, kuri jāievēro Ganas zvejas kuģiem. Sanāksmēs pievērsās arī tiesiskā regulējuma pārskatīšanai. |
| --- | --- |

(20)

Sanāksmēs tika aplūkoti jautājumi, kas saistīti ar Ganas veiktajiem NNN zvejas apkarošanas pasākumiem, kuru vidū ir zvejniecības pārvaldības satvara īstenošana, uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, to normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu kontrole un izpildes panākšana, kuri jāievēro Ganas zvejas kuģiem. Sanāksmēs pievērsās arī tiesiskā regulējuma pārskatīšanai.

| (21) | Ar šīm sanāksmēm saistītie turpmākie pasākumi ietvēra apmaiņu ar rakstiskām piezīmēm, kuras laikā Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu nepieciešamo informāciju par pasākumiem, ko Gana veikusi, lai izpildītu savus pienākumus cīņā pret NNN zveju. Turklāt laikā no 2019. līdz 2020. gadam Eiropas Savienības delegācija Ganā īstenoja trīs klātienes misijas. |
| --- | --- |

(21)

Ar šīm sanāksmēm saistītie turpmākie pasākumi ietvēra apmaiņu ar rakstiskām piezīmēm, kuras laikā Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu nepieciešamo informāciju par pasākumiem, ko Gana veikusi, lai izpildītu savus pienākumus cīņā pret NNN zveju. Turklāt laikā no 2019. līdz 2020. gadam Eiropas Savienības delegācija Ganā īstenoja trīs klātienes misijas.

| (22) | Gana ir Puse Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijai (UNCLOS), Nolīgumam par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (UNFSA) (4) un Nolīgumam par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (PSMA) (5). 2003. gada 12. maijā Gana kļuva par Pusi Nolīgumam par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā (Atbilstības nolīgums) (6). 2014. gada maijā Gana, pamatojoties uz Starptautisko nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānu (NNN zvejas SRP) (7), pieņēma Nacionālo nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānu. |
| --- | --- |

(22)

Gana ir Puse Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijai (UNCLOS), Nolīgumam par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (UNFSA) (4) un Nolīgumam par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (PSMA) (5). 2003. gada 12. maijā Gana kļuva par Pusi Nolīgumam par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā (Atbilstības nolīgums) (6). 2014. gada maijā Gana, pamatojoties uz Starptautisko nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānu (NNN zvejas SRP) (7), pieņēma Nacionālo nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plānu.

| (23) | Gana ir Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT), Gvinejas līča rietumu centrālās daļas zvejniecības komitejas (FCWC) un Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) līgumslēdzēja puse, turklāt abas pēdējās ir apakšreģionālas padomdevējas struktūras zvejniecības jautājumos. |
| --- | --- |

(23)

Gana ir Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT), Gvinejas līča rietumu centrālās daļas zvejniecības komitejas (FCWC) un Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) līgumslēdzēja puse, turklāt abas pēdējās ir apakšreģionālas padomdevējas struktūras zvejniecības jautājumos.

| (24) | Lai izvērtētu, kā Gana karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 22. apsvērumā minētās starptautiskās vienošanās, Komisija pieprasīja, vāca un analizēja visu informāciju, kas vajadzīga minētā uzdevuma izpildei. |
| --- | --- |

(24)

Lai izvērtētu, kā Gana karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 22. apsvērumā minētās starptautiskās vienošanās, Komisija pieprasīja, vāca un analizēja visu informāciju, kas vajadzīga minētā uzdevuma izpildei.

3.   IESPĒJAMĪBA, KA GANA VARĒTU TIKT NOTEIKTA PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

| (25) | Atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktam Komisija analizēja Ganas kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valsts pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā. |
| --- | --- |

(25)

Atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktam Komisija analizēja Ganas kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valsts pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas norādīti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

3.1.   Pasākumi, kas veikti attiecībā uz NNN zvejas darbību un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu periodiskumu (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

| (26) | Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu analizēja Ganas veiktos pasākumus attiecībā uz periodiskām NNN zvejas darbībām, ko veikuši vai palīdzējuši veikt zvejas kuģi, kuri peld ar tās karogu, vai tās valstspiederīgie, vai zvejas kuģi, kuri darbojas tās jūras ūdeņos vai izmanto tās ostas. |
| --- | --- |

(26)

Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta a) apakšpunktu analizēja Ganas veiktos pasākumus attiecībā uz periodiskām NNN zvejas darbībām, ko veikuši vai palīdzējuši veikt zvejas kuģi, kuri peld ar tās karogu, vai tās valstspiederīgie, vai zvejas kuģi, kuri darbojas tās jūras ūdeņos vai izmanto tās ostas.

| (27) | Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju un attiecīgo Ganas iestāžu sniegtajiem datiem, 2010. gada Zvejniecības noteikumi (LI 1968) aizliedz Ganas ūdeņos pārkraušanu citā kuģī veikt jūrā. Tomēr Komisija secināja, ka jūrā veikta pārkraušana citā kuģī starp rūpnieciskās zvejas traleriem un kanoe laivām Ganas jurisdikcijā esošajos ūdeņos ir ierasta prakse. Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 33. panta 2. punkts aizliedz no rūpnieciskās zvejas kuģa pārkraut zivis daļēji rūpnieciskās zvejas kuģī vai kanoe laivā un otrādi. Turklāt Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 33. panta 4. punktā noteikts, ka zvejas kuģiem, kuru reģistrētā bruto tilpība ir vismaz 50 tonnas vai kuri ir licencēti kā rūpnieciskās zvejas kuģi, savas nozvejas jāizkrauj apstiprinātās valsts ostās. Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 33. pants tika pieņemts uz 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 139. panta pamata. Minētā likuma 139. panta 1. punkta g) apakšpunkts ļauj ministram pieņemt noteikumus par pārkraušanu citā kuģī. Turklāt Ganas iestādes 2020. gada budžeta pārskatā apstiprināja, ka šādām pārkraušanām citā kuģī ir nelikumīgs raksturs un norādīja, ka visām vietējām un starptautiskām flotēm, kas praktizē saiko (8), zvejot Ganas ūdeņos ir aizliegts (9). |
| --- | --- |

(27)

Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju un attiecīgo Ganas iestāžu sniegtajiem datiem, 2010. gada Zvejniecības noteikumi (LI 1968) aizliedz Ganas ūdeņos pārkraušanu citā kuģī veikt jūrā. Tomēr Komisija secināja, ka jūrā veikta pārkraušana citā kuģī starp rūpnieciskās zvejas traleriem un kanoe laivām Ganas jurisdikcijā esošajos ūdeņos ir ierasta prakse. Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 33. panta 2. punkts aizliedz no rūpnieciskās zvejas kuģa pārkraut zivis daļēji rūpnieciskās zvejas kuģī vai kanoe laivā un otrādi. Turklāt Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 33. panta 4. punktā noteikts, ka zvejas kuģiem, kuru reģistrētā bruto tilpība ir vismaz 50 tonnas vai kuri ir licencēti kā rūpnieciskās zvejas kuģi, savas nozvejas jāizkrauj apstiprinātās valsts ostās. Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 33. pants tika pieņemts uz 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 139. panta pamata. Minētā likuma 139. panta 1. punkta g) apakšpunkts ļauj ministram pieņemt noteikumus par pārkraušanu citā kuģī. Turklāt Ganas iestādes 2020. gada budžeta pārskatā apstiprināja, ka šādām pārkraušanām citā kuģī ir nelikumīgs raksturs un norādīja, ka visām vietējām un starptautiskām flotēm, kas praktizē saiko (8), zvejot Ganas ūdeņos ir aizliegts (9).

| (28) | Saskaņā ar publiski pieejamo, kā arī attiecīgo Ganas iestāžu sniegto informāciju daudzi rūpnieciskās zvejas traleri, kas darbojas Ganas ūdeņos, lielos daudzumos zvejo pelaģisko sugu, piemēram, sardinellu, mazuļus, un tādā veidā pārkāpj 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 89. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Kā noteikts 89. panta 1. punkta c) apakšpunktā, zvejā tīši iegūt zivju mazuļus nav atļauts. Turklāt Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 14. pantā paredzēts, ka neviens nedrīkst nedz nozvejot, nedz arī nevienā valsts izkraušanas vietā izkraut zivis, kuru garums ir mazāks par Zvejniecības noteikumu (LI 1968) pielikuma 1. tabulā minēto garumu. Pielikuma 1. tabulā ir norādīti komerciāli nozīmīgu zivju sugu minimālie izkraušanas izmēri. Turklāt 31. pantā noteikts, ka personai, kas zivju mazuļus ir guvis kā piezveju vai nejaušu nozveju, tie tūlīt jāatlaiž atpakaļ to dabiskajā dzīvotnē vai vidē tā, lai nenodarītu tiem kaitējumu (10). |
| --- | --- |

(28)

Saskaņā ar publiski pieejamo, kā arī attiecīgo Ganas iestāžu sniegto informāciju daudzi rūpnieciskās zvejas traleri, kas darbojas Ganas ūdeņos, lielos daudzumos zvejo pelaģisko sugu, piemēram, sardinellu, mazuļus, un tādā veidā pārkāpj 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 89. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Kā noteikts 89. panta 1. punkta c) apakšpunktā, zvejā tīši iegūt zivju mazuļus nav atļauts. Turklāt Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 14. pantā paredzēts, ka neviens nedrīkst nedz nozvejot, nedz arī nevienā valsts izkraušanas vietā izkraut zivis, kuru garums ir mazāks par Zvejniecības noteikumu (LI 1968) pielikuma 1. tabulā minēto garumu. Pielikuma 1. tabulā ir norādīti komerciāli nozīmīgu zivju sugu minimālie izkraušanas izmēri. Turklāt 31. pantā noteikts, ka personai, kas zivju mazuļus ir guvis kā piezveju vai nejaušu nozveju, tie tūlīt jāatlaiž atpakaļ to dabiskajā dzīvotnē vai vidē tā, lai nenodarītu tiem kaitējumu (10).

| (29) | Pretēji 27. apsvērumā minētajiem Zvejniecības noteikumiem šo nozveju vai nu izgāž jūrā, vai arī sasaldē blokos un pārkrauj īpaši pielāgotās kanoe laivās, un pēc tam izkrauj un pārdod vietējai kopienai peļņas nolūkos. |
| --- | --- |

(29)

Pretēji 27. apsvērumā minētajiem Zvejniecības noteikumiem šo nozveju vai nu izgāž jūrā, vai arī sasaldē blokos un pārkrauj īpaši pielāgotās kanoe laivās, un pēc tam izkrauj un pārdod vietējai kopienai peļņas nolūkos.

| (30) | Atbilstīgi 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 100. pantam un Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 35. pantam kopš 2018. gada 1. marta uz visiem rūpnieciskās zvejas traleriem jābūt novērotājam, tomēr šis pasākums nav izrādījies pietiekams, lai nelikumīgu pārkraušanu citā kuģī izskaustu. Šīs NNN zvejas darbības ir pienācīgi dokumentētas 21. apsvērumā minētajās klātienes misijās, Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) (11) veiktā pētījumā un atklāti pieejamos avotos. Šis jautājums ir ticis apspriests arī ar attiecīgajām Ganas iestādēm 19. apsvērumā minētās darba grupas sanāksmēs. |
| --- | --- |

(30)

Atbilstīgi 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 100. pantam un Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 35. pantam kopš 2018. gada 1. marta uz visiem rūpnieciskās zvejas traleriem jābūt novērotājam, tomēr šis pasākums nav izrādījies pietiekams, lai nelikumīgu pārkraušanu citā kuģī izskaustu. Šīs NNN zvejas darbības ir pienācīgi dokumentētas 21. apsvērumā minētajās klātienes misijās, Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) (11) veiktā pētījumā un atklāti pieejamos avotos. Šis jautājums ir ticis apspriests arī ar attiecīgajām Ganas iestādēm 19. apsvērumā minētās darba grupas sanāksmēs.

| (31) | Ganas nespēja iedarbīgi novērst NNN zveju, galvenokārt nelikumīgu pārkraušanu citā kuģī, neatbilst UNCLOS noteiktajiem piekrastes valsts pienākumiem, it īpaši attiecībā uz dzīvo resursu ilgtspējīgu saglabāšanu un pārvaldību, uz ko norādīts 61. panta 2. un 3. punktā, un pienākumiem, ko Gana uzņēmusies, 2017. gadā pievienojoties UNFSA. |
| --- | --- |

(31)

Ganas nespēja iedarbīgi novērst NNN zveju, galvenokārt nelikumīgu pārkraušanu citā kuģī, neatbilst UNCLOS noteiktajiem piekrastes valsts pienākumiem, it īpaši attiecībā uz dzīvo resursu ilgtspējīgu saglabāšanu un pārvaldību, uz ko norādīts 61. panta 2. un 3. punktā, un pienākumiem, ko Gana uzņēmusies, 2017. gadā pievienojoties UNFSA.

| (32) | Turklāt Gana nav ņēmusi vērā NNN zvejas SRP 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis tiek aicinātas nodrošināt visaptverošu un iedarbīgu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim, un šajā nolūkā arī ieviest kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem. 2020. gada 21. oktobrī ES delegācija apmeklēja FCWC Reģionālo uzraudzības, kontroles un pārraudzības centru (RMCSC) Temā. Ganas Zvejniecības uzraudzības centrā (FMC), kas atrodas tajās pašās telpās, nenotika nekāda darbība. Tas varētu liecināt par to, ka Gana nespēj pietiekami kontrolēt savus kuģus. 2017. gada aprīlī Pasaules Bankas misija norādīja, ka Ganas iestādes kopumā nav ieinteresētas izmantot apjomīgo informāciju, ko ģenerē VMS (12). Turklāt Nacionālais zvejniecības inspekciju plāns ir novecojis, jo tas attiecas tikai uz 2015. un 2016. gadu. Tas liecina, ka Gana nav izpildījusi UNCLOS 94. pantā minētos nosacījumus, kas paredz, ka karoga valstij ir pienākums kontrolēt sava karoga kuģus. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt Gana nav ņēmusi vērā NNN zvejas SRP 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis tiek aicinātas nodrošināt visaptverošu un iedarbīgu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim, un šajā nolūkā arī ieviest kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS) saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem. 2020. gada 21. oktobrī ES delegācija apmeklēja FCWC Reģionālo uzraudzības, kontroles un pārraudzības centru (RMCSC) Temā. Ganas Zvejniecības uzraudzības centrā (FMC), kas atrodas tajās pašās telpās, nenotika nekāda darbība. Tas varētu liecināt par to, ka Gana nespēj pietiekami kontrolēt savus kuģus. 2017. gada aprīlī Pasaules Bankas misija norādīja, ka Ganas iestādes kopumā nav ieinteresētas izmantot apjomīgo informāciju, ko ģenerē VMS (12). Turklāt Nacionālais zvejniecības inspekciju plāns ir novecojis, jo tas attiecas tikai uz 2015. un 2016. gadu. Tas liecina, ka Gana nav izpildījusi UNCLOS 94. pantā minētos nosacījumus, kas paredz, ka karoga valstij ir pienākums kontrolēt sava karoga kuģus.

| (33) | Ņemot vērā iepriekš minēto informāciju, Komisija secināja, ka Gana nav izpildījusi savu karoga valsts pienākumu nepieļaut savas flotes iesaistīšanos NNN zvejas darbībās. Tātad ir pārkāpts UNCLOS 94. panta 1. un 2. punkts, kuros noteikts, ka katrai valstij ir faktiski jārealizē jurisdikcija un kontrole pār kuģiem, kas peld ar tās karogu. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā iepriekš minēto informāciju, Komisija secināja, ka Gana nav izpildījusi savu karoga valsts pienākumu nepieļaut savas flotes iesaistīšanos NNN zvejas darbībās. Tātad ir pārkāpts UNCLOS 94. panta 1. un 2. punkts, kuros noteikts, ka katrai valstij ir faktiski jārealizē jurisdikcija un kontrole pār kuģiem, kas peld ar tās karogu.

| (34) | Turklāt UNCLOS 91. pantā minēts, ka starp karoga valsti un kuģi jābūt reālai saiknei. Saskaņā ar 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 47. pantu vietējam rūpnieciskās vai daļēji rūpnieciskās zvejas kuģim vajadzētu būt Ganas pilsoņa vai valdības īpašumā vai kontrolē vai arī tādas Ganā likumīgi reģistrētas uzņēmējsabiedrības vai partnerības īpašumā vai kontrolē, kuras galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas Ganā un kuras kapitāldaļu faktiskais īpašnieks ir Ganas valdība, pilsonis, Ganā likumīgi reģistrēta publiska sabiedrība vai šādi subjekti jebkādā kombinācijā (13). Arī 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 47. pantā teikts, ka kuģim jābūt reģistrētam Ganā. Tomēr no publiski pieejamas informācijas un Ganas iestāžu sniegtajām ziņām var secināt, ka prasītā reālā saikne rūpnieciskās zvejas traleru segmentā, iespējams, nepastāv un attiecīgie valsts tiesību akti, iespējams, netiek ievēroti. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt UNCLOS 91. pantā minēts, ka starp karoga valsti un kuģi jābūt reālai saiknei. Saskaņā ar 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 47. pantu vietējam rūpnieciskās vai daļēji rūpnieciskās zvejas kuģim vajadzētu būt Ganas pilsoņa vai valdības īpašumā vai kontrolē vai arī tādas Ganā likumīgi reģistrētas uzņēmējsabiedrības vai partnerības īpašumā vai kontrolē, kuras galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas Ganā un kuras kapitāldaļu faktiskais īpašnieks ir Ganas valdība, pilsonis, Ganā likumīgi reģistrēta publiska sabiedrība vai šādi subjekti jebkādā kombinācijā (13). Arī 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 47. pantā teikts, ka kuģim jābūt reģistrētam Ganā. Tomēr no publiski pieejamas informācijas un Ganas iestāžu sniegtajām ziņām var secināt, ka prasītā reālā saikne rūpnieciskās zvejas traleru segmentā, iespējams, nepastāv un attiecīgie valsts tiesību akti, iespējams, netiek ievēroti.

| (35) | Atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta b) apakšpunktam Komisija pārbaudīja Ganas veiktos pasākumus attiecībā uz to zvejas produktu piekļuvi tirgum un tālākām tirdzniecības plūsmām, kuru izcelsme ir NNN zveja. |
| --- | --- |

(35)

Atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta b) apakšpunktam Komisija pārbaudīja Ganas veiktos pasākumus attiecībā uz to zvejas produktu piekļuvi tirgum un tālākām tirdzniecības plūsmām, kuru izcelsme ir NNN zveja.

| (36) | Ņemot vērā 27.–32. apsvērumā minēto informāciju, Komisija uzskata, ka Gana nespēj nodrošināt, lai tās tirgū nenonāktu zvejas produkti, kas iegūti NNN zvejā. Piemēram, 2020. gada oktobrī veicot 21. apsvērumā minētos klātienes apmeklējumus, Elminas ostā tika novērota izkraušana no lielas kanoe laivas bez zvejas rīkiem vai tīkliem. No laivas glabāšanas tvertnēm tika izkrautas aptuveni 60x40 cm lielas saldētu zivju plātnes, kuras zivju tirgotāji tūlīt pārdeva turpat, pie kanoe laivas. Kanoe laivā nebija ne ģeneratora, ne saldētavas, kur varētu sagatavot šīs plātnes, – tās bija vienkārši pārklātas ar segām. Turklāt, analizējot divas saldētu zivju plātnes, kuras, izmantojot izdevību, tika nopirktas Elminas zivju izkraušanas vietā, tika secināts, ka 60 % no plātnēs esošajām 705 zivīm piederēja pie komerciāli nozīmīgu zivju sugām, tādām kā mazās pelaģiskās sugas, un to vidū bija arī zivis no ievērojami noplicinātajiem Sardinella aurita krājumiem un citām piekrastes pelaģiskajām sugām. Neviena no šīm zivīm nesasniedza Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 14. pantā un minēto noteikumu pielikuma 1. tabulā noteikto minimālo pieļaujamo izkraušanas izmēru. Nozvejā konstatētais mazo pelaģisko sugu mazuļu daudzums liecināja par to, ka ticis izmantots linums ar acs izmēru/zvejas rīki, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir aizliegti. Šie konstatējumi līdzinās tiem, kas gūti no citiem atklāti pieejamiem informācijas avotiem un 30. apsvērumā minētā FAO pētījuma, kā arī Ganas iestāžu sniegtajai informācijai. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā 27.–32. apsvērumā minēto informāciju, Komisija uzskata, ka Gana nespēj nodrošināt, lai tās tirgū nenonāktu zvejas produkti, kas iegūti NNN zvejā. Piemēram, 2020. gada oktobrī veicot 21. apsvērumā minētos klātienes apmeklējumus, Elminas ostā tika novērota izkraušana no lielas kanoe laivas bez zvejas rīkiem vai tīkliem. No laivas glabāšanas tvertnēm tika izkrautas aptuveni 60x40 cm lielas saldētu zivju plātnes, kuras zivju tirgotāji tūlīt pārdeva turpat, pie kanoe laivas. Kanoe laivā nebija ne ģeneratora, ne saldētavas, kur varētu sagatavot šīs plātnes, – tās bija vienkārši pārklātas ar segām. Turklāt, analizējot divas saldētu zivju plātnes, kuras, izmantojot izdevību, tika nopirktas Elminas zivju izkraušanas vietā, tika secināts, ka 60 % no plātnēs esošajām 705 zivīm piederēja pie komerciāli nozīmīgu zivju sugām, tādām kā mazās pelaģiskās sugas, un to vidū bija arī zivis no ievērojami noplicinātajiem Sardinella aurita krājumiem un citām piekrastes pelaģiskajām sugām. Neviena no šīm zivīm nesasniedza Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 14. pantā un minēto noteikumu pielikuma 1. tabulā noteikto minimālo pieļaujamo izkraušanas izmēru. Nozvejā konstatētais mazo pelaģisko sugu mazuļu daudzums liecināja par to, ka ticis izmantots linums ar acs izmēru/zvejas rīki, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir aizliegti. Šie konstatējumi līdzinās tiem, kas gūti no citiem atklāti pieejamiem informācijas avotiem un 30. apsvērumā minētā FAO pētījuma, kā arī Ganas iestāžu sniegtajai informācijai.

| (37) | Turklāt, kā minēts 9. apsvērumā, Ganai ir tiesības validēt nozvejas sertifikātus, kurus dod līdzi Savienības tirgū laistiem zvejas produktiem, ko nozvejojuši Ganas karoga kuģi. Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA) analizēja Ganas 2019. gadā validēto nozvejas sertifikātu un apstrādes deklarāciju izlasi. EFCA secināja, ka Ganas kompetento iestāžu validētie nozvejas sertifikāti liek pamatoti šaubīties par izveidotajām iekšējām procedūrām, jo nozvejas sertifikātos vai nu trūka nepieciešamās informācijas, vai arī validētajā informācijā bija nesakritības. |
| --- | --- |

(37)

Turklāt, kā minēts 9. apsvērumā, Ganai ir tiesības validēt nozvejas sertifikātus, kurus dod līdzi Savienības tirgū laistiem zvejas produktiem, ko nozvejojuši Ganas karoga kuģi. Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA) analizēja Ganas 2019. gadā validēto nozvejas sertifikātu un apstrādes deklarāciju izlasi. EFCA secināja, ka Ganas kompetento iestāžu validētie nozvejas sertifikāti liek pamatoti šaubīties par izveidotajām iekšējām procedūrām, jo nozvejas sertifikātos vai nu trūka nepieciešamās informācijas, vai arī validētajā informācijā bija nesakritības.

| (38) | Analizētajos nozvejas sertifikātos EFCA konstatēja virkni nepilnību, piemēram, vairākos gadījumos deklarētie nozvejas datumi bija pēc zvejas licences termiņa beigām, izkraušanas sertifikātā nebija atsauces uz valsts saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kaut arī zvejas kuģi bija darbojušies vienā vai vairākās ekskluzīvajās ekonomikas zonās (EEZ), vairākos gadījumos pievienotajā pielikumā par iekšzemē apstrādātiem zvejas produktiem norādītā galamērķa valsts neatbilda faktiskajai galamērķa valstij, uz kuru krava bija nosūtīta, nozvejas sertifikātu veidlapu aizpildīšanā tika konstatētas neatbilstības, kuģa izkraušanas sertifikātos tika konstatēti nesaskanīgi un pretrunīgi dati par zvejas kuģu darbībām, tai skaitā dati par domājamajām zvejas darbībām trešo valstu EEZ bez atsauces uz trešo valstu izdotu zvejas licenci. Šie konstatējumi lika secināt, ka pirms nozvejas sertifikātu validēšanas veiktās verifikācijas nevar nodrošināt, ka eksportētie zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā. |
| --- | --- |

(38)

Analizētajos nozvejas sertifikātos EFCA konstatēja virkni nepilnību, piemēram, vairākos gadījumos deklarētie nozvejas datumi bija pēc zvejas licences termiņa beigām, izkraušanas sertifikātā nebija atsauces uz valsts saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kaut arī zvejas kuģi bija darbojušies vienā vai vairākās ekskluzīvajās ekonomikas zonās (EEZ), vairākos gadījumos pievienotajā pielikumā par iekšzemē apstrādātiem zvejas produktiem norādītā galamērķa valsts neatbilda faktiskajai galamērķa valstij, uz kuru krava bija nosūtīta, nozvejas sertifikātu veidlapu aizpildīšanā tika konstatētas neatbilstības, kuģa izkraušanas sertifikātos tika konstatēti nesaskanīgi un pretrunīgi dati par zvejas kuģu darbībām, tai skaitā dati par domājamajām zvejas darbībām trešo valstu EEZ bez atsauces uz trešo valstu izdotu zvejas licenci. Šie konstatējumi lika secināt, ka pirms nozvejas sertifikātu validēšanas veiktās verifikācijas nevar nodrošināt, ka eksportētie zvejas produkti nav iegūti NNN zvejā.

| (39) | Komisija secināja, ka informācija par Ganas karoga kuģu nozvejoto zvejas produktu izcelsmi un izsekojamību nav precīza un uzticama. Gana nav panākusi to noteikumu izpildi, kas nodrošina zivju vai zvejas produktu izsekojamību tirgū saskaņā ar NNN zvejas SRP 71. un 72. punktu. |
| --- | --- |

(39)

Komisija secināja, ka informācija par Ganas karoga kuģu nozvejoto zvejas produktu izcelsmi un izsekojamību nav precīza un uzticama. Gana nav panākusi to noteikumu izpildi, kas nodrošina zivju vai zvejas produktu izsekojamību tirgū saskaņā ar NNN zvejas SRP 71. un 72. punktu.

| (40) | Ņemot vērā šajā iedaļā minētos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Ganas kompetento iestāžu paziņojumiem, atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktam un 31. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktam var secināt, ka Gana nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai kā karoga, piekrastes un tirgus valstij uzlikti attiecībā uz NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt zvejas kuģi, kuri peld ar tās karogu, vai tās valstspiederīgie, un nav novērsusi tādu zvejas produktu piekļuvi tirgum, kuru izcelsme ir NNN zveja. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā šajā iedaļā minētos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Ganas kompetento iestāžu paziņojumiem, atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktam un 31. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktam var secināt, ka Gana nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai kā karoga, piekrastes un tirgus valstij uzlikti attiecībā uz NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt zvejas kuģi, kuri peld ar tās karogu, vai tās valstspiederīgie, un nav novērsusi tādu zvejas produktu piekļuvi tirgum, kuru izcelsme ir NNN zveja.

3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

| (41) | Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkta a) apakšpunktu analizēja savu sadarbību ar Ganu, lai pārliecinātos, vai iestādes ir reāli sadarbojušās, atbildot uz jautājumiem, sniedzot informāciju vai izmeklējot lietas, kas attiecas uz NNN zveju un ar to saistītām darbībām. |
| --- | --- |

(41)

Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkta a) apakšpunktu analizēja savu sadarbību ar Ganu, lai pārliecinātos, vai iestādes ir reāli sadarbojušās, atbildot uz jautājumiem, sniedzot informāciju vai izmeklējot lietas, kas attiecas uz NNN zveju un ar to saistītām darbībām.

| (42) | Četrās darba grupas sanāksmēs, kas minētas 19. apsvērumā, Ganas iestādes visā visumā sadarbojās, atbildot uz informācijas pieprasījumiem un sniedzot informāciju. Tomēr daļa no sniegtās informācijas bija neprecīza. Piemēram, 2020. gada martā pēc Komisijas pieprasījuma, kas tika izteikts jau 2019. gada novembrī, Ganas iestādes norādīja, ka kuģi “YU FENG 1” (SJO Nr. 8561933), “YU FENG 3” (SJO Nr. 8561945) un “YU FENG 4” (SJO Nr. 8561957) gaidīja reģistrāciju Ganas Kuģu reģistrā. Taču saskaņā ar atklāti pieejamām datubāzēm šie kuģi bija reģistrēti Ganā jau kopš 2019. gada oktobra. Kad Komisija nosūtīja informācijas izrakstu no minētajām datubāzēm, Ganas iestādes 2020. gada jūnijā šo informāciju apstiprināja. |
| --- | --- |

(42)

Četrās darba grupas sanāksmēs, kas minētas 19. apsvērumā, Ganas iestādes visā visumā sadarbojās, atbildot uz informācijas pieprasījumiem un sniedzot informāciju. Tomēr daļa no sniegtās informācijas bija neprecīza. Piemēram, 2020. gada martā pēc Komisijas pieprasījuma, kas tika izteikts jau 2019. gada novembrī, Ganas iestādes norādīja, ka kuģi “YU FENG 1” (SJO Nr. 8561933), “YU FENG 3” (SJO Nr. 8561945) un “YU FENG 4” (SJO Nr. 8561957) gaidīja reģistrāciju Ganas Kuģu reģistrā. Taču saskaņā ar atklāti pieejamām datubāzēm šie kuģi bija reģistrēti Ganā jau kopš 2019. gada oktobra. Kad Komisija nosūtīja informācijas izrakstu no minētajām datubāzēm, Ganas iestādes 2020. gada jūnijā šo informāciju apstiprināja.

| (43) | Turklāt 2018. gadā darba grupas trešajā sanāksmē Komisija un Gana vienojās reizi ceturksnī rīkot videokonferences, lai nodrošinātu nepārtrauktu un dinamisku informācijas apmaiņu jautājumos, kas skar to kopīgās intereses. Pēc 2019. gada janvārī notikušās videokonferences Komisija nākamajos mēnešos centās rīkot turpmākas diskusijas. Tomēr līdz darba grupas ceturtajai sanāksmei 2019. gada novembrī šīs diskusijas sarīkot nebija iespējams, jo Ganas iestādes pastāvīgi nebija pieejamas. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt 2018. gadā darba grupas trešajā sanāksmē Komisija un Gana vienojās reizi ceturksnī rīkot videokonferences, lai nodrošinātu nepārtrauktu un dinamisku informācijas apmaiņu jautājumos, kas skar to kopīgās intereses. Pēc 2019. gada janvārī notikušās videokonferences Komisija nākamajos mēnešos centās rīkot turpmākas diskusijas. Tomēr līdz darba grupas ceturtajai sanāksmei 2019. gada novembrī šīs diskusijas sarīkot nebija iespējams, jo Ganas iestādes pastāvīgi nebija pieejamas.

| (44) | Pēc tam, kad neizdevās sarīkot videokonferenci 2020. gada jūnijā, Komisija nosūtīja Ganas iestādēm rakstiskus jautājumus. Kaut arī Gana atbildes sniedza, uzdotie jautājumi dažās no tām nebija pienācīgi aplūkoti, it īpaši jautājumi par kontroli, pārkāpumu atklāšanu un sankciju izpildi gadījumos, kas saistīti ar jūrā veiktu nelikumīgu pārkraušanu citā kuģī Ganas ūdeņos. Komisija 2020. gada augustā vēlreiz nosūtīja neatbildēto jautājumu, taču atbildi Ganas iestādes līdz šim nav sniegušas. |
| --- | --- |

(44)

Pēc tam, kad neizdevās sarīkot videokonferenci 2020. gada jūnijā, Komisija nosūtīja Ganas iestādēm rakstiskus jautājumus. Kaut arī Gana atbildes sniedza, uzdotie jautājumi dažās no tām nebija pienācīgi aplūkoti, it īpaši jautājumi par kontroli, pārkāpumu atklāšanu un sankciju izpildi gadījumos, kas saistīti ar jūrā veiktu nelikumīgu pārkraušanu citā kuģī Ganas ūdeņos. Komisija 2020. gada augustā vēlreiz nosūtīja neatbildēto jautājumu, taču atbildi Ganas iestādes līdz šim nav sniegušas.

| (45) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkta b) apakšpunktu Komisija analizēja pašreizējos izpildes panākšanas pasākumus, kas pieņemti, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkta b) apakšpunktu Komisija analizēja pašreizējos izpildes panākšanas pasākumus, kas pieņemti, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

| (46) | Pašreizējās sankciju sistēmas pamatā ir 2002. gada Zvejniecības likums (Likums 625), kas grozīts ar 2014. gada Zvejniecības (grozījumu) likumu (Likums 880), 2010. gada Zvejniecības noteikumiem (LI 1968) un 2015. gada Zvejniecības (grozījumu) noteikumiem (LI 2217). Šo tiesību instrumentu grozījumu pieņemšanai bija izšķirīga nozīme pret Ganu sākto demaršu izbeigšanā 2015. gada oktobrī. Tomēr Gana šos instrumentus nav pienācīgi īstenojusi un nav panākusi to izpildi. |
| --- | --- |

(46)

Pašreizējās sankciju sistēmas pamatā ir 2002. gada Zvejniecības likums (Likums 625), kas grozīts ar 2014. gada Zvejniecības (grozījumu) likumu (Likums 880), 2010. gada Zvejniecības noteikumiem (LI 1968) un 2015. gada Zvejniecības (grozījumu) noteikumiem (LI 2217). Šo tiesību instrumentu grozījumu pieņemšanai bija izšķirīga nozīme pret Ganu sākto demaršu izbeigšanā 2015. gada oktobrī. Tomēr Gana šos instrumentus nav pienācīgi īstenojusi un nav panākusi to izpildi.

| (47) | Ar 2014. gada Zvejniecības (grozījumu) likumu (Likums 880) grozītā 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 88.A pantā ir uzskaitītas darbības, kuras uzskata par NNN zveju un pie kurām pieder zveja aizlieguma apgabalā, aizliegtu vai neatbilstīgu zvejas rīku izmantošana, mazizmēra zivju pārkraušana citā kuģī vai izkraušana, pārkraušana no cita zvejas kuģa, kas iesaistījies NNN zvejā. Turklāt 88.A pantā noteikts, ka personai, kas iesaistījusies NNN zvejā, nosaka naudassodu par summu, kas pirmā pārkāpuma gadījumā ir ne mazāka par 1 000 000 USD, bet ne lielāka par 2 000 000 USD. Naudassods par otro pārkāpumu ir vismaz 2 000 000 USD, bet ne vairāk kā 4 000 000 USD. Turklāt licence vai atļauja, kas izdota attiecībā uz konkrēto zvejas kuģi, tiek apturēta uz sešiem mēnešiem no soda noteikšanas brīža. Likuma 88.A pantā noteikts, ka naudassods par trešo pārkāpumu ir vismaz 2 000 000 USD, bet ne vairāk kā 4 000 000 USD, un licence vai atļauja tiek anulēta un zvejas kuģa vārds tūlīt tiek svītrots no Ganas Kuģu reģistra. 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 116. pants attiecas uz samierināšanu pārkāpumu gadījumos un administratīvajiem sodiem, ja persona rakstiski atzīstas, ka ir izdarījusi pārkāpumu, un pauž vēlmi šo pārkāpumu nokārtot. Pārkāpuma izdarītājam jāmaksā naudas summa, kas atbilst vismaz minimālajam naudassodam, kāds noteikts par šādu pārkāpumu, plus visu nelikumīgi nozvejoto zivju taisnīgai tirgus vērtībai. Šī summa jāsamaksā 30 dienu laikā, citādi lieta tiek nodota izskatīšanai tiesā. |
| --- | --- |

(47)

Ar 2014. gada Zvejniecības (grozījumu) likumu (Likums 880) grozītā 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 88.A pantā ir uzskaitītas darbības, kuras uzskata par NNN zveju un pie kurām pieder zveja aizlieguma apgabalā, aizliegtu vai neatbilstīgu zvejas rīku izmantošana, mazizmēra zivju pārkraušana citā kuģī vai izkraušana, pārkraušana no cita zvejas kuģa, kas iesaistījies NNN zvejā. Turklāt 88.A pantā noteikts, ka personai, kas iesaistījusies NNN zvejā, nosaka naudassodu par summu, kas pirmā pārkāpuma gadījumā ir ne mazāka par 1 000 000 USD, bet ne lielāka par 2 000 000 USD. Naudassods par otro pārkāpumu ir vismaz 2 000 000 USD, bet ne vairāk kā 4 000 000 USD. Turklāt licence vai atļauja, kas izdota attiecībā uz konkrēto zvejas kuģi, tiek apturēta uz sešiem mēnešiem no soda noteikšanas brīža. Likuma 88.A pantā noteikts, ka naudassods par trešo pārkāpumu ir vismaz 2 000 000 USD, bet ne vairāk kā 4 000 000 USD, un licence vai atļauja tiek anulēta un zvejas kuģa vārds tūlīt tiek svītrots no Ganas Kuģu reģistra. 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 116. pants attiecas uz samierināšanu pārkāpumu gadījumos un administratīvajiem sodiem, ja persona rakstiski atzīstas, ka ir izdarījusi pārkāpumu, un pauž vēlmi šo pārkāpumu nokārtot. Pārkāpuma izdarītājam jāmaksā naudas summa, kas atbilst vismaz minimālajam naudassodam, kāds noteikts par šādu pārkāpumu, plus visu nelikumīgi nozvejoto zivju taisnīgai tirgus vērtībai. Šī summa jāsamaksā 30 dienu laikā, citādi lieta tiek nodota izskatīšanai tiesā.

| (48) | Komisijas apkopotā informācija un it īpaši informācijas apmaiņa ar Ganas iestādēm liecina, ka sankcijas, ko piemēro kuģiem, kuri iesaistījušies NNN zvejas darbībās vai tās atbalsta, nav iedarbīgas un atturošas saskaņā ar Ganai saistošajiem UNFSA un Atbilstības nolīguma pienākumiem. Minimālais naudassods 1 000 000 USD apmērā ir piemērots tikai vienā no 19 lietām, kas 2018. un 2019. gadā izšķirtas ārpustiesas kārtībā un saistītas ar rūpnieciskās zvejas traleru pārkāpumiem, pie kuriem pieder mazizmēra zivju pārkraušana citā kuģī vai izkraušana, zivju mazuļu paturēšana uz kuģa un pārkraušana citā kuģī, aizliegtu vai neatbilstīgu zvejas rīku izmantošana. Pārējās lietās piemērots naudassods robežās no 6 000 GHS (līdzvērtīgi 950 EUR) līdz 700 000 GHS (līdzvērtīgi 110 000 EUR). |
| --- | --- |

(48)

Komisijas apkopotā informācija un it īpaši informācijas apmaiņa ar Ganas iestādēm liecina, ka sankcijas, ko piemēro kuģiem, kuri iesaistījušies NNN zvejas darbībās vai tās atbalsta, nav iedarbīgas un atturošas saskaņā ar Ganai saistošajiem UNFSA un Atbilstības nolīguma pienākumiem. Minimālais naudassods 1 000 000 USD apmērā ir piemērots tikai vienā no 19 lietām, kas 2018. un 2019. gadā izšķirtas ārpustiesas kārtībā un saistītas ar rūpnieciskās zvejas traleru pārkāpumiem, pie kuriem pieder mazizmēra zivju pārkraušana citā kuģī vai izkraušana, zivju mazuļu paturēšana uz kuģa un pārkraušana citā kuģī, aizliegtu vai neatbilstīgu zvejas rīku izmantošana. Pārējās lietās piemērots naudassods robežās no 6 000 GHS (līdzvērtīgi 950 EUR) līdz 700 000 GHS (līdzvērtīgi 110 000 EUR).

| (49) | 2018. gada jūnijā rūpnieciskās zvejas traleris tika arestēts par zvejošanu ekskluzīvajā piekrastes zonā, tātad 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 81. panta 3. punkta pārkāpumu. Likuma 81. pantā noteikts, ka naudassods par šādu pārkāpumu ir vismaz 10 000 USD, bet ne vairāk kā 100 000 USD, ja pārkāpumu izdarījis vietējais rūpnieciskās zvejas kuģis. Saskaņā ar informāciju, ko pēdējās apmaiņās sniedza Ganas iestādes, 2018. gada augustā administratīvajā procesā tika piemērots naudassods 48 000 GHS apmērā (tobrīd līdzvērtīgi 10 140 USD vai 8 633 EUR). Saskaņā ar 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 116. pantu administratīvie sodi jāsamaksā 30 dienu laikā. Pretējā gadījumā lieta tiek nodota izskatīšanai tiesā. Naudassods līdz šim nav samaksāts. Minētais rūpnieciskās zvejas traleris tika atkal aizturēts 2019. gada novembrī par zivju izgāšanu jūrā, mazizmēra acu linuma izmantošanu, zivju mazuļu paturēšanu uz kuģa, jūrā veiktu pārkraušanu citā kuģī un nereģistrētu nozveju. Lieta ir nodota izskatīšanai tiesā. |
| --- | --- |

(49)

2018. gada jūnijā rūpnieciskās zvejas traleris tika arestēts par zvejošanu ekskluzīvajā piekrastes zonā, tātad 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 81. panta 3. punkta pārkāpumu. Likuma 81. pantā noteikts, ka naudassods par šādu pārkāpumu ir vismaz 10 000 USD, bet ne vairāk kā 100 000 USD, ja pārkāpumu izdarījis vietējais rūpnieciskās zvejas kuģis. Saskaņā ar informāciju, ko pēdējās apmaiņās sniedza Ganas iestādes, 2018. gada augustā administratīvajā procesā tika piemērots naudassods 48 000 GHS apmērā (tobrīd līdzvērtīgi 10 140 USD vai 8 633 EUR). Saskaņā ar 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 116. pantu administratīvie sodi jāsamaksā 30 dienu laikā. Pretējā gadījumā lieta tiek nodota izskatīšanai tiesā. Naudassods līdz šim nav samaksāts. Minētais rūpnieciskās zvejas traleris tika atkal aizturēts 2019. gada novembrī par zivju izgāšanu jūrā, mazizmēra acu linuma izmantošanu, zivju mazuļu paturēšanu uz kuģa, jūrā veiktu pārkraušanu citā kuģī un nereģistrētu nozveju. Lieta ir nodota izskatīšanai tiesā.

| (50) | Kādā citā gadījumā rūpnieciskās zvejas traleris 2019. gada jūnijā tika arestēts par zivju mazuļu zvejošanu, nereģistrētu nozveju uz kuģa un zvejošanu ar mazizmēra zcu linumu. Kuģa īpašnieks izvēlējās strīda izšķiršanu ārpustiesas kārtībā. Saskaņā ar 2014. gada Zvejniecības (grozījumu) likuma (Likums 880) 88.A panta noteikumiem viņam tika piemērots naudassods 1 000 000 USD apmērā. Tomēr kuģa īpašnieks to nesamaksāja mēneša laikā, kā noteikts likumā, un lieta tika nodota izskatīšanai tiesā. Attiecībā uz šo pašu rūpnieciskās zvejas traleri 2019. gada decembrī notika vēl viena strīda izšķiršana ārpustiesas kārtībā par zivju izgāšanu jūrā un nelikumīgu pārkraušanu citā kuģī, par ko kuģis bija arestēts 2018. gada oktobrī. Šajā gadījumā tika piemērots naudas sods 680 000 GHS apmērā (līdzvērtīgi 110 510 EUR). 2020. gada maijā kuģis tika vēlreiz arestēts sakarā ar tīkliem ar mazizmēra acu linumu un zivju mazuļu nozveju. |
| --- | --- |

(50)

Kādā citā gadījumā rūpnieciskās zvejas traleris 2019. gada jūnijā tika arestēts par zivju mazuļu zvejošanu, nereģistrētu nozveju uz kuģa un zvejošanu ar mazizmēra zcu linumu. Kuģa īpašnieks izvēlējās strīda izšķiršanu ārpustiesas kārtībā. Saskaņā ar 2014. gada Zvejniecības (grozījumu) likuma (Likums 880) 88.A panta noteikumiem viņam tika piemērots naudassods 1 000 000 USD apmērā. Tomēr kuģa īpašnieks to nesamaksāja mēneša laikā, kā noteikts likumā, un lieta tika nodota izskatīšanai tiesā. Attiecībā uz šo pašu rūpnieciskās zvejas traleri 2019. gada decembrī notika vēl viena strīda izšķiršana ārpustiesas kārtībā par zivju izgāšanu jūrā un nelikumīgu pārkraušanu citā kuģī, par ko kuģis bija arestēts 2018. gada oktobrī. Šajā gadījumā tika piemērots naudas sods 680 000 GHS apmērā (līdzvērtīgi 110 510 EUR). 2020. gada maijā kuģis tika vēlreiz arestēts sakarā ar tīkliem ar mazizmēra acu linumu un zivju mazuļu nozveju.

| (51) | 2017. un 2018. gadā tika arestēti seši rūpnieciskās zvejas traleri un administratīvajā procesā tika piemērots naudassods 6 000 GHS (tobrīd līdzvērtīgi 1 080 EUR) par zivju izgāšanu jūrā (vienā gadījumā 22,3 tonnas), mazizmēra acu linuma izmantošanu un zivju mazuļu izgāšanu jūrā. Tas ir maksimālais naudassods par zivju izgāšanu jūrā, kāds noteikts 2010. gada Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 32. panta 1. punktā. Šāds naudas soda apmērs ir nepārprotami neadekvāts un acīmredzami nesamērīgs ar attiecīgo pārkāpumu smagumu, pārkāpumu iespējamo ietekmi uz resursiem un pārkāpēju iespējamiem ieguvumiem no šādām nelikumīgām darbībām. Vienam no šiem traleriem tika piemērots naudassods 6 000 GHS par 22 tonnu zivju izgāšanu jūrā 2017. gada aprīlī, tātad par 32. panta 1. punkta pārkāpumu. Naudassods tika piespriests administratīvajā procesā 2018. gada jūlijā, tātad vairāk nekā gadu pēc kuģa arestēšanas 2017. gada aprīlī. Minētais traleris jau bija ticis arestēts 2015. aprīlī un saņēmis naudassodu par mazizmēra zivju pacelšanu uz kuģa. Šī 2015. gada lieta tika izšķirta ārpustiesas kārtībā, un samaksātais naudassods bija 200 000 GHS (tobrīd līdzvērtīgi 44 500 EUR). Neskatoties uz to, 2020. gada septembrī tas pats rūpnieciskās zvejas kuģis tika arestēts atkal par iespējamu līdzīgu pārkāpumu, proti, zivju mazuļu paturēšanu uz kuģa, ar ko tiek pārkāpts 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 89. panta 1. punkta c) apakšpunkts, kurā teikts, ka zvejā nedrīkst tīši iegūt zivju mazuļus, un Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 14. pantu, kurā norādīts, ka neviens nedrīkst zvejot vai nevienā valsts izkraušanas vietā izkraut zivis, kuru izmērs nesasniedz Zvejniecības noteikumu (LI 1968) pielikuma 1. tabulā norādīto garumu. |
| --- | --- |

(51)

2017. un 2018. gadā tika arestēti seši rūpnieciskās zvejas traleri un administratīvajā procesā tika piemērots naudassods 6 000 GHS (tobrīd līdzvērtīgi 1 080 EUR) par zivju izgāšanu jūrā (vienā gadījumā 22,3 tonnas), mazizmēra acu linuma izmantošanu un zivju mazuļu izgāšanu jūrā. Tas ir maksimālais naudassods par zivju izgāšanu jūrā, kāds noteikts 2010. gada Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 32. panta 1. punktā. Šāds naudas soda apmērs ir nepārprotami neadekvāts un acīmredzami nesamērīgs ar attiecīgo pārkāpumu smagumu, pārkāpumu iespējamo ietekmi uz resursiem un pārkāpēju iespējamiem ieguvumiem no šādām nelikumīgām darbībām. Vienam no šiem traleriem tika piemērots naudassods 6 000 GHS par 22 tonnu zivju izgāšanu jūrā 2017. gada aprīlī, tātad par 32. panta 1. punkta pārkāpumu. Naudassods tika piespriests administratīvajā procesā 2018. gada jūlijā, tātad vairāk nekā gadu pēc kuģa arestēšanas 2017. gada aprīlī. Minētais traleris jau bija ticis arestēts 2015. aprīlī un saņēmis naudassodu par mazizmēra zivju pacelšanu uz kuģa. Šī 2015. gada lieta tika izšķirta ārpustiesas kārtībā, un samaksātais naudassods bija 200 000 GHS (tobrīd līdzvērtīgi 44 500 EUR). Neskatoties uz to, 2020. gada septembrī tas pats rūpnieciskās zvejas kuģis tika arestēts atkal par iespējamu līdzīgu pārkāpumu, proti, zivju mazuļu paturēšanu uz kuģa, ar ko tiek pārkāpts 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 89. panta 1. punkta c) apakšpunkts, kurā teikts, ka zvejā nedrīkst tīši iegūt zivju mazuļus, un Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 14. pantu, kurā norādīts, ka neviens nedrīkst zvejot vai nevienā valsts izkraušanas vietā izkraut zivis, kuru izmērs nesasniedz Zvejniecības noteikumu (LI 1968) pielikuma 1. tabulā norādīto garumu.

| (52) | Kādam citam tralerim, 2019. gada novembrī izšķirot strīdu ārpustiesas kārtībā, tika piemērots naudassods par diviem pārkāpumiem, kas saistīti ar zivju izgāšanu jūrā, tātad 2010. gada Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 32. panta 1. punkta a) apakšpunkta pārkāpumiem. Kuģim tika piespriests naudassods 6 000 GHS un 24 000 GHS (līdzvērtīgi attiecīgi 940 EUR un 3 750 EUR) apmērā, kas saskaņā ar Ganas iestāžu sniegto jaunāko informāciju nav ticis samaksāts. Turklāt minētais traleris 2019. gada 28. oktobrī tika arestēts par zivju izgāšanu jūrā, mazizmēra acu linuma izmantošanu, zivju mazuļu nozveju un nereģistrētu nozveju. 2019. gada 11. novembrī lieta tika nodota izskatīšanai tiesā. Minētā tralera īpašniekam 2019. gada novembrī tika piemērots vēl viens naudassods par pārkāpumu, ko izdarījis cits viņam piederošs traleris (zivju izgāšana jūrā, 2010. gada Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 32. panta 1. punkta a) apakšpunkta pārkāpums). Šā naudas soda apmērs ir 36 000 GHS (tobrīd līdzvērtīgi 5 850 EUR), un saskaņā ar Ganas iestāžu sniegto informāciju arī tas nav samaksāts. |
| --- | --- |

(52)

Kādam citam tralerim, 2019. gada novembrī izšķirot strīdu ārpustiesas kārtībā, tika piemērots naudassods par diviem pārkāpumiem, kas saistīti ar zivju izgāšanu jūrā, tātad 2010. gada Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 32. panta 1. punkta a) apakšpunkta pārkāpumiem. Kuģim tika piespriests naudassods 6 000 GHS un 24 000 GHS (līdzvērtīgi attiecīgi 940 EUR un 3 750 EUR) apmērā, kas saskaņā ar Ganas iestāžu sniegto jaunāko informāciju nav ticis samaksāts. Turklāt minētais traleris 2019. gada 28. oktobrī tika arestēts par zivju izgāšanu jūrā, mazizmēra acu linuma izmantošanu, zivju mazuļu nozveju un nereģistrētu nozveju. 2019. gada 11. novembrī lieta tika nodota izskatīšanai tiesā. Minētā tralera īpašniekam 2019. gada novembrī tika piemērots vēl viens naudassods par pārkāpumu, ko izdarījis cits viņam piederošs traleris (zivju izgāšana jūrā, 2010. gada Zvejniecības noteikumu (LI 1968) 32. panta 1. punkta a) apakšpunkta pārkāpums). Šā naudas soda apmērs ir 36 000 GHS (tobrīd līdzvērtīgi 5 850 EUR), un saskaņā ar Ganas iestāžu sniegto informāciju arī tas nav samaksāts.

| (53) | Saskaņā ar 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 76. panta 1. punktu Ganas Zvejniecības komisija, kurai uzticēts dot ministram ieteikumus par licenču izdošanu, nedrīkst izteikt ieteikumu izdot vai atjaunot vietējā rūpnieciskās zvejas kuģa zvejas licenci, kamēr minētā komisija nav pārliecinājusies, ka spriedums vai kāds cits nolēmums, kas saistīts ar minētā likuma pārkāpumiem, ir ticis izpildīts. Turklāt 2015. gada Zvejniecības (grozījumu) noteikumu (LI 2217) 24.M pantā teikts, ka Zvejniecības komisija nedrīkst piešķirt zvejas atļaujas, ja tai ir pamats uzskatīt, ka attiecīgais zvejas kuģis bijis iesaistījies NNN zvejā, vai ticis konstatēts, ka kuģis bijis iesaistījies NNN zvejā, ar kuru pārkāpts starptautisks saglabāšanas un pārvaldības pasākums, līdz brīdim, kad visas saskaņā ar Ganas tiesību aktiem piemērotās sankcijas ir tikušas izpildītas. Kā minēts Ganas iestāžu sniegtajā informācijā, 2019. gada decembra beigās nebija samaksāti vairāk nekā 18 % naudassodu, kas 2018. un 2019. gadā piemēroti traleriem, izšķirot strīdu ārpustiesas kārtībā. Neskatoties uz to, šiem kuģiem turpināja izdot zvejas licences. Tas ir pretrunā 2002. gada Zvejniecības likumam (Likums 625). Turklāt 2017. gada aprīlī Pasaules Bankas misija konstatēja vairākas problēmas, piemēram, krasu atšķirību starp konstatēto pārkāpumu lielo skaitu un kompetento iestāžu ierosināto lietu nelielo skaitu. Tāpat misija konstatēja nesaskaņas līdzīgu pārkāpumu naudassodu apmēros, naudas sodu atcelšanu bez skaidra pamatojuma, licenču atjaunošanu pārkāpumu izdarītājiem, nepilnīgu ziņošanu par pārkāpumiem un turpmāko rīcību, kā arī proporcionāli lielu neiekasēto naudassodu daļu (14). |
| --- | --- |

(53)

Saskaņā ar 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 76. panta 1. punktu Ganas Zvejniecības komisija, kurai uzticēts dot ministram ieteikumus par licenču izdošanu, nedrīkst izteikt ieteikumu izdot vai atjaunot vietējā rūpnieciskās zvejas kuģa zvejas licenci, kamēr minētā komisija nav pārliecinājusies, ka spriedums vai kāds cits nolēmums, kas saistīts ar minētā likuma pārkāpumiem, ir ticis izpildīts. Turklāt 2015. gada Zvejniecības (grozījumu) noteikumu (LI 2217) 24.M pantā teikts, ka Zvejniecības komisija nedrīkst piešķirt zvejas atļaujas, ja tai ir pamats uzskatīt, ka attiecīgais zvejas kuģis bijis iesaistījies NNN zvejā, vai ticis konstatēts, ka kuģis bijis iesaistījies NNN zvejā, ar kuru pārkāpts starptautisks saglabāšanas un pārvaldības pasākums, līdz brīdim, kad visas saskaņā ar Ganas tiesību aktiem piemērotās sankcijas ir tikušas izpildītas. Kā minēts Ganas iestāžu sniegtajā informācijā, 2019. gada decembra beigās nebija samaksāti vairāk nekā 18 % naudassodu, kas 2018. un 2019. gadā piemēroti traleriem, izšķirot strīdu ārpustiesas kārtībā. Neskatoties uz to, šiem kuģiem turpināja izdot zvejas licences. Tas ir pretrunā 2002. gada Zvejniecības likumam (Likums 625). Turklāt 2017. gada aprīlī Pasaules Bankas misija konstatēja vairākas problēmas, piemēram, krasu atšķirību starp konstatēto pārkāpumu lielo skaitu un kompetento iestāžu ierosināto lietu nelielo skaitu. Tāpat misija konstatēja nesaskaņas līdzīgu pārkāpumu naudassodu apmēros, naudas sodu atcelšanu bez skaidra pamatojuma, licenču atjaunošanu pārkāpumu izdarītājiem, nepilnīgu ziņošanu par pārkāpumiem un turpmāko rīcību, kā arī proporcionāli lielu neiekasēto naudassodu daļu (14).

| (54) | Lēmuma 48.–53. apsvērumā minētie piemēri liecina, ka Ganas iestāžu piemērotās sankcijas nav samērīgas ar nozvejas vērtību, neatņem pārkāpējiem ieguvumus, kas radušies smagu pārkāpumu rezultātā, un tās nav pietiekami bargas, lai faktiski nodrošinātu atbilstību un atturētu no turpmākiem pārkāpumiem. Ņemot vērā savākto informāciju par tiesisko regulējumu un pašreizējām izpildes procedūrām, kas paredzētas, lai noteiktu pārkāpumus un piemērotu atbilstošas sankcijas, Komisija secinājusi, ka Gana nav īstenojusi UNFSA 19. panta 2. punktu. Šajā noteikumā paredzēts, ka izmeklēšanu un tiesas procesus vienmēr veic bez kavēšanās un ka par pārkāpumiem piemērojamās sankcijas ir pietiekami bargas, lai faktiski nodrošinātu atbilstību, kā arī atturētu no pārkāpumiem neatkarīgi no to veikšanas vietas, un tās atņem pārkāpējiem ieguvumus no viņu nelikumīgajām darbībām. Faktiskā piemēroto sodu apmēra dēļ sankciju shēma neattur no NNN zvejas pārkāpumu izdarīšanas. Turklāt NNN zvejas SRP 21. punktā valstis tiek aicinātas nodrošināt, lai kuģiem un, ciktāl iespējams, valstspiederīgajiem, kas ir šo valstu jurisdikcijā, sankcijas par NNN zveju būtu pietiekami bargas, lai atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no šādas zvejas. |
| --- | --- |

(54)

Lēmuma 48.–53. apsvērumā minētie piemēri liecina, ka Ganas iestāžu piemērotās sankcijas nav samērīgas ar nozvejas vērtību, neatņem pārkāpējiem ieguvumus, kas radušies smagu pārkāpumu rezultātā, un tās nav pietiekami bargas, lai faktiski nodrošinātu atbilstību un atturētu no turpmākiem pārkāpumiem. Ņemot vērā savākto informāciju par tiesisko regulējumu un pašreizējām izpildes procedūrām, kas paredzētas, lai noteiktu pārkāpumus un piemērotu atbilstošas sankcijas, Komisija secinājusi, ka Gana nav īstenojusi UNFSA 19. panta 2. punktu. Šajā noteikumā paredzēts, ka izmeklēšanu un tiesas procesus vienmēr veic bez kavēšanās un ka par pārkāpumiem piemērojamās sankcijas ir pietiekami bargas, lai faktiski nodrošinātu atbilstību, kā arī atturētu no pārkāpumiem neatkarīgi no to veikšanas vietas, un tās atņem pārkāpējiem ieguvumus no viņu nelikumīgajām darbībām. Faktiskā piemēroto sodu apmēra dēļ sankciju shēma neattur no NNN zvejas pārkāpumu izdarīšanas. Turklāt NNN zvejas SRP 21. punktā valstis tiek aicinātas nodrošināt, lai kuģiem un, ciktāl iespējams, valstspiederīgajiem, kas ir šo valstu jurisdikcijā, sankcijas par NNN zveju būtu pietiekami bargas, lai atņemtu pārkāpējiem ieguvumus no šādas zvejas.

| (55) | Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Ganas iestāžu paziņojumiem, atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktam var secināt, ka sadarbošanās un noteikumu izpildes ziņā Gana nav izpildījusi savus pienākumus, kas paredzēti starptautiskajos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Ganas iestāžu paziņojumiem, atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktam var secināt, ka sadarbošanās un noteikumu izpildes ziņā Gana nav izpildījusi savus pienākumus, kas paredzēti starptautiskajos tiesību aktos.

3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

| (56) | Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu Komisija analizēja Gana pievienošanos attiecīgiem starptautiskiem zvejniecības instrumentiem vai to ratificēšanu un tās kā reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) līgumslēdzējas puses statusu vai tās gatavību piemērot šo organizāciju pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu Komisija analizēja Gana pievienošanos attiecīgiem starptautiskiem zvejniecības instrumentiem vai to ratificēšanu un tās kā reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) līgumslēdzējas puses statusu vai tās gatavību piemērot šo organizāciju pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

| (57) | Gana ir UNCLOS puse, un 2017. gadā tā pievienojās UNFSA. 2016. gadā Gana ratificēja arī PSMA. 2003. gadā Gana akceptēja FAO Atbilstības nolīgumu. Gana ir arī ICCAT līgumslēdzēja puse. Turklāt Gana ir locekle FCWC, kas ir apakšreģionāla padomdevēja struktūra zvejniecības jautājumos. |
| --- | --- |

(57)

Gana ir UNCLOS puse, un 2017. gadā tā pievienojās UNFSA. 2016. gadā Gana ratificēja arī PSMA. 2003. gadā Gana akceptēja FAO Atbilstības nolīgumu. Gana ir arī ICCAT līgumslēdzēja puse. Turklāt Gana ir locekle FCWC, kas ir apakšreģionāla padomdevēja struktūra zvejniecības jautājumos.

| (58) | Patlaban spēkā esošais Ganas Zvejniecības likums ir datējams ar 2002. gadu. 2014. gadā tajā daļēji tika izdarīti grozījumi. Darba grupas sanāksmēs, kas minētas 19. apsvērumā, Ganas iestādes informēja, ka Gana pārskata 2002. gada Zvejniecības likumu, lai tajā atspoguļotu starptautiskos pienākumus, kurus Gana uzņēmusies. Tomēr pārskatīšanas process ir ievērojami aizkavējies. Piemēram, darba grupas otrajā sanāksmē, kas notika 2018. gada janvārī, Gana minēja pirmo orientējošo termiņu iesniegšanai parlamentā, proti, 2018. gada septembri. Darba grupas trešajā sanāksmē, kas notika 2018. gada oktobrī, Gana informēja, ka jaunais termiņš likumprojekta iesniegšanai parlamentā ir 2019. gada jūnijs. Videokonferencē, kas notika 2019. gada janvārī, Gana vēlreiz aktualizēja termiņu iesniegšanai parlamentā un paredzēja, ka tā notiks 2019. gada augustā. Savukārt 2020. gada janvārī Gana informēja, ka jaunākais orientējošais termiņš iesniegšanai parlamentā ir 2020. gada otrā ceturkšņa beigas. Pēc tam, 2020. gada jūnijā, Gana norādīja, ka galīgā likumprojekta pabeigšanas aktuālais termiņš ir 2020. gada septembra beigas. Tātad pašreizējais Zvejniecības likums nav saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem instrumentiem, kuru Puse ir Gana. |
| --- | --- |

(58)

Patlaban spēkā esošais Ganas Zvejniecības likums ir datējams ar 2002. gadu. 2014. gadā tajā daļēji tika izdarīti grozījumi. Darba grupas sanāksmēs, kas minētas 19. apsvērumā, Ganas iestādes informēja, ka Gana pārskata 2002. gada Zvejniecības likumu, lai tajā atspoguļotu starptautiskos pienākumus, kurus Gana uzņēmusies. Tomēr pārskatīšanas process ir ievērojami aizkavējies. Piemēram, darba grupas otrajā sanāksmē, kas notika 2018. gada janvārī, Gana minēja pirmo orientējošo termiņu iesniegšanai parlamentā, proti, 2018. gada septembri. Darba grupas trešajā sanāksmē, kas notika 2018. gada oktobrī, Gana informēja, ka jaunais termiņš likumprojekta iesniegšanai parlamentā ir 2019. gada jūnijs. Videokonferencē, kas notika 2019. gada janvārī, Gana vēlreiz aktualizēja termiņu iesniegšanai parlamentā un paredzēja, ka tā notiks 2019. gada augustā. Savukārt 2020. gada janvārī Gana informēja, ka jaunākais orientējošais termiņš iesniegšanai parlamentā ir 2020. gada otrā ceturkšņa beigas. Pēc tam, 2020. gada jūnijā, Gana norādīja, ka galīgā likumprojekta pabeigšanas aktuālais termiņš ir 2020. gada septembra beigas. Tātad pašreizējais Zvejniecības likums nav saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem instrumentiem, kuru Puse ir Gana.

| (59) | Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkta c) apakšpunktu analizēja, vai Gana ir bijusi iesaistīta kādā darbībā vai bezdarbībā, kas varētu mazināt piemērojamo normatīvo aktu vai starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(59)

Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkta c) apakšpunktu analizēja, vai Gana ir bijusi iesaistīta kādā darbībā vai bezdarbībā, kas varētu mazināt piemērojamo normatīvo aktu vai starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti.

| (60) | 2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 42. panta 1. punkts pilnvaro Ganas Zvejniecības komisiju izstrādāt zvejniecību pārvaldības plānu, kurš būtu pamatots ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju, ar kuru tiktu nodrošināta optimāla zvejas resursu izmantošana, vienlaikus izvairoties no resursu pārmērīgas izmantošanas, un kurš būtu saskaņā ar labas pārvaldības principiem. 2015. gadā Ganas iestādes pieņēma Nacionālo zvejniecības pārvaldības plānu 2015.–2019. gadam. Šā instrumenta pieņemšanai bija būtiska nozīme pret Ganu sākto demaršu izbeigšanā 2015. gada oktobrī. Tomēr Gana nav pienācīgi īstenojusi Nacionālo zvejniecības pārvaldības plānu. |
| --- | --- |

(60)

2002. gada Zvejniecības likuma (Likums 625) 42. panta 1. punkts pilnvaro Ganas Zvejniecības komisiju izstrādāt zvejniecību pārvaldības plānu, kurš būtu pamatots ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju, ar kuru tiktu nodrošināta optimāla zvejas resursu izmantošana, vienlaikus izvairoties no resursu pārmērīgas izmantošanas, un kurš būtu saskaņā ar labas pārvaldības principiem. 2015. gadā Ganas iestādes pieņēma Nacionālo zvejniecības pārvaldības plānu 2015.–2019. gadam. Šā instrumenta pieņemšanai bija būtiska nozīme pret Ganu sākto demaršu izbeigšanā 2015. gada oktobrī. Tomēr Gana nav pienācīgi īstenojusi Nacionālo zvejniecības pārvaldības plānu.

| (61) | Piemēram, Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā bija paredzēts ikgadējs darbības plāns, kurā izraudzītos katru kalendāro gadu veicamos pasākumus. Taču, kā liecina Ganas iestāžu sniegtā informācija, faktiski tika sagatavots tikai 2015. gada darbības plāns. Netika sagatavoti arī Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā paredzētie gada pārskati par zvejas resursu sniegumu attiecībā pret rādītājiem. Jāatzīmē, ka Nacionālā zvejniecības pārvaldības plāna darbības termiņš ir beidzies, un, pamatojoties uz pēdējo apmaiņu ar Ganas iestādēm, tā vietā jauns vēl nav pieņemts. |
| --- | --- |

(61)

Piemēram, Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā bija paredzēts ikgadējs darbības plāns, kurā izraudzītos katru kalendāro gadu veicamos pasākumus. Taču, kā liecina Ganas iestāžu sniegtā informācija, faktiski tika sagatavots tikai 2015. gada darbības plāns. Netika sagatavoti arī Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā paredzētie gada pārskati par zvejas resursu sniegumu attiecībā pret rādītājiem. Jāatzīmē, ka Nacionālā zvejniecības pārvaldības plāna darbības termiņš ir beidzies, un, pamatojoties uz pēdējo apmaiņu ar Ganas iestādēm, tā vietā jauns vēl nav pieņemts.

| (62) | Turklāt Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā bija noteikts, ka viens no pasākumiem, kas samazinātu zvejas piepūli un zvejas kapacitāti traleru segmentā un it īpaši turpmākajos trīs gados par 50 % samazinātu zvejas dienu skaitu, ir ieviest divus mēnešus ilgas zvejas aizlieguma sezonas, kuras trešajā gadā varētu ilgt līdz četriem mēnešiem. Bija paredzēts, ka zvejas aizlieguma sezonas būs maijā–jūnijā vai novembrī–decembrī. Tāpat Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā bija noteikts, ka vienu līdz divus mēnešus (un 2019. gadā līdz četriem mēnešiem) visu veidu zveja, izņemot zveju ar nerūpnieciskās zvejas kanoe laivām, būs aizliegta, lai aizsargātu jūras dzīvotnes un saglabātu biodaudzveidību. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā bija noteikts, ka viens no pasākumiem, kas samazinātu zvejas piepūli un zvejas kapacitāti traleru segmentā un it īpaši turpmākajos trīs gados par 50 % samazinātu zvejas dienu skaitu, ir ieviest divus mēnešus ilgas zvejas aizlieguma sezonas, kuras trešajā gadā varētu ilgt līdz četriem mēnešiem. Bija paredzēts, ka zvejas aizlieguma sezonas būs maijā–jūnijā vai novembrī–decembrī. Tāpat Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā bija noteikts, ka vienu līdz divus mēnešus (un 2019. gadā līdz četriem mēnešiem) visu veidu zveja, izņemot zveju ar nerūpnieciskās zvejas kanoe laivām, būs aizliegta, lai aizsargātu jūras dzīvotnes un saglabātu biodaudzveidību.

| (63) | 2016. un 2017. gadā aizlieguma sezonas rūpnieciskās zvejas traleru segmentā bija spēkā, attiecīgi, no 2016. gada 1. novembra līdz 30. novembrim un no 2017. gada 1. februāra līdz 31. martam. Savukārt 2018. gadā aizlieguma sezonas rūpnieciskās zvejas traleru segmentā bija spēkā no 1. janvāra līdz 28. februārim. Arī nerūpnieciskās zvejas un tunzivju zvejas segments ievēroja aizlieguma sezonu. Tomēr 2018. gadā rūpnieciskās zvejas traleru un nerūpnieciskās zvejas segmenta otro aizlieguma sezonu, ko plānoja īstenot augustā – stipra apvelinga sezonā, kā norādīts Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā, vienu nedēļu pirms paredzētā sākuma atlika uz 2019. gadu. Ganas iestādes skaidroja, ka šāds lēmums pieņemts nolūkā īstenot aktīvāku sadarbību ar ieinteresētajām personām, lai panāktu noteikumu ievērošanu. Pretēji tam, kā noteikts Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā, 2019. gadā aizlieguma sezona traleru segmentā ilga tikai divus mēnešus no 2019. gada 1. augusta līdz 30. septembrim, bet nerūpnieciskās zvejas segmentā – tikai vienu mēnesi no 2019. gada 15. maija līdz 15. jūnijam. |
| --- | --- |

(63)

2016. un 2017. gadā aizlieguma sezonas rūpnieciskās zvejas traleru segmentā bija spēkā, attiecīgi, no 2016. gada 1. novembra līdz 30. novembrim un no 2017. gada 1. februāra līdz 31. martam. Savukārt 2018. gadā aizlieguma sezonas rūpnieciskās zvejas traleru segmentā bija spēkā no 1. janvāra līdz 28. februārim. Arī nerūpnieciskās zvejas un tunzivju zvejas segments ievēroja aizlieguma sezonu. Tomēr 2018. gadā rūpnieciskās zvejas traleru un nerūpnieciskās zvejas segmenta otro aizlieguma sezonu, ko plānoja īstenot augustā – stipra apvelinga sezonā, kā norādīts Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā, vienu nedēļu pirms paredzētā sākuma atlika uz 2019. gadu. Ganas iestādes skaidroja, ka šāds lēmums pieņemts nolūkā īstenot aktīvāku sadarbību ar ieinteresētajām personām, lai panāktu noteikumu ievērošanu. Pretēji tam, kā noteikts Nacionālajā zvejniecības pārvaldības plānā, 2019. gadā aizlieguma sezona traleru segmentā ilga tikai divus mēnešus no 2019. gada 1. augusta līdz 30. septembrim, bet nerūpnieciskās zvejas segmentā – tikai vienu mēnesi no 2019. gada 15. maija līdz 15. jūnijam.

| (64) | Savukārt 2020. gadā Ganā zvejas aizlieguma sezonu nebija vispār, neskatoties uz 2020. gada budžeta pārskatā uzsvērto faktu, ka saskaņā ar zinātnisko informāciju jūras zivju krājumu apjoms Ganas EEZ samazinās, neskatoties uz Ganas iestāžu norādi, ka ir jāveic radikāli pasākumi nolūkā apturēt šo parādību, lai Gana līdz 2025. gadam nekļūtu par zivju neto importētāju, un neskatoties uz iestāžu paziņojumu, ka 2020. un 2021. gadā tās plāno pagarināt viena mēneša aizlieguma sezonu līdz diviem mēnešiem, lai to varētu piemērot visai flotei vienlaikus (15). Kā minēts 28. apsvērumā, novērtējums par krājumu, īpaši pelaģisko sugu, kritisko stāvokli saskan ar CECAF novērtējumu. |
| --- | --- |

(64)

Savukārt 2020. gadā Ganā zvejas aizlieguma sezonu nebija vispār, neskatoties uz 2020. gada budžeta pārskatā uzsvērto faktu, ka saskaņā ar zinātnisko informāciju jūras zivju krājumu apjoms Ganas EEZ samazinās, neskatoties uz Ganas iestāžu norādi, ka ir jāveic radikāli pasākumi nolūkā apturēt šo parādību, lai Gana līdz 2025. gadam nekļūtu par zivju neto importētāju, un neskatoties uz iestāžu paziņojumu, ka 2020. un 2021. gadā tās plāno pagarināt viena mēneša aizlieguma sezonu līdz diviem mēnešiem, lai to varētu piemērot visai flotei vienlaikus (15). Kā minēts 28. apsvērumā, novērtējums par krājumu, īpaši pelaģisko sugu, kritisko stāvokli saskan ar CECAF novērtējumu.

| (65) | Kā citu piemēru tam, ka 2015.–2019. gada Nacionālais zvejniecības pārvaldības plāns nav pilnībā īstenots, var minēt to, ka saskaņā ar plānam pievienoto pielikumu rūpnieciskās zvejas traleru zvejas licenču maksimālais skaits nedrīkst pārsniegt 48, lai nodrošinātu attiecīgo zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Taču Ganas iestādes traleru segmentam reizi ceturksnī piešķir 75 licences. Nespējot pilnībā īstenot Nacionālo zvejniecības pārvaldības plānu, ir pārkāpts UNCLOS 61. panta 2. punkts, 61. panta 3. punkts un 62. panta 1. punkts, kā arī UNFSA 6. panta 4. punkts. |
| --- | --- |

(65)

Kā citu piemēru tam, ka 2015.–2019. gada Nacionālais zvejniecības pārvaldības plāns nav pilnībā īstenots, var minēt to, ka saskaņā ar plānam pievienoto pielikumu rūpnieciskās zvejas traleru zvejas licenču maksimālais skaits nedrīkst pārsniegt 48, lai nodrošinātu attiecīgo zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Taču Ganas iestādes traleru segmentam reizi ceturksnī piešķir 75 licences. Nespējot pilnībā īstenot Nacionālo zvejniecības pārvaldības plānu, ir pārkāpts UNCLOS 61. panta 2. punkts, 61. panta 3. punkts un 62. panta 1. punkts, kā arī UNFSA 6. panta 4. punkts.

| (66) | Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Ganas iestāžu paziņojumiem, atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktam var secināt, ka Gana nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, normatīvajiem aktiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Ganas iestāžu paziņojumiem, atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktam var secināt, ka Gana nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, normatīvajiem aktiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi (NNN zvejas regulas 31. panta 7. punkts)

| (67) | Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (16) Ganas tautas attīstības līmenis 2019. gadā bija vidējs – 189 valstu vidū tā ierindojās 142. vietā. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (16) Ganas tautas attīstības līmenis 2019. gadā bija vidējs – 189 valstu vidū tā ierindojās 142. vietā.

| (68) | Lai gan konkrēti spēju ierobežojumi attiecībā uz flotes uzraudzību, kontroli un pārraudzību varētu pastāvēt, specifiskie ierobežojumi, kas izriet no Ganas attīstības līmeņa, visus iepriekšējās iedaļās minētos trūkumus neattaisno. Ņemot vērā iepriekš minēto ANO TAI klasifikāciju, nav pierādījumu tam, ka Ganas nespēja pildīt savus starptautiskajās tiesībās noteiktos pienākumus būtu saistīta ar zemu attīstības līmeni. Tāpat nav konkrētu pierādījumu, kas ļautu zvejniecības tiesiskā regulējuma, uzraudzības, kontroles un pārraudzības, kā arī izsekošanas sistēmu nepilnības skaidrot ar spēju un infrastruktūras nepietiekamību. Turklāt ar šiem ierobežojumiem nevar attaisnot to, ka Gana nespēj panākt valsts tiesību aktu faktisku izpildi un piemērot sankcijas par pārkāpumiem, kas saistīti ar NNN zveju. |
| --- | --- |

(68)

Lai gan konkrēti spēju ierobežojumi attiecībā uz flotes uzraudzību, kontroli un pārraudzību varētu pastāvēt, specifiskie ierobežojumi, kas izriet no Ganas attīstības līmeņa, visus iepriekšējās iedaļās minētos trūkumus neattaisno. Ņemot vērā iepriekš minēto ANO TAI klasifikāciju, nav pierādījumu tam, ka Ganas nespēja pildīt savus starptautiskajās tiesībās noteiktos pienākumus būtu saistīta ar zemu attīstības līmeni. Tāpat nav konkrētu pierādījumu, kas ļautu zvejniecības tiesiskā regulējuma, uzraudzības, kontroles un pārraudzības, kā arī izsekošanas sistēmu nepilnības skaidrot ar spēju un infrastruktūras nepietiekamību. Turklāt ar šiem ierobežojumiem nevar attaisnot to, ka Gana nespēj panākt valsts tiesību aktu faktisku izpildi un piemērot sankcijas par pārkāpumiem, kas saistīti ar NNN zveju.

| (69) | Kopš 2018. gada Komisija ir sniegusi Ganai atbalstu zvejniecības sektorā, izmantojot reģionālo programmu (Uzlabota reģionālā zvejniecības pārvaldība Rietumāfrikā, PESCAO). Komisija ir piedāvājusi arī 19. apsvērumā minētās darba grupas satvarā sniegt atbalstu likuma izskatīšanā un atjaunināta Nacionālā NNN zvejas apkarošanas rīcības plāna pieņemšanā. |
| --- | --- |

(69)

Kopš 2018. gada Komisija ir sniegusi Ganai atbalstu zvejniecības sektorā, izmantojot reģionālo programmu (Uzlabota reģionālā zvejniecības pārvaldība Rietumāfrikā, PESCAO). Komisija ir piedāvājusi arī 19. apsvērumā minētās darba grupas satvarā sniegt atbalstu likuma izskatīšanā un atjaunināta Nacionālā NNN zvejas apkarošanas rīcības plāna pieņemšanā.

| (70) | Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Ganas iestāžu paziņojumiem, atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktam var secināt, ka Ganas attīstības līmenis nav tas, kas pasliktina tās zvejniecības pārvaldības stāvokli un vispārējo sniegumu. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem Ganas iestāžu paziņojumiem, atbilstīgi NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktam var secināt, ka Ganas attīstības līmenis nav tas, kas pasliktina tās zvejniecības pārvaldības stāvokli un vispārējo sniegumu.

4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

| (71) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus par to, ka Gana kā karoga, piekrastes un tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajās tiesībās noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, kas aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo Ganai par iespējamību, ka Komisija var to noteikt par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti. |
| --- | --- |

(71)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus par to, ka Gana kā karoga, piekrastes un tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajās tiesībās noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, kas aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo Ganai par iespējamību, ka Komisija var to noteikt par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti.

| (72) | Turklāt Komisijai attiecībā uz Ganu būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie demarši. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju. |
| --- | --- |

(72)

Turklāt Komisijai attiecībā uz Ganu būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie demarši. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

| (73) | Turklāt paziņošana Ganai par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgu trešo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā, |
| --- | --- |

(73)

Turklāt paziņošana Ganai par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgu trešo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Ganas Republikai paziņo par iespējamību, ka Komisija to var noteikt par nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti.

Briselē, 2021. gada 2. jūnijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Lēmums 2013/C 346/03 (2013. gada 26. novembris) par to trešo valstu paziņošanu, kuras Komisija uzskata par tādām, kuras varētu tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (OV C 346, 27.11.2013., 26. lpp.).

2

(3)  OV C 324, 2.10.2015., 15. lpp.

3

(4)  https://treaties.un.org/.

4

(5)  http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/.

5

(6)  https://treaties.un.org/pages/showDetails.aspx?objid=080000028007be1a.

6

(7)  http://www.fao.org/fishery/ipoa-iuu/npoa/en.

7

(8)  Jūrā veikta pārkraušana starp rūpnieciskās zvejas traleriem un kanoe laivām Ganā tiek saukta par saiko.

8

(9)  https://www.mofep.gov.gh/sites/default/files/budget-statements/2020-Budget-Statement-and-Economic-Policy_v3.pdf.

9

(10)  Saskaņā ar novērtējumu, ko sagatavojusi FAO/CECAF Mazo pelaģisko zivju novērtējuma darba grupas Dienvidu ūdeņu apakšgrupa, Sardinella aurita (zeltainā sardinella) un Sardinella maderensis (Madeiras sardinella) krājumi, kurus kopīgi izmanto Kotdivuāra, Gana, Togo un Benina, ir pārzvejoti un teju izsīkuši. Novērtējumā ieteikts sardinellu zveju aizliegt, lai krājumi varētu atjaunoties. FAO (2019).
  Report of the FAO/CECAF Working Group on the Assessment of Small Pelagic Fish – Subgroup South. Elmina, Ghana, 12-20 September 2018. Rapport du Groupe de travail FAO/COPACE sur l
  ’é
  valuation des petits poissons pélagiques – Sous-groupe Sud. Elmina, Gana, 2018. gada 12.–20. septembris. CECAF/ECAF Series/COPACE/PACE Séries No. 19/81. Roma. http://www.fao.org/3/ca5402b/ca5402b.pdf.

10

FAO/CECAF

Sardinella aurita

Sardinella maderensis

FAO (2019).

Report of the FAO/CECAF Working Group on the Assessment of Small Pelagic Fish – Subgroup South. Elmina, Ghana, 12-20 September 2018. Rapport du Groupe de travail FAO/COPACE sur l

’é

valuation des petits poissons pélagiques – Sous-groupe Sud

CECAF/ECAF Series/COPACE/PACE Séries No. 19/81.

(11)  http://www.fao.org/3/CA0464EN/ca0464en.pdf un http://www.fao.org/3/cb2339en/CB2339EN.pdf.

11

(12)  http://documents1.worldbank.org/curated/en/866911554409721545/pdf/Ghana-Under-the-First-Phase-of-the-West-Africa-Regional-Fisheries-Program-Project.pdf.

12

(13)  Uz tunzivju zvejas kuģiem attiecas citi noteikumi: 34. apsvērumā minēto personu faktiskajā īpašumā vai kontrolē jābūt vismaz 50 % kuģa kapitāldaļu.

13

(14)  http://documents1.worldbank.org/curated/en/866911554409721545/pdf/Ghana-Under-the-First-Phase-of-the-West-Africa-Regional-Fisheries-Program-Project.pdf.

14

(15)  https://www.mofep.gov.gh/sites/default/files/budget-statements/2020-Budget-Statement-and-Economic-Policy_v3.pdf.

15

(16)  http://hdr.undp.org/sites/all/themes/hdr_theme/country-notes/GHA.pdf.

16

---

| 7.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CI 215/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CI 215/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2021. gada 2. jūnijs),

ar ko izveido to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstu, kuras aizsargātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un kuras jāiesniedz kā pieteikumi uz starptautisko reģistrāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1753 2. pantu

(2021/C 215 I/04)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1753 (2019. gada 23. oktobris) par Savienības rīcību pēc tās pievienošanās Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (1) un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas akts (2) (“Ženēvas akts”) ir starptautisks nolīgums, saskaņā ar kuru līgumslēdzējas puses ievieš cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu savstarpējas aizsardzības sistēmu. |
| --- | --- |

(1)

Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas akts (2) (“Ženēvas akts”) ir starptautisks nolīgums, saskaņā ar kuru līgumslēdzējas puses ievieš cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu savstarpējas aizsardzības sistēmu.

| (2) | Pēc Padomes Lēmuma (ES) 2019/1754 (3) par Savienības pievienošanos Ženēvas aktam Savienība 2019. gada 26. novembrī deponēja Ženēvas akta pievienošanās instrumentu. 2020. gada 26. februārī Savienība pievienojās Ženēvas aktam. Tā kā Savienība bija piektā līgumslēdzēja puse, kas pievienojās Ženēvas aktam, Ženēvas akts stājās spēkā tajā pašā dienā saskaņā ar Ženēvas akta 29. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Padomes Lēmuma (ES) 2019/1754 (3) par Savienības pievienošanos Ženēvas aktam Savienība 2019. gada 26. novembrī deponēja Ženēvas akta pievienošanās instrumentu. 2020. gada 26. februārī Savienība pievienojās Ženēvas aktam. Tā kā Savienība bija piektā līgumslēdzēja puse, kas pievienojās Ženēvas aktam, Ženēvas akts stājās spēkā tajā pašā dienā saskaņā ar Ženēvas akta 29. panta 2. punktu.

| (3) | Saskaņā ar Ženēvas akta 5. panta 1. un 2. punktu katras Ženēvas akta līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes var iesniegt pieteikumus uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes starptautisko reģistrāciju Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas Starptautiskajā birojā, kas to reģistrē Starptautiskajā reģistrā. Saskaņā ar Ženēvas akta 9. pantu pārējās līgumslēdzējas puses pēc īpašas pārbaudes procedūras un šīs procedūras gaismā var izlemt, vai šo cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi aizsargāt savā teritorijā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Ženēvas akta 5. panta 1. un 2. punktu katras Ženēvas akta līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes var iesniegt pieteikumus uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes starptautisko reģistrāciju Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas Starptautiskajā birojā, kas to reģistrē Starptautiskajā reģistrā. Saskaņā ar Ženēvas akta 9. pantu pārējās līgumslēdzējas puses pēc īpašas pārbaudes procedūras un šīs procedūras gaismā var izlemt, vai šo cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi aizsargāt savā teritorijā.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 1. panta 2. punktu minētajā regulā un saskaņā ar to pieņemtajos aktos termins “ģeogrāfiskās izcelsmes norādes” aptver aizsargātus cilmes vietas nosaukumus un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 nozīmē (4). |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 1. panta 2. punktu minētajā regulā un saskaņā ar to pieņemtajos aktos termins “ģeogrāfiskās izcelsmes norādes” aptver aizsargātus cilmes vietas nosaukumus un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 nozīmē (4).

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 2. panta 1. punktu Komisija kā Savienības kompetentā iestāde ir pilnvarota pēc Savienības pievienošanās Ženēvas aktam un pēc tam – regulāri – iesniegt Starptautiskajam birojam pieteikumus uz Savienības cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautisko reģistrāciju. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 2. panta 1. punktu Komisija kā Savienības kompetentā iestāde ir pilnvarota pēc Savienības pievienošanās Ženēvas aktam un pēc tam – regulāri – iesniegt Starptautiskajam birojam pieteikumus uz Savienības cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautisko reģistrāciju.

| (6) | Laikā no 2020. gada septembra līdz decembrim dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 2. panta 2. punktu Komisijai nosūtīja 58 pieprasījumus reģistrēt Starptautiskajā reģistrā aizsargātus cilmes vietas nosaukumus un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuru izcelsme ir to teritorijā un kuri ir aizsargāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(6)

Laikā no 2020. gada septembra līdz decembrim dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 2. panta 2. punktu Komisijai nosūtīja 58 pieprasījumus reģistrēt Starptautiskajā reģistrā aizsargātus cilmes vietas nosaukumus un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuru izcelsme ir to teritorijā un kuri ir aizsargāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013.

| (7) | Nosaukumi, kuri aizsargāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 kā aizsargāti cilmes vietas nosaukumi (ACVN) un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (AĢIN), būtu jāiesniedz kā pieteikumi uz attiecīgi cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju Starptautiskajā reģistrā. |
| --- | --- |

(7)

Nosaukumi, kuri aizsargāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 kā aizsargāti cilmes vietas nosaukumi (ACVN) un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes (AĢIN), būtu jāiesniedz kā pieteikumi uz attiecīgi cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju Starptautiskajā reģistrā.

| (8) | Tāpēc, pamatojoties uz minētajiem dalībvalstu pieprasījumiem, lai Komisija iesniedz pieteikumus uz tādu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautisko reģistrāciju, kuru izcelsme ir to teritorijā un kuras Savienībā ir aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013, būtu jāizveido aizsargāto cilmes vietas nosaukumu (ACVN) un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (AĢIN) saraksts. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc, pamatojoties uz minētajiem dalībvalstu pieprasījumiem, lai Komisija iesniedz pieteikumus uz tādu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu starptautisko reģistrāciju, kuru izcelsme ir to teritorijā un kuras Savienībā ir aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013, būtu jāizveido aizsargāto cilmes vietas nosaukumu (ACVN) un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (AĢIN) saraksts.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas (vīns) atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas (vīns) atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Šā lēmuma pielikumā ir noteikts to aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts, kuras aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un kuras Komisijai jāiesniedz kā pieteikumi uz starptautisko reģistrāciju.

Briselē, 2021. gada 2. jūnijs.

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  OV L 271, 24.10.2019., 1. lpp.

1

(2)  OV L 271, 24.10.2019., 15. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2019/1754 (2019. gada 7. oktobris) par Eiropas Savienības pievienošanos Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktam (OV L 271, 24.10.2019., 12. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

To ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts,
  kuras Savienībā aizsargātas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (aizsargāti cilmes vietas nosaukumi un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes) un kuras saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1753 2. pantu jāiesniedz kā pieteikumi uz starptautisko reģistrāciju

Dānija

| — | Dons (ACVN) |
| --- | --- |

—

Dons (ACVN)

Grieķija

| — | Αιγαίο Πέλαγος (AĢIN) |
| --- | --- |

—

Αιγαίο Πέλαγος (AĢIN)

| — | Μακεδονία (AĢIN) |
| --- | --- |

—

Μακεδονία (AĢIN)

| — | Θράκη (AĢIN) |
| --- | --- |

—

Θράκη (AĢIN)

Spānija

| — | Alicante (ACVN) |
| --- | --- |

—

Alicante (ACVN)

| — | Almansa (ACVN) |
| --- | --- |

—

Almansa (ACVN)

| — | Aylés (ACVN) |
| --- | --- |

—

Aylés (ACVN)

| — | Bierzo (ACVN) |
| --- | --- |

—

Bierzo (ACVN)

| — | Bizkaiko Txakolina / Chacolí de Bizkaia / Txakolí de Bizkaia (ACVN) |
| --- | --- |

—

Bizkaiko Txakolina / Chacolí de Bizkaia / Txakolí de Bizkaia (ACVN)

| — | Bullas (ACVN) |
| --- | --- |

—

Bullas (ACVN)

| — | Calatayud (ACVN) |
| --- | --- |

—

Calatayud (ACVN)

| — | Cariñena (ACVN) |
| --- | --- |

—

Cariñena (ACVN)

| — | Cataluña/Catalunya (ACVN) |
| --- | --- |

—

Cataluña/Catalunya (ACVN)

| — | Cava (ACVN) |
| --- | --- |

—

Cava (ACVN)

| — | Cigales (ACVN) |
| --- | --- |

—

Cigales (ACVN)

| — | Condado de Huelva (ACVN) |
| --- | --- |

—

Condado de Huelva (ACVN)

| — | Dehesa del Carrizal (ACVN) |
| --- | --- |

—

Dehesa del Carrizal (ACVN)

| — | Empordà (ACVN) |
| --- | --- |

—

Empordà (ACVN)

| — | Getariako Txakolina / Chacolí de Getaria / Txakolí de Getaria (ACVN) |
| --- | --- |

—

Getariako Txakolina / Chacolí de Getaria / Txakolí de Getaria (ACVN)

| — | Gran Canaria (ACVN) |
| --- | --- |

—

Gran Canaria (ACVN)

| — | Islas Canarias (ACVN) |
| --- | --- |

—

Islas Canarias (ACVN)

| — | Jerez-Xérès-Sherry / Jerez / Xérès / Sherry (ACVN) |
| --- | --- |

—

Jerez-Xérès-Sherry / Jerez / Xérès / Sherry (ACVN)

| — | Jumilla (ACVN) |
| --- | --- |

—

Jumilla (ACVN)

| — | La Mancha (ACVN) |
| --- | --- |

—

La Mancha (ACVN)

| — | La Palma (ACVN) |
| --- | --- |

—

La Palma (ACVN)

| — | Lanzarote (ACVN) |
| --- | --- |

—

Lanzarote (ACVN)

| — | Málaga (ACVN) |
| --- | --- |

—

Málaga (ACVN)

| — | Manchuela (ACVN) |
| --- | --- |

—

Manchuela (ACVN)

| — | Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda / Manzanilla (ACVN) |
| --- | --- |

—

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda / Manzanilla (ACVN)

| — | Monterrei (ACVN) |
| --- | --- |

—

Monterrei (ACVN)

| — | Montilla-Moriles (ACVN) |
| --- | --- |

—

Montilla-Moriles (ACVN)

| — | Navarra (ACVN) |
| --- | --- |

—

Navarra (ACVN)

| — | Penedès (ACVN) |
| --- | --- |

—

Penedès (ACVN)

| — | Rías Baixas (ACVN) |
| --- | --- |

—

Rías Baixas (ACVN)

| — | Ribeira Sacra (ACVN) |
| --- | --- |

—

Ribeira Sacra (ACVN)

| — | Ribeiro (ACVN) |
| --- | --- |

—

Ribeiro (ACVN)

| — | Ribera del Duero (ACVN) |
| --- | --- |

—

Ribera del Duero (ACVN)

| — | Ribera del Guadiana (ACVN) |
| --- | --- |

—

Ribera del Guadiana (ACVN)

| — | Ribera del Júcar (ACVN) |
| --- | --- |

—

Ribera del Júcar (ACVN)

| — | Rioja (ACVN) |
| --- | --- |

—

Rioja (ACVN)

| — | Rueda (ACVN) |
| --- | --- |

—

Rueda (ACVN)

| — | Sierras de Málaga (ACVN) |
| --- | --- |

—

Sierras de Málaga (ACVN)

| — | Somontano (ACVN) |
| --- | --- |

—

Somontano (ACVN)

| — | Terra Alta (ACVN) |
| --- | --- |

—

Terra Alta (ACVN)

| — | Toro (ACVN) |
| --- | --- |

—

Toro (ACVN)

| — | Utiel-Requena (ACVN) |
| --- | --- |

—

Utiel-Requena (ACVN)

| — | Valdeorras (ACVN) |
| --- | --- |

—

Valdeorras (ACVN)

| — | Valdepeñas (ACVN) |
| --- | --- |

—

Valdepeñas (ACVN)

| — | Valencia (ACVN) |
| --- | --- |

—

Valencia (ACVN)

| — | Vinos de Madrid (ACVN) |
| --- | --- |

—

Vinos de Madrid (ACVN)

| — | Ycoden-Daute-Isora (ACVN) |
| --- | --- |

—

Ycoden-Daute-Isora (ACVN)

| — | Yecla (ACVN) |
| --- | --- |

—

Yecla (ACVN)

| — | Castilla (AĢIN) |
| --- | --- |

—

Castilla (AĢIN)

| — | Castilla y León (AĢIN) |
| --- | --- |

—

Castilla y León (AĢIN)

Itālija

| — | Franciacorta (ACVN) |
| --- | --- |

—

Franciacorta (ACVN)

| — | Gioia del Colle (ACVN) |
| --- | --- |

—

Gioia del Colle (ACVN)

Kipra

| — | Κουμανδαρία (ACVN) |
| --- | --- |

—

Κουμανδαρία (ACVN)

Slovākija

| — | Vinohradnícka oblasť Tokaj (ACVN) |
| --- | --- |

—

Vinohradnícka oblasť Tokaj (ACVN)

---