# Euroopa Liidu C 283/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 283 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik15. juuli 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 283

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik15. juuli 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2021/C 283/01 | Nõukogu soovitus, 13. juuli 2021, euroala majanduspoliitika kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2021/C 283/01

Nõukogu soovitus, 13. juuli 2021, euroala majanduspoliitika kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 283/02 | Euro vahetuskurss — 14. juuli 2021 | 8 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 283/02

Euro vahetuskurss — 14. juuli 2021

8

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 283/03 | Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Euroopa horisont (2021–2027) alla kuuluva Euroopa Teadusnõukogu 2022. aasta tööprogrammi raames avaldatavad konkursikutsed ja nendega seotud tegevused | 9 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 283/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 10 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 283/05 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 12 |
| 2021/C 283/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 15 |
| 2021/C 283/07 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 20 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 283/03

Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Euroopa horisont (2021–2027) alla kuuluva Euroopa Teadusnõukogu 2022. aasta tööprogrammi raames avaldatavad konkursikutsed ja nendega seotud tegevused

9

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 283/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

10

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 283/05

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

12

2021/C 283/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

15

2021/C 283/07

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 15.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

13. juuli 2021,

euroala majanduspoliitika kohta

(2021/C 283/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemia tekitatud kriisi tagajärjel tabas euroala majandust 2020. aasta esimesel poolel äkiline ja sügav majanduslangus. Hoolimata 2020. aasta kolmandas kvartalis toimunud majanduse jõudsast taastumisest tänu piirangute kaotamisele, suurendasid COVID-19 taaslevimine ja 2020. aasta neljandas kvartalis kehtestatud uued piirangud ebakindlust veelgi ning näitasid, et kestev tervisekriis ohustab euroala endiselt. COVID-19 kriis on toonud kaasa mitmeid laiaulatuslikke vapustusi nii nõudluse kui ka pakkumise poolel, mis peaks komisjoni 2020. aasta sügisprognoosi kohaselt väljenduma sisemajanduse koguprodukti (SKP) eeldatavas 7,8 % languses 2020. aastal. Seepärast ennustatakse 2021. aastaks majanduse oodatust aeglasemat taastumist ning eeldatakse, et 2020. aasta suur SKP lõhe (ligikaudu –7,0 % euroala potentsiaalsest SKPst) 2021. aasta lõpuks ei kao. Majanduse väljavaadete suhtes valitseb märkimisväärne ebakindlus, mis on seotud COVID-19 pandeemia arengu ja ettevõtjate käitumise muutumisega. Kiire tegutsemine nii riiklikul kui ka liidu tasandil, sealhulgas Euroopa Ülemkogu taasterahastut „Next Generation EU“ käsitleva kokkuleppe saavutamine, on aidanud otsustavalt tagasi pöörata nii nõudluse kui ka pakkumise poolel kogetud vapustuste mõningaid negatiivseid tagajärgi ja stabiliseerida turge. Nii eratarbimine kui ka investeerimine said tõsise löögi, mis omakorda mõjutas negatiivselt hindu ja palku. Ka tööturu väljavaated on pärast seitset aastat positiivset trendi halvenenud. Töötuse kasvu on seni leevendanud ambitsioonikate poliitikameetmete, näiteks lühendatud tööaja kavad ja muud toetuspoliitikad eesmärgiga vältida lauskoondamisi ja laiaulatuslikku sissetulekute vähenemist, edukas rakendamine kõigis liikmesriikides ning sellest tulenev töötatud tundide väiksem koguarv, samuti tööhõives osalemise määra vähenemine. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemia tekitatud kriisi tagajärjel tabas euroala majandust 2020. aasta esimesel poolel äkiline ja sügav majanduslangus. Hoolimata 2020. aasta kolmandas kvartalis toimunud majanduse jõudsast taastumisest tänu piirangute kaotamisele, suurendasid COVID-19 taaslevimine ja 2020. aasta neljandas kvartalis kehtestatud uued piirangud ebakindlust veelgi ning näitasid, et kestev tervisekriis ohustab euroala endiselt. COVID-19 kriis on toonud kaasa mitmeid laiaulatuslikke vapustusi nii nõudluse kui ka pakkumise poolel, mis peaks komisjoni 2020. aasta sügisprognoosi kohaselt väljenduma sisemajanduse koguprodukti (SKP) eeldatavas 7,8 % languses 2020. aastal. Seepärast ennustatakse 2021. aastaks majanduse oodatust aeglasemat taastumist ning eeldatakse, et 2020. aasta suur SKP lõhe (ligikaudu –7,0 % euroala potentsiaalsest SKPst) 2021. aasta lõpuks ei kao. Majanduse väljavaadete suhtes valitseb märkimisväärne ebakindlus, mis on seotud COVID-19 pandeemia arengu ja ettevõtjate käitumise muutumisega. Kiire tegutsemine nii riiklikul kui ka liidu tasandil, sealhulgas Euroopa Ülemkogu taasterahastut „Next Generation EU“ käsitleva kokkuleppe saavutamine, on aidanud otsustavalt tagasi pöörata nii nõudluse kui ka pakkumise poolel kogetud vapustuste mõningaid negatiivseid tagajärgi ja stabiliseerida turge. Nii eratarbimine kui ka investeerimine said tõsise löögi, mis omakorda mõjutas negatiivselt hindu ja palku. Ka tööturu väljavaated on pärast seitset aastat positiivset trendi halvenenud. Töötuse kasvu on seni leevendanud ambitsioonikate poliitikameetmete, näiteks lühendatud tööaja kavad ja muud toetuspoliitikad eesmärgiga vältida lauskoondamisi ja laiaulatuslikku sissetulekute vähenemist, edukas rakendamine kõigis liikmesriikides ning sellest tulenev töötatud tundide väiksem koguarv, samuti tööhõives osalemise määra vähenemine.

| (2) | COVID-19 kriis suurendab euroala liikmesriikide majanduslikku erinevust. Seda erinevust põhjustavad mitmed tegurid, sealhulgas COVID-19 kriisist tingitud vapustuste intensiivsus ja kestus; kontaktirohkete sektorite nagu turismi, ärireiside ja majutussektori osakaal ja majanduslik tähtsus ning eelarvepoliitilise manööverdamisruumi olemasolu. Need erinevused mõjutavad usaldust, investeeringuid ja kasvuväljavaateid, aga ka piirkondlikke erinevusi, mis eksisteerisid ka enne COVID-19 kriisi, kuid mis võivad nüüd süveneda. Pikemas perspektiivis võib praegune kriis avaldada püsivat negatiivset mõju potentsiaalsele majanduskasvule ja suurendada palgalõhet, kuna nii materiaalne kui ka immateriaalne inim- ja füüsiline kapital on vähenenud. Need võimalikud negatiivsed mõjud võivad tuua kaasa veelgi väiksema tööjõu tootlikkuse ja sissetulekute kasvu ning suurema ebavõrdsuse. |
| --- | --- |

(2)

COVID-19 kriis suurendab euroala liikmesriikide majanduslikku erinevust. Seda erinevust põhjustavad mitmed tegurid, sealhulgas COVID-19 kriisist tingitud vapustuste intensiivsus ja kestus; kontaktirohkete sektorite nagu turismi, ärireiside ja majutussektori osakaal ja majanduslik tähtsus ning eelarvepoliitilise manööverdamisruumi olemasolu. Need erinevused mõjutavad usaldust, investeeringuid ja kasvuväljavaateid, aga ka piirkondlikke erinevusi, mis eksisteerisid ka enne COVID-19 kriisi, kuid mis võivad nüüd süveneda. Pikemas perspektiivis võib praegune kriis avaldada püsivat negatiivset mõju potentsiaalsele majanduskasvule ja suurendada palgalõhet, kuna nii materiaalne kui ka immateriaalne inim- ja füüsiline kapital on vähenenud. Need võimalikud negatiivsed mõjud võivad tuua kaasa veelgi väiksema tööjõu tootlikkuse ja sissetulekute kasvu ning suurema ebavõrdsuse.

| (3) | Liidu kiire ja jõuline reageerimine, sealhulgas taasterahastu „Next Generation EU“ loomine, mis hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (3) loodud taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendit, on süvendanud turu usaldust ja näidanud liikmesriikide solidaarsust ja eesmärkide ühtsust majanduskasvu taastamise ning majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime tugevdamise alaste jõupingutuste koordineerimisel. Väga lühikese aja jooksul lepiti kokku mitmes uues liidu ja euroala instrumendis. Need instrumendid juba pakuvad turvavõrku töötajatele nõukogu määrusega EL) 2020/672 (4) loodud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) kaudu, ettevõtjatele Euroopa Investeerimispanga üleeuroopalise tagatisfondi kaudu ning liikmesriikidele COVID-19 kriisiga seotud otseste ja kaudsete tervishoiu-, ravi- ja ennetustegevuse kulude riigisiseseks rahastamiseks Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatajate nõukogu 15. mail 2020 vastu võetud Euroopa stabiilsusmehhanismi raames loodud pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme kaudu. Liidu poliitiline reageering hõlmas ka stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimist ning ajutist raamistikku liidu riigiabi eeskirjade kohase paindlikkuse kasutamiseks. Ühtekuuluvuspoliitika vahendid suunati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/460 (5) kohase koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/558 (6) kohaste Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamise COVID-19 puhangule reageerimise erimeetmete kaudu ümber sinna, kus neid kõige rohkem vajati. |
| --- | --- |

(3)

Liidu kiire ja jõuline reageerimine, sealhulgas taasterahastu „Next Generation EU“ loomine, mis hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241 (3) loodud taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendit, on süvendanud turu usaldust ja näidanud liikmesriikide solidaarsust ja eesmärkide ühtsust majanduskasvu taastamise ning majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime tugevdamise alaste jõupingutuste koordineerimisel. Väga lühikese aja jooksul lepiti kokku mitmes uues liidu ja euroala instrumendis. Need instrumendid juba pakuvad turvavõrku töötajatele nõukogu määrusega EL) 2020/672 (4) loodud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) kaudu, ettevõtjatele Euroopa Investeerimispanga üleeuroopalise tagatisfondi kaudu ning liikmesriikidele COVID-19 kriisiga seotud otseste ja kaudsete tervishoiu-, ravi- ja ennetustegevuse kulude riigisiseseks rahastamiseks Euroopa stabiilsusmehhanismi juhatajate nõukogu 15. mail 2020 vastu võetud Euroopa stabiilsusmehhanismi raames loodud pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme kaudu. Liidu poliitiline reageering hõlmas ka stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimist ning ajutist raamistikku liidu riigiabi eeskirjade kohase paindlikkuse kasutamiseks. Ühtekuuluvuspoliitika vahendid suunati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/460 (5) kohase koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuse ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/558 (6) kohaste Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamise COVID-19 puhangule reageerimise erimeetmete kaudu ümber sinna, kus neid kõige rohkem vajati.

| (4) | Hästi läbimõeldud poliitika rakendamine taasterahastu „Next Generation EU“ ja selle peamise instrumendi, taaste- ja vastupidavusrahastu raames annab liikmesriikidele uue hoo majanduskasvu soodustavate reformide alustamiseks ning investeeringutaseme ja -kvaliteedi suurendamiseks, mis on kooskõlas vastupidavust ning rohe- ja digipööret käsitlevate eesmärkidega. See rakendamine peaks aitama luua inimkapitali, toetada töötajate edukat töökohavahetust, mis koos ühtekuuluvuspoliitika vahenditega on oluline ühtekuuluvuse tagamiseks, tööhõive ja tootlikkuse suurendamiseks ning majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime edendamiseks. Seejuures kujunevad kõige olulisemaks liidu majanduskasvu eesmärgid ja riiklikud struktuursed probleemid, sealhulgas need, mis on nimetatud 2019. ja 2020. aasta riigipõhistes soovitustes. Komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatises esitatud 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegias, millega edendatakse nimetatud eesmärke, on esitatud seitse juhtalgatust: 1) energiatootmine; 2) renoveerimine; 3) laadimine ja tankimine; 4) ühendumine; 5) moderniseerimine; 6) laiendamine ning 7) ümberõpe ja oskuste täiendamine. Need juhtvaldkonnad kujutavad endast ühiseid väljakutseid, mis eeldavad kooskõlastatud investeeringut ja reformi. Liikmesriike innustatakse tegema neis valdkondades investeeringuid ja reforme ning integreerima neisse veelgi rohkem oma väärtusahelad. Määruses (EL) 2021/241 sätestatakse, et euroala liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavad peavad olema kooskõlas probleemide ja prioriteetidega, mis on kindlaks määratud nõukogu soovituses euroala majanduspoliitika kohta. Seda kooskõla tuleks taaste- ja vastupidavuskavade hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(4)

Hästi läbimõeldud poliitika rakendamine taasterahastu „Next Generation EU“ ja selle peamise instrumendi, taaste- ja vastupidavusrahastu raames annab liikmesriikidele uue hoo majanduskasvu soodustavate reformide alustamiseks ning investeeringutaseme ja -kvaliteedi suurendamiseks, mis on kooskõlas vastupidavust ning rohe- ja digipööret käsitlevate eesmärkidega. See rakendamine peaks aitama luua inimkapitali, toetada töötajate edukat töökohavahetust, mis koos ühtekuuluvuspoliitika vahenditega on oluline ühtekuuluvuse tagamiseks, tööhõive ja tootlikkuse suurendamiseks ning majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime edendamiseks. Seejuures kujunevad kõige olulisemaks liidu majanduskasvu eesmärgid ja riiklikud struktuursed probleemid, sealhulgas need, mis on nimetatud 2019. ja 2020. aasta riigipõhistes soovitustes. Komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatises esitatud 2021. aasta kestliku majanduskasvu strateegias, millega edendatakse nimetatud eesmärke, on esitatud seitse juhtalgatust: 1) energiatootmine; 2) renoveerimine; 3) laadimine ja tankimine; 4) ühendumine; 5) moderniseerimine; 6) laiendamine ning 7) ümberõpe ja oskuste täiendamine. Need juhtvaldkonnad kujutavad endast ühiseid väljakutseid, mis eeldavad kooskõlastatud investeeringut ja reformi. Liikmesriike innustatakse tegema neis valdkondades investeeringuid ja reforme ning integreerima neisse veelgi rohkem oma väärtusahelad. Määruses (EL) 2021/241 sätestatakse, et euroala liikmesriikide taaste- ja vastupidavuskavad peavad olema kooskõlas probleemide ja prioriteetidega, mis on kindlaks määratud nõukogu soovituses euroala majanduspoliitika kohta. Seda kooskõla tuleks taaste- ja vastupidavuskavade hindamisel arvesse võtta.

| (5) | Euroala vajab COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks toetavat, koordineeritud, terviklikku ja järjepidevat majanduspoliitikameetmete kombinatsiooni, mille puhul järgitakse täielikult liidu institutsioonide suhtes aluslepingus sätestatud kaitsemeetmeid. Eesmärk on piirata mis tahes negatiivset pikaajalist mõju tööturule, vähendada märkimisväärseid majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi, tegeleda tasakaalustamatuse ja muude makromajanduslike riskidega ning üldisemalt vältida negatiivseid tagajärgi potentsiaalsele majanduskasvule ja hinnastabiilsusele ning tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis. Euroala poliitika kolme põhimõõtme – raha-, eelarve- ja struktuuripoliitika – vastastikune kooskõla ning finantsstabiilsus on olulised, et tagada üldine euroala toetav poliitiline hoiak. |
| --- | --- |

(5)

Euroala vajab COVID-19 pandeemia mõju leevendamiseks toetavat, koordineeritud, terviklikku ja järjepidevat majanduspoliitikameetmete kombinatsiooni, mille puhul järgitakse täielikult liidu institutsioonide suhtes aluslepingus sätestatud kaitsemeetmeid. Eesmärk on piirata mis tahes negatiivset pikaajalist mõju tööturule, vähendada märkimisväärseid majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi, tegeleda tasakaalustamatuse ja muude makromajanduslike riskidega ning üldisemalt vältida negatiivseid tagajärgi potentsiaalsele majanduskasvule ja hinnastabiilsusele ning tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis. Euroala poliitika kolme põhimõõtme – raha-, eelarve- ja struktuuripoliitika – vastastikune kooskõla ning finantsstabiilsus on olulised, et tagada üldine euroala toetav poliitiline hoiak.

| (6) | Euroopa Keskpanga (EKP) kiire rahapoliitilise sekkumise eesmärk on olnud hoida rahapoliitika ülekandekanaleid muutumatuna ja tagada hindade stabiilsus keskpikas perspektiivis. EKP on teatanud märkimisväärsetest avaliku ja erasektori varade ostudest Euroopa Keskpanga otsusega (EL) 2020/440 (7) loodud pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorralise varaostukava (1,850 miljardit eurot kuni vähemalt 2022. aasta märtsi lõpuni) ja Euroopa Keskpanga otsusega (EL)2016/948 (8) loodud ettevõtlussektori varaostukava (netoostud mahus 20 miljardit eurot kuus, millele lisandub 120 miljardi euro suurune täiendav rahastamispakett kehtivusega 2020. aasta lõpp) raames. Lisaks pakub EKP väga soodsatel tingimustel sihtotstarbelisi pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone, toetades nii pankade laenuandmist ettevõtetele ja kodumajapidamistele. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Keskpanga (EKP) kiire rahapoliitilise sekkumise eesmärk on olnud hoida rahapoliitika ülekandekanaleid muutumatuna ja tagada hindade stabiilsus keskpikas perspektiivis. EKP on teatanud märkimisväärsetest avaliku ja erasektori varade ostudest Euroopa Keskpanga otsusega (EL) 2020/440 (7) loodud pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorralise varaostukava (1,850 miljardit eurot kuni vähemalt 2022. aasta märtsi lõpuni) ja Euroopa Keskpanga otsusega (EL)2016/948 (8) loodud ettevõtlussektori varaostukava (netoostud mahus 20 miljardit eurot kuus, millele lisandub 120 miljardi euro suurune täiendav rahastamispakett kehtivusega 2020. aasta lõpp) raames. Lisaks pakub EKP väga soodsatel tingimustel sihtotstarbelisi pikemaajalisi refinantseerimisoperatsioone, toetades nii pankade laenuandmist ettevõtetele ja kodumajapidamistele.

| (7) | Eelarvepoliitika oli 2020. aastal väga ekspansiivne ja jääb prognooside kohaselt 2021. aastal toetavaks nii euroala kui ka liikmesriikide tasandil, kui jätta välja erakorralised meetmed ja võtta lisaks arvesse teatavaid juba väljakuulutatud taastemeetmeid. Riikide eelarvepoliitika koordineerimine, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti, on äärmiselt oluline COVID-19 kriisile tulemuslikuks reageerimiseks, kestlikuks taastumiseks ning majandus- ja rahaliidu nõuetekohaseks toimimiseks. 20. märtsil 2020 tegi komisjon järelduse, et ELi liidu majandus on tõsises languses ning et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise tingimused on täidetud. Seda järeldust kinnitasid liikmesriikide rahandusministrid 23. märtsil 2020. Liikmesriigid võtsid kasutusele ulatuslikud eelarvemeetmed, et ohjata COVID-19 kriisi ning toetada sellest eriti mõjutatud eraisikuid ja ettevõtjaid, ning erakorralise likviidsustoetuse peamiselt tagatiste kaudu ettevõtetele ja pankadele krediidivoo tagamiseks. Liidu tasandil antakse eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu täiendavat koordineeritud eelarvetoetust ning üldine vabastusklausel jääb kehtima ka 2021. aastal. Võttes arvesse ajakohastatud makromajanduslikke prognoose, hindab komisjon 2021. aasta kevadel olukorda uuesti ja teeb kokkuvõtte üldise vabastusklausli kohaldamisest. |
| --- | --- |

(7)

Eelarvepoliitika oli 2020. aastal väga ekspansiivne ja jääb prognooside kohaselt 2021. aastal toetavaks nii euroala kui ka liikmesriikide tasandil, kui jätta välja erakorralised meetmed ja võtta lisaks arvesse teatavaid juba väljakuulutatud taastemeetmeid. Riikide eelarvepoliitika koordineerimine, järgides täielikult stabiilsuse ja kasvu pakti, on äärmiselt oluline COVID-19 kriisile tulemuslikuks reageerimiseks, kestlikuks taastumiseks ning majandus- ja rahaliidu nõuetekohaseks toimimiseks. 20. märtsil 2020 tegi komisjon järelduse, et ELi liidu majandus on tõsises languses ning et stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli aktiveerimise tingimused on täidetud. Seda järeldust kinnitasid liikmesriikide rahandusministrid 23. märtsil 2020. Liikmesriigid võtsid kasutusele ulatuslikud eelarvemeetmed, et ohjata COVID-19 kriisi ning toetada sellest eriti mõjutatud eraisikuid ja ettevõtjaid, ning erakorralise likviidsustoetuse peamiselt tagatiste kaudu ettevõtetele ja pankadele krediidivoo tagamiseks. Liidu tasandil antakse eelkõige taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu täiendavat koordineeritud eelarvetoetust ning üldine vabastusklausel jääb kehtima ka 2021. aastal. Võttes arvesse ajakohastatud makromajanduslikke prognoose, hindab komisjon 2021. aasta kevadel olukorda uuesti ja teeb kokkuvõtte üldise vabastusklausli kohaldamisest.

| (8) | COVID-19 kriisi majanduslikel tagajärgedel on suur negatiivne mõju riikide rahandusele. Kui tervishoiu- ja majandustingimused seda võimaldavad, aitab eelarvepoliitika ümbersuunamine eesmärgiga saavutada keskpikal perioodil konservatiivne eelarvepositsioon, sealhulgas erakorraliste meetmete järkjärgulise kaotamise kaudu, kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele keskpikas perspektiivis. Seda ümbersuunamist tuleks teha viisil, mis leevendab kriisi sotsiaalset mõju ja mõju tööturule ning aitab kaasa sotsiaalsele kestlikkusele. Eriti olulised tunduvad olevat reformid, mille eesmärk on parandada riigieelarvete struktuuri ja tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus pikemas perspektiivis, sealhulgas pidades silmas kliimamuutusi ja tervishoiuvaldkonna probleeme. Riigieelarvete struktuuri parandamine, eelkõige kulude läbivaatamise ja tulemuslike riigihankeraamistike kaudu, võib luua hädavajaliku eelarvepoliitilise manööverdamisruumi. Roheline eelarvestamine võib aidata lahendada ka kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning keskkonnakaitsega seotud probleeme. Piisavad, tõhusad ja kaasavad tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemid pakuvad hädavajalikku kaitset neile, kes seda vajavad, neil on võtmeroll automaatsete stabilisaatoritena ning nad peaksid säilitama eelarve kestlikkuse. Samuti suurendavad potentsiaalset toodangut reformid, mis tugevdavad asjakohase rakendamise ja planeerimise kaudu tööjõu-, kapitali-, toote- ja teenuseturgude toimimist, vältides samal ajal negatiivset lühiajalist mõju kogunõudlusele. |
| --- | --- |

(8)

COVID-19 kriisi majanduslikel tagajärgedel on suur negatiivne mõju riikide rahandusele. Kui tervishoiu- ja majandustingimused seda võimaldavad, aitab eelarvepoliitika ümbersuunamine eesmärgiga saavutada keskpikal perioodil konservatiivne eelarvepositsioon, sealhulgas erakorraliste meetmete järkjärgulise kaotamise kaudu, kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamisele keskpikas perspektiivis. Seda ümbersuunamist tuleks teha viisil, mis leevendab kriisi sotsiaalset mõju ja mõju tööturule ning aitab kaasa sotsiaalsele kestlikkusele. Eriti olulised tunduvad olevat reformid, mille eesmärk on parandada riigieelarvete struktuuri ja tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus pikemas perspektiivis, sealhulgas pidades silmas kliimamuutusi ja tervishoiuvaldkonna probleeme. Riigieelarvete struktuuri parandamine, eelkõige kulude läbivaatamise ja tulemuslike riigihankeraamistike kaudu, võib luua hädavajaliku eelarvepoliitilise manööverdamisruumi. Roheline eelarvestamine võib aidata lahendada ka kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ning keskkonnakaitsega seotud probleeme. Piisavad, tõhusad ja kaasavad tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemid pakuvad hädavajalikku kaitset neile, kes seda vajavad, neil on võtmeroll automaatsete stabilisaatoritena ning nad peaksid säilitama eelarve kestlikkuse. Samuti suurendavad potentsiaalset toodangut reformid, mis tugevdavad asjakohase rakendamise ja planeerimise kaudu tööjõu-, kapitali-, toote- ja teenuseturgude toimimist, vältides samal ajal negatiivset lühiajalist mõju kogunõudlusele.

| (9) | COVID-19 kriis suurendab selliste reformide tähtsust, mille eesmärk on saavutada tõhusamad ja õiglasemad avaliku sektori tulusüsteemid. Kuna tööjõu maksukiil on enamikus euroala liikmesriikides endiselt suur, hõlmavad need reformid maksukoormuse nihutamist maksubaasidele, mis kahjustavad vähem tööjõu pakkumist ja nõudlust, tootlikkust, investeeringuid ja majanduskasvu, võttes samal ajal arvesse seonduvat jaotuslikku mõju. Keskkonnamaksude ja/või muude välismõjude hinnakujunduse vormide ulatuslikum kasutamine võib toetada kestlikku majanduskasvu, soodustades keskkonnasõbralikumat käitumist. Agressiivse maksuplaneerimise ja maksustamise vältimise vastased meetmed nii rahvusvahelisel tasandil kui ka liidus võivad muuta maksusüsteemid tõhusamaks ja õiglasemaks. Lisaks on globaliseerumine toonud kaasa vajaduse kohandada maksustamisraamistikku, et see sobiks kaasaegse ja üha enam digitaliseeritud majandusega nii liidu kui ka ülemaailmsel tasandil. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) raames tehakse tööd, et leida ülemaailmsel konsensusel põhinev lahendus majanduse digitaliseerimisest tulenevate maksuprobleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

(9)

COVID-19 kriis suurendab selliste reformide tähtsust, mille eesmärk on saavutada tõhusamad ja õiglasemad avaliku sektori tulusüsteemid. Kuna tööjõu maksukiil on enamikus euroala liikmesriikides endiselt suur, hõlmavad need reformid maksukoormuse nihutamist maksubaasidele, mis kahjustavad vähem tööjõu pakkumist ja nõudlust, tootlikkust, investeeringuid ja majanduskasvu, võttes samal ajal arvesse seonduvat jaotuslikku mõju. Keskkonnamaksude ja/või muude välismõjude hinnakujunduse vormide ulatuslikum kasutamine võib toetada kestlikku majanduskasvu, soodustades keskkonnasõbralikumat käitumist. Agressiivse maksuplaneerimise ja maksustamise vältimise vastased meetmed nii rahvusvahelisel tasandil kui ka liidus võivad muuta maksusüsteemid tõhusamaks ja õiglasemaks. Lisaks on globaliseerumine toonud kaasa vajaduse kohandada maksustamisraamistikku, et see sobiks kaasaegse ja üha enam digitaliseeritud majandusega nii liidu kui ka ülemaailmsel tasandil. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) raames tehakse tööd, et leida ülemaailmsel konsensusel põhinev lahendus majanduse digitaliseerimisest tulenevate maksuprobleemide lahendamiseks.

| (10) | Arvestades COVID-19 kriisi põhjustatud suurt ebakindlust ja selle kahjulikku mõju investeeringutele, on eriti oluline tuua varasemaks reformid, millega kõrvaldatakse investeerimise kitsaskohad ja pakkumise poolega seotud piirangud. Väga olulised on meetmed, mis kiirendavad liidu vahendite kasutuselevõttu ning ressursside tulemuslikku ja tõhusat kasutamist, eelkõige liikmesriikides, kes on neis valdkondades maha jäänud ja kus liidu vahenditest rahastatakse märkimisväärset osa investeeringutest. Reformid, millega vähendatakse ettevõtete halduskoormust, näiteks avaliku halduse digitaliseerimine, sealhulgas e-identimine või kohtureformid, ja tõkestatakse rahaliste vahendite väärkasutamist, näiteks korruptsiooni, kelmust, pettust ja rahapesu, võivad parandada ettevõtluskeskkonda ning aidata hoogustada erainvesteeringuid ning töökohtade ja ettevõtete loomist. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades COVID-19 kriisi põhjustatud suurt ebakindlust ja selle kahjulikku mõju investeeringutele, on eriti oluline tuua varasemaks reformid, millega kõrvaldatakse investeerimise kitsaskohad ja pakkumise poolega seotud piirangud. Väga olulised on meetmed, mis kiirendavad liidu vahendite kasutuselevõttu ning ressursside tulemuslikku ja tõhusat kasutamist, eelkõige liikmesriikides, kes on neis valdkondades maha jäänud ja kus liidu vahenditest rahastatakse märkimisväärset osa investeeringutest. Reformid, millega vähendatakse ettevõtete halduskoormust, näiteks avaliku halduse digitaliseerimine, sealhulgas e-identimine või kohtureformid, ja tõkestatakse rahaliste vahendite väärkasutamist, näiteks korruptsiooni, kelmust, pettust ja rahapesu, võivad parandada ettevõtluskeskkonda ning aidata hoogustada erainvesteeringuid ning töökohtade ja ettevõtete loomist.

| (11) | COVID-19 kriis on märkimisväärselt vähendanud paljude ettevõtjate tulusid ja ohustab ettevõtete maksevõimet kogu euroalal. Tulemuslikel maksejõuetusraamistikel on oluline roll ajutiselt raskustesse sattunud elujõuliste ettevõtete toetamisel ja elujõuetute ettevõtete korrakohasel lõpetamisel. Maksejõuetusraamistike parandamine võib samuti aidata vähendada viivislaenude tõenäolist suurenemist ja säilitada majandusele laenude andmise, hõlbustades pankade bilansside korrastamist ja kannustades piiriüleseid investeeringuid pikemas perspektiivis. Sellega seoses võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/1023, (9) et kehtestada liikmesriikide maksevõimet käsitlevates õigusaktides miinimumstandardid, et tagada ennetava restruktureerimise raamistike kättesaadavus finantsraskustesse sattunud võlgnikele, näha ette menetlused ülemäärastes võlgades ettevõtjate võlgade kustutamiseks ning suurendada igat liiki maksejõuetusmenetluste tõhusust. Oluline on jätkata direktiivi (EL) 2019/1023 ülevõtmist ja rakendamist. Komisjon teatas oma 24. septembri 2020. aasta teatises „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit - uus tegevuskava“ esitatud kapitaliturgude liidu tegevuskavas ka tööst, mille eesmärk on pangandussektoriväliste ettevõtete maksejõuetusõiguse teatavate sihtvaldkondade täiendav lähendamine või minimaalne ühtlustamine. Lisaks sellele on liikmesriikidel võimalik täiendavalt hinnata oma maksejõuetusraamistike tõhusust ja tulemuslikkust kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega ning kõrvaldada allesjäänud puudused. |
| --- | --- |

(11)

COVID-19 kriis on märkimisväärselt vähendanud paljude ettevõtjate tulusid ja ohustab ettevõtete maksevõimet kogu euroalal. Tulemuslikel maksejõuetusraamistikel on oluline roll ajutiselt raskustesse sattunud elujõuliste ettevõtete toetamisel ja elujõuetute ettevõtete korrakohasel lõpetamisel. Maksejõuetusraamistike parandamine võib samuti aidata vähendada viivislaenude tõenäolist suurenemist ja säilitada majandusele laenude andmise, hõlbustades pankade bilansside korrastamist ja kannustades piiriüleseid investeeringuid pikemas perspektiivis. Sellega seoses võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/1023, (9) et kehtestada liikmesriikide maksevõimet käsitlevates õigusaktides miinimumstandardid, et tagada ennetava restruktureerimise raamistike kättesaadavus finantsraskustesse sattunud võlgnikele, näha ette menetlused ülemäärastes võlgades ettevõtjate võlgade kustutamiseks ning suurendada igat liiki maksejõuetusmenetluste tõhusust. Oluline on jätkata direktiivi (EL) 2019/1023 ülevõtmist ja rakendamist. Komisjon teatas oma 24. septembri 2020. aasta teatises „Inimeste ja ettevõtete hüvanguks toimiv kapitaliturgude liit - uus tegevuskava“ esitatud kapitaliturgude liidu tegevuskavas ka tööst, mille eesmärk on pangandussektoriväliste ettevõtete maksejõuetusõiguse teatavate sihtvaldkondade täiendav lähendamine või minimaalne ühtlustamine. Lisaks sellele on liikmesriikidel võimalik täiendavalt hinnata oma maksejõuetusraamistike tõhusust ja tulemuslikkust kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega ning kõrvaldada allesjäänud puudused.

| (12) | Kaupade ja teenuste ühtse turu edasine süvendamine ning euroala kohandamine digitaalajastuga võib olla majanduskasvu, lähenemise ja vastupidavuse oluline mootor. Ühisraha ja ühtne turg koos on aidanud luua paremaid tingimusi majanduse stabiliseerimiseks ja pikaajaliseks majanduskasvuks. COVID-19 kriis on hoogustanud digivahendite kasutamist, rõhutanud digitaalse ühtse turu tähtsust ning kiirendanud digitaalsete ja sularahata makseviiside kasutamist. Ühtne turg ei ole aga endiselt valmis, eriti teenuste ning täpsemalt jaekaubanduse ja professionaalsete teenuste valdkonnas. Ühtsel turul on võime vähendada hinnajäikust ning soodustada seeläbi rahapoliitika ülekandumist ja majanduslikku vastupanuvõimet. Ühtne turg aitab kaasa ka tootmistegurite liikuvusele, mis võimaldab sektoritel, piirkondadel ja liikmesriikidel viia majanduskulud nagu näiteks töötusega seotud kulud vapustustele reageerimisel miinimumini. Kaupade ja teenuste ühtse turu edasiseks integreerimiseks on vaja kõrvaldada kõik allesjäänud tarbetud piirangud, tõhustada turujärelevalve mehhanisme ja võtta meetmeid vajaliku haldussuutlikkuse tagamiseks, et saavutada need eesmärgid. |
| --- | --- |

(12)

Kaupade ja teenuste ühtse turu edasine süvendamine ning euroala kohandamine digitaalajastuga võib olla majanduskasvu, lähenemise ja vastupidavuse oluline mootor. Ühisraha ja ühtne turg koos on aidanud luua paremaid tingimusi majanduse stabiliseerimiseks ja pikaajaliseks majanduskasvuks. COVID-19 kriis on hoogustanud digivahendite kasutamist, rõhutanud digitaalse ühtse turu tähtsust ning kiirendanud digitaalsete ja sularahata makseviiside kasutamist. Ühtne turg ei ole aga endiselt valmis, eriti teenuste ning täpsemalt jaekaubanduse ja professionaalsete teenuste valdkonnas. Ühtsel turul on võime vähendada hinnajäikust ning soodustada seeläbi rahapoliitika ülekandumist ja majanduslikku vastupanuvõimet. Ühtne turg aitab kaasa ka tootmistegurite liikuvusele, mis võimaldab sektoritel, piirkondadel ja liikmesriikidel viia majanduskulud nagu näiteks töötusega seotud kulud vapustustele reageerimisel miinimumini. Kaupade ja teenuste ühtse turu edasiseks integreerimiseks on vaja kõrvaldada kõik allesjäänud tarbetud piirangud, tõhustada turujärelevalve mehhanisme ja võtta meetmeid vajaliku haldussuutlikkuse tagamiseks, et saavutada need eesmärgid.

| (13) | Majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime suurendamiseks ning taastumise toetamiseks on oluline teha reforme ja investeeringuid, mis parandavad tööturule integreerimist ja lihtsustavad muudatusi tööturul, pöörates erilist tähelepanu digitaalsetele ja rohelistele töökohtadele. Riikide ja liidu viivitamata võetud kriisimeetmed on vähendanud negatiivset majanduslikku ja sotsiaalset mõju töötajatele. Samal ajal on nüüd muutunud veelgi pakilisemaks mitmed pikaajalised reformid: tulemuslik aktiivne tööturupoliitika, sealhulgas individuaalne toetus; haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteedi ja kaasavuse parandamine, et tugevdada haridustulemusi varasest east alates; tugevad ümberõppe- ja täiendõppemeetmed ning investeeringud täiskasvanuharidusse ja -koolitusse ning veebipõhistesse õppeplatvormidesse; oskuste nappuse probleemiga tegelemine ning tööealise elanikkonna kõige haavatavamate rühmade, sealhulgas noorte ja pikaajaliste töötute tööväljavaadete parandamine ning soolise ebavõrdsuse kaotamine. Kestliku ja kaasava taastumise saavutamisele aitab kõige rohkem kaasa kvaliteetsete töökohtade loomise edendamine ja töötingimuste parandamine, eelkõige tagades piisava miinimumpalga ning vähendades tööturu killustatust ja tööjõu liikuvust takistavaid asjaolusid. Olulist rolli poliitika edukal kujundamisel ja rakendamisel mängivad sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised. |
| --- | --- |

(13)

Majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime suurendamiseks ning taastumise toetamiseks on oluline teha reforme ja investeeringuid, mis parandavad tööturule integreerimist ja lihtsustavad muudatusi tööturul, pöörates erilist tähelepanu digitaalsetele ja rohelistele töökohtadele. Riikide ja liidu viivitamata võetud kriisimeetmed on vähendanud negatiivset majanduslikku ja sotsiaalset mõju töötajatele. Samal ajal on nüüd muutunud veelgi pakilisemaks mitmed pikaajalised reformid: tulemuslik aktiivne tööturupoliitika, sealhulgas individuaalne toetus; haridus- ja koolitussüsteemide kvaliteedi ja kaasavuse parandamine, et tugevdada haridustulemusi varasest east alates; tugevad ümberõppe- ja täiendõppemeetmed ning investeeringud täiskasvanuharidusse ja -koolitusse ning veebipõhistesse õppeplatvormidesse; oskuste nappuse probleemiga tegelemine ning tööealise elanikkonna kõige haavatavamate rühmade, sealhulgas noorte ja pikaajaliste töötute tööväljavaadete parandamine ning soolise ebavõrdsuse kaotamine. Kestliku ja kaasava taastumise saavutamisele aitab kõige rohkem kaasa kvaliteetsete töökohtade loomise edendamine ja töötingimuste parandamine, eelkõige tagades piisava miinimumpalga ning vähendades tööturu killustatust ja tööjõu liikuvust takistavaid asjaolusid. Olulist rolli poliitika edukal kujundamisel ja rakendamisel mängivad sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised.

| (14) | Majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime seisukohast on oluline tagada juurdepääs piisavatele, kaasavatele ja kestlikele tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemidele, mis toimivad COVID-19 kriisi ajal automaatsete stabilisaatoritena. Juurdepääsud nendele süsteemidele aitavad säilitada kogu majandustsükli jooksul sotsiaalset sidusust, inimväärset elatustaset ja inimeste head tervist, mis on tootliku tööpõhise majanduse alus, ning võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. Liikmesriikide prioriteediks peavad jääma investeeringud, millega toetatakse tervishoiureforme ja vastupidavaid tervishoiusüsteeme. Poliitika suunamisel on kesksel kohal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2017. aastal välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamine. COVID-19 kriisi tingimustes on muutunud veelgi olulisemaks vajadus tagada kõigile piisav sotsiaalkaitse nii kvaliteetse tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kui ka kõigi töötajate asendussissetuleku näol (sealhulgas ebatüüpiliste lepingute alusel töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele). Paljud liikmesriigid on võtnud vastu ajutised sissetulekutoetuse ja sotsiaalabi meetmed, et toetada haavatavaid rühmi, kellel on väga väike sissetulek, ja töötajaid, kellel ei ole õigust saada töötushüvitist. On võetud meetmeid seoses hüvitiste, abikõlblikkuse tingimuste ja mitterahaliste lisateenustega. Sotsiaalkaitsesüsteemide piisavust ja katvust tuleb suurendada viisil, mis tagab riikide rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse ja põlvkondadevahelise õigluse. |
| --- | --- |

(14)

Majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime seisukohast on oluline tagada juurdepääs piisavatele, kaasavatele ja kestlikele tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemidele, mis toimivad COVID-19 kriisi ajal automaatsete stabilisaatoritena. Juurdepääsud nendele süsteemidele aitavad säilitada kogu majandustsükli jooksul sotsiaalset sidusust, inimväärset elatustaset ja inimeste head tervist, mis on tootliku tööpõhise majanduse alus, ning võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. Liikmesriikide prioriteediks peavad jääma investeeringud, millega toetatakse tervishoiureforme ja vastupidavaid tervishoiusüsteeme. Poliitika suunamisel on kesksel kohal Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2017. aastal välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamine. COVID-19 kriisi tingimustes on muutunud veelgi olulisemaks vajadus tagada kõigile piisav sotsiaalkaitse nii kvaliteetse tervishoiu ja pikaajalise hoolduse kui ka kõigi töötajate asendussissetuleku näol (sealhulgas ebatüüpiliste lepingute alusel töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele). Paljud liikmesriigid on võtnud vastu ajutised sissetulekutoetuse ja sotsiaalabi meetmed, et toetada haavatavaid rühmi, kellel on väga väike sissetulek, ja töötajaid, kellel ei ole õigust saada töötushüvitist. On võetud meetmeid seoses hüvitiste, abikõlblikkuse tingimuste ja mitterahaliste lisateenustega. Sotsiaalkaitsesüsteemide piisavust ja katvust tuleb suurendada viisil, mis tagab riikide rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse ja põlvkondadevahelise õigluse.

| (15) | Viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme, kuid COVID-19 kriisi majanduslike tagajärgede tõttu on finantssektor taas surve all. Praeguse kriisi alguses oli euroala pankade kahjumikatmisvõime suurem kui enne ülemaailmse finantskriisi puhkemist. Koos raha- ja eelarvepoliitiliste meetmetega on sellega välditud turupõhise rahastamise tingimuste karmistamist pärast kriisi algust ning tagatud jätkuv laenuandmine erasektorile. Kriis avaldab tõenäoliselt täiendavat survet pankade niigi madalale kasumlikkuse tasemele ja viivislaenude osakaalule. Need arengud võivad takistada majandusele laenu andmist, mis on taastumiseks hädavajalik. Selles valdkonnas edusammude tegemiseks on eriti oluline viivislaenude järelturgude arendamine, riiklike varahaldusettevõtjate tõhus loomine, kui see on asjakohane, ja maksejõuetusraamistike reformimine, samuti madala kasumlikkusega seotud struktuursete probleemide lahendamine. Kiire ja ulatuslik poliitiline sekkumine on suurendanud usaldust ja aidanud säilitada makromajanduslikku finantsstabiilsust. Valitsuste laenutagatiskavad aitavad jätkata majandusele laenu andmist, kaitsta ettevõtjaid ja vähendada vastastikust sõltuvust pangandussektoriga, kuid kujutavad endast liikmesriikide eelarvete jaoks ka tingimuslikke kohustusi. Maksejõuetuse moratooriumide ja viivislaenude restruktureerimise pikendamine tähendab, et tuleb leida keeruline tasakaal elujõulistele ettevõtetele jätkuva toetuse tagamise ning vahendite väära jaotumise, võimaliku pankroti korral kahjumi suurenemise ja krediidikvaliteedi selguse vähenemisega seotud riskide vahel. |
| --- | --- |

(15)

Viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme, kuid COVID-19 kriisi majanduslike tagajärgede tõttu on finantssektor taas surve all. Praeguse kriisi alguses oli euroala pankade kahjumikatmisvõime suurem kui enne ülemaailmse finantskriisi puhkemist. Koos raha- ja eelarvepoliitiliste meetmetega on sellega välditud turupõhise rahastamise tingimuste karmistamist pärast kriisi algust ning tagatud jätkuv laenuandmine erasektorile. Kriis avaldab tõenäoliselt täiendavat survet pankade niigi madalale kasumlikkuse tasemele ja viivislaenude osakaalule. Need arengud võivad takistada majandusele laenu andmist, mis on taastumiseks hädavajalik. Selles valdkonnas edusammude tegemiseks on eriti oluline viivislaenude järelturgude arendamine, riiklike varahaldusettevõtjate tõhus loomine, kui see on asjakohane, ja maksejõuetusraamistike reformimine, samuti madala kasumlikkusega seotud struktuursete probleemide lahendamine. Kiire ja ulatuslik poliitiline sekkumine on suurendanud usaldust ja aidanud säilitada makromajanduslikku finantsstabiilsust. Valitsuste laenutagatiskavad aitavad jätkata majandusele laenu andmist, kaitsta ettevõtjaid ja vähendada vastastikust sõltuvust pangandussektoriga, kuid kujutavad endast liikmesriikide eelarvete jaoks ka tingimuslikke kohustusi. Maksejõuetuse moratooriumide ja viivislaenude restruktureerimise pikendamine tähendab, et tuleb leida keeruline tasakaal elujõulistele ettevõtetele jätkuva toetuse tagamise ning vahendite väära jaotumise, võimaliku pankroti korral kahjumi suurenemise ja krediidikvaliteedi selguse vähenemisega seotud riskide vahel.

| (16) | Majandus- ja rahaliidu struktuuri väljaehitamine on endiselt väga oluline. Järelejäänud lünkade täitmine võiks veelgi suurendada euroala stabiilsust ja vastupidavust ning tugevdaks sellest tulenevalt viimastel aastatel üldjoontes stabiilsena püsinud euro rahvusvahelist rolli. Edasistes sammudes tuleks võtta arvesse kogemusi, mis on saadud Euroopa laiaulatuslikust majanduspoliitilisest reageerimisest COVID-19 kriisile. Lisaks lühiajalisele stabiliseerivale mõjule ja oma rollile taastumise toetamisel võib taasterahastu „Next Generation EU“ avaldada majandus- ja rahaliidule mõju ka pikemas perspektiivis tänu majanduskasvu soodustavate investeeringute ja struktuurireformide stimuleerimisele ning euroala suuremale vastupanuvõimele tulevastele šokkidele. Eurodes nomineeritud võlainstrumentide, sealhulgas roheliste ja sotsiaalsete võlakirjade ulatuslik emiteerimine suurendab sügavust ja likviidsust kvaliteetsete eurodes nomineeritud võlaväärtpaberite turul ning võib aidata tugevdada euro rahvusvahelist rolli. Siiski on majandus- ja rahaliidust endiselt puudu mõned olulised elemendid, nagu välja kujundatud pangandusliit ja süvendatud kapitaliturgude liit. Endiselt on väga oluline pangandusliidu tugevdamine. Selleks on vaja jätkata viivitamata ja sama ambitsioonikalt tööd kõigi elementide kallal, sealhulgas nende, mis olid arutlusel Euroopa hoiuste tagamise skeemi kõrgetasemelises töörühmas, põhinedes konsensusele. Euroopa stabiilsusmehhanismi reformipaketiga edasi liikumine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 806/2014 (10) loodud ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsekorra planeeritust varasem jõustumine 2022. aasta alguses, arvestades riskide vähendamisel tehtud edusamme ja eurorühma 30. novembri 2020. aasta avalduses kirjeldatud täiendavaid meetmeid, on järjekordne oluline samm pangandusliidu väljakujundamise ning majandus- ja rahaliidu tugevdamise suunas. Tuleks jätkata tööd, et leida lahendused, kuidas kaotada piirangud, mis kehtivad praegu seoses likviidsuse pakkumisega kriisilahenduse korral. Kapitaliturgude liidu süvendamine on peamine prioriteet, nagu näitas 2020. aasta septembri uus tegevuskava. Vastavalt komisjoni 19. jaanuari 2021 teatisele „Euroopa majandus- ja finantssüsteem: avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamine“ on tugev ja vastupidav majandus- ja rahaliit oluline ka selleks, et tugevdada euro rahvusvahelist rolli ning tagada liidu majanduslik ja finantsautonoomia, võttes samal ajal täielikult arvesse liidu siseturgu ning tegutsedes euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes avatud ja läbipaistval viisil, |
| --- | --- |

(16)

Majandus- ja rahaliidu struktuuri väljaehitamine on endiselt väga oluline. Järelejäänud lünkade täitmine võiks veelgi suurendada euroala stabiilsust ja vastupidavust ning tugevdaks sellest tulenevalt viimastel aastatel üldjoontes stabiilsena püsinud euro rahvusvahelist rolli. Edasistes sammudes tuleks võtta arvesse kogemusi, mis on saadud Euroopa laiaulatuslikust majanduspoliitilisest reageerimisest COVID-19 kriisile. Lisaks lühiajalisele stabiliseerivale mõjule ja oma rollile taastumise toetamisel võib taasterahastu „Next Generation EU“ avaldada majandus- ja rahaliidule mõju ka pikemas perspektiivis tänu majanduskasvu soodustavate investeeringute ja struktuurireformide stimuleerimisele ning euroala suuremale vastupanuvõimele tulevastele šokkidele. Eurodes nomineeritud võlainstrumentide, sealhulgas roheliste ja sotsiaalsete võlakirjade ulatuslik emiteerimine suurendab sügavust ja likviidsust kvaliteetsete eurodes nomineeritud võlaväärtpaberite turul ning võib aidata tugevdada euro rahvusvahelist rolli. Siiski on majandus- ja rahaliidust endiselt puudu mõned olulised elemendid, nagu välja kujundatud pangandusliit ja süvendatud kapitaliturgude liit. Endiselt on väga oluline pangandusliidu tugevdamine. Selleks on vaja jätkata viivitamata ja sama ambitsioonikalt tööd kõigi elementide kallal, sealhulgas nende, mis olid arutlusel Euroopa hoiuste tagamise skeemi kõrgetasemelises töörühmas, põhinedes konsensusele. Euroopa stabiilsusmehhanismi reformipaketiga edasi liikumine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 806/2014 (10) loodud ühtse kriisilahendusfondi ühise kaitsekorra planeeritust varasem jõustumine 2022. aasta alguses, arvestades riskide vähendamisel tehtud edusamme ja eurorühma 30. novembri 2020. aasta avalduses kirjeldatud täiendavaid meetmeid, on järjekordne oluline samm pangandusliidu väljakujundamise ning majandus- ja rahaliidu tugevdamise suunas. Tuleks jätkata tööd, et leida lahendused, kuidas kaotada piirangud, mis kehtivad praegu seoses likviidsuse pakkumisega kriisilahenduse korral. Kapitaliturgude liidu süvendamine on peamine prioriteet, nagu näitas 2020. aasta septembri uus tegevuskava. Vastavalt komisjoni 19. jaanuari 2021 teatisele „Euroopa majandus- ja finantssüsteem: avatuse, tugevuse ja vastupidavuse edendamine“ on tugev ja vastupidav majandus- ja rahaliit oluline ka selleks, et tugevdada euro rahvusvahelist rolli ning tagada liidu majanduslik ja finantsautonoomia, võttes samal ajal täielikult arvesse liidu siseturgu ning tegutsedes euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes avatud ja läbipaistval viisil,

SOOVITAB euroala liikmesriikidel võtta aastatel 2021–2022 individuaalselt, sealhulgas oma taaste- ja vastupidavuskavade kaudu, ja eurorühmas ühiselt järgmisi meetmeid:

| 1) | tagada COVID-19 kriisist taastumist toetav poliitiline kurss. Kuna tervishoiualane hädaolukord kestab, võtta vastu eelarvepoliitika, mis jääb kogu 2021. aasta jooksul toetavaks kõigis euroala liikmesriikides. Võtta vastu poliitikameetmed, mis on kohandatud iga riigi oludele ning on õigeaegsed, ajutised ja sihipärased. Jätkata COVID-19 pandeemiaga tulemuslikuks tegelemiseks ning majanduse ja kestliku taastumise toetamiseks võetavate meetmete koordineerimist. Kui epidemioloogilised ja majanduslikud tingimused seda võimaldavad, lõpetada erakorraliste meetmete rakendamine järk-järgult, võideldes samal ajal kriisi sotsiaalsete ja tööturumõjudega. Järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada konservatiivne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Jätkata reforme, mis suurendavad kõigi jaoks tervise- ja sotsiaalkaitsesüsteemide katvust, piisavust ja kestlikkust. Pöörata erilist tähelepanu eelarvemeetmete kvaliteedile. Parandada riigihankeraamistikke ja avaliku sektori finantsjuhtimist, sealhulgas eelkõige investeerimisraamistikke ja rohelise eelarvestamise vahendite kasutamist. Avaliku sektori kulutuste paremaks sidumiseks taastumise ja vastupidavuse alaste vajadustega võtta aluseks kuluanalüüsid; |
| --- | --- |

1)

tagada COVID-19 kriisist taastumist toetav poliitiline kurss. Kuna tervishoiualane hädaolukord kestab, võtta vastu eelarvepoliitika, mis jääb kogu 2021. aasta jooksul toetavaks kõigis euroala liikmesriikides. Võtta vastu poliitikameetmed, mis on kohandatud iga riigi oludele ning on õigeaegsed, ajutised ja sihipärased. Jätkata COVID-19 pandeemiaga tulemuslikuks tegelemiseks ning majanduse ja kestliku taastumise toetamiseks võetavate meetmete koordineerimist. Kui epidemioloogilised ja majanduslikud tingimused seda võimaldavad, lõpetada erakorraliste meetmete rakendamine järk-järgult, võideldes samal ajal kriisi sotsiaalsete ja tööturumõjudega. Järgida eelarvepoliitikat, mille eesmärk on saavutada konservatiivne eelarvepositsioon keskpikas perspektiivis ja tagada võla jätkusuutlikkus, suurendades samal ajal investeeringuid. Jätkata reforme, mis suurendavad kõigi jaoks tervise- ja sotsiaalkaitsesüsteemide katvust, piisavust ja kestlikkust. Pöörata erilist tähelepanu eelarvemeetmete kvaliteedile. Parandada riigihankeraamistikke ja avaliku sektori finantsjuhtimist, sealhulgas eelkõige investeerimisraamistikke ja rohelise eelarvestamise vahendite kasutamist. Avaliku sektori kulutuste paremaks sidumiseks taastumise ja vastupidavuse alaste vajadustega võtta aluseks kuluanalüüsid;

| 2) | veelgi parandada lähenemist, vastupidavust ning kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Vähendada erinevuse suurenemise ohtu ning suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupanuvõimet euroalal, jätkates struktuursete probleemide lahendamist, rakendades reforme, mis tugevdavad tootlikkust ja tööhõivet, tagavad ressursside sujuva ümberjaotamise ning parandavad turgude ja avaliku halduse toimimist, suurendades avaliku sektori investeeringute taset ja edendades erainvesteeringuid, ning toetada kooskõlas rohe- ja digipöördega õiglast ja kaasavat taastumist. Integreerida veelgi kaupade ja teenuste ühtset turgu, sealhulgas digitaalset ühtset turgu, kõrvaldades tarbetud piirangud, tõhustades turujärelevalvet ja tagades piisava haldussuutlikkuse. Tagada tulemuslik aktiivne tööturupoliitika ja toetatakse töökohavahetust, eelkõige rohelise ja digimajanduse töökohtade kasuks. Edendada õiglasi töötingimusi, tegeletakse tööturu killustatusega ning tugevdatakse kaasamist. Tagada sotsiaalpartnerite tulemuslik kaasamine poliitika kujundamisse ning tugevdada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. Tugevdada kaasavaid haridus- ja koolitussüsteeme ning oskustesse investeerimist, tegeledes oskuste nappuse probleemiga. Jätkata nõukogu raames tööd ülemaailmse konsensusel põhineva lahenduse leidmiseks sellele, kuidas lahendada majanduse digitaliseerimisest tulenevad maksuprobleemid OECD kaasavas maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise raamistikus, eeldades et selles foorumis saavutatakse kokkulepe 2021. aasta keskpaigaks. Teha asjakohast ettevalmistustööd edasiseks tegevuseks digitaalmajandusega seotud maksuprobleemidele lahenduse leidmisel, sealhulgas juhul, kui 2021. aasta keskpaigaks ei ole rahvusvahelist konsensust saavutatud. Saavutada täiendavat edu, et võidelda agressiivse maksuplaneerimise vastu, vähendada maksukiilu ja toetada üleminekut CO2 heite maksustamisele ja keskkonnamaksudele; |
| --- | --- |

2)

veelgi parandada lähenemist, vastupidavust ning kestlikku ja kaasavat majanduskasvu. Vähendada erinevuse suurenemise ohtu ning suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupanuvõimet euroalal, jätkates struktuursete probleemide lahendamist, rakendades reforme, mis tugevdavad tootlikkust ja tööhõivet, tagavad ressursside sujuva ümberjaotamise ning parandavad turgude ja avaliku halduse toimimist, suurendades avaliku sektori investeeringute taset ja edendades erainvesteeringuid, ning toetada kooskõlas rohe- ja digipöördega õiglast ja kaasavat taastumist. Integreerida veelgi kaupade ja teenuste ühtset turgu, sealhulgas digitaalset ühtset turgu, kõrvaldades tarbetud piirangud, tõhustades turujärelevalvet ja tagades piisava haldussuutlikkuse. Tagada tulemuslik aktiivne tööturupoliitika ja toetatakse töökohavahetust, eelkõige rohelise ja digimajanduse töökohtade kasuks. Edendada õiglasi töötingimusi, tegeletakse tööturu killustatusega ning tugevdatakse kaasamist. Tagada sotsiaalpartnerite tulemuslik kaasamine poliitika kujundamisse ning tugevdada sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. Tugevdada kaasavaid haridus- ja koolitussüsteeme ning oskustesse investeerimist, tegeledes oskuste nappuse probleemiga. Jätkata nõukogu raames tööd ülemaailmse konsensusel põhineva lahenduse leidmiseks sellele, kuidas lahendada majanduse digitaliseerimisest tulenevad maksuprobleemid OECD kaasavas maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise raamistikus, eeldades et selles foorumis saavutatakse kokkulepe 2021. aasta keskpaigaks. Teha asjakohast ettevalmistustööd edasiseks tegevuseks digitaalmajandusega seotud maksuprobleemidele lahenduse leidmisel, sealhulgas juhul, kui 2021. aasta keskpaigaks ei ole rahvusvahelist konsensust saavutatud. Saavutada täiendavat edu, et võidelda agressiivse maksuplaneerimise vastu, vähendada maksukiilu ja toetada üleminekut CO2 heite maksustamisele ja keskkonnamaksudele;

| 3) | tugevdada riiklikke institutsioonilisi raamistikke. Jätkata ja kiirendada reforme, et kõrvaldada investeerimisega seotud kitsaskohad ning tagada liidu vahendite, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu tõhus ja õigeaegne kasutamine. Tugevdada avaliku halduse, sealhulgas õigus- ja tervishoiusüsteemide ning riiklike tööturuasutuste tulemuslikkust ja digitaliseerimist. Vähendada ettevõtete halduskoormust ja parandatakse ettevõtluskeskkonda. Jätkata kelmuse, pettuse ja korruptsiooni vastu võitlemise ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistike täiustamist. Edendada konkreetseid meetmeid maksejõuetusraamistike tõhususe, tulemuslikkuse ja proportsionaalsuse suurendamiseks, viivisnõuete vähendamiseks ja kapitali tõhusa jaotamise tagamiseks; |
| --- | --- |

3)

tugevdada riiklikke institutsioonilisi raamistikke. Jätkata ja kiirendada reforme, et kõrvaldada investeerimisega seotud kitsaskohad ning tagada liidu vahendite, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu tõhus ja õigeaegne kasutamine. Tugevdada avaliku halduse, sealhulgas õigus- ja tervishoiusüsteemide ning riiklike tööturuasutuste tulemuslikkust ja digitaliseerimist. Vähendada ettevõtete halduskoormust ja parandatakse ettevõtluskeskkonda. Jätkata kelmuse, pettuse ja korruptsiooni vastu võitlemise ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistike täiustamist. Edendada konkreetseid meetmeid maksejõuetusraamistike tõhususe, tulemuslikkuse ja proportsionaalsuse suurendamiseks, viivisnõuete vähendamiseks ja kapitali tõhusa jaotamise tagamiseks;

| 4) | tagada makromajanduslik finantsstabiilsus. Säilitada majanduse krediidikanalid ja meetmed elujõuliste ettevõtete toetamiseks seni, kuni see on enneolematu COVID-19 kriisi ajal vajalik. Säilitada pangandussektori usaldusväärsed bilansid, sealhulgas jätkates viivislaenude vähendamist, muu hulgas viivislaenude järelturgude arendamise abil; |
| --- | --- |

4)

tagada makromajanduslik finantsstabiilsus. Säilitada majanduse krediidikanalid ja meetmed elujõuliste ettevõtete toetamiseks seni, kuni see on enneolematu COVID-19 kriisi ajal vajalik. Säilitada pangandussektori usaldusväärsed bilansid, sealhulgas jätkates viivislaenude vähendamist, muu hulgas viivislaenude järelturgude arendamise abil;

| 5) | viia lõpule majandus- ja rahaliidu loomine ning tugevdada euro rahvusvahelist rolli. Teha edusamme majandus- ja rahaliidu süvendamisel, et suurendada euroala vastupanuvõimet, viies lõpule pangandusliidu loomise, jätkates viivitamata ja sama ambitsioonikalt tööd kõigi elementide, sealhulgas nende kallal, mis olid arutlusel Euroopa hoiuste tagamise skeemi kõrgetasemelises töörühmas, ning süvendades kapitaliturgude liitu, samuti toetades algatusi, millega rakendatakse digirahandust, jaefinantsteenuseid ja kestliku rahanduse põhimõtteid. Töötada edasi lahendustega, et kaotada piirangud, mis kehtivad praegu seoses likviidsuse pakkumisega kriisilahenduse olukorras, ning et tugevdada liidu õigus- ja järelevalveraamistikku, muu hulgas tagades rahapesuvastast võitlust käsitlevate õigusnormide järjepideva ja tõhusa järelevalve ja jõustamise. |
| --- | --- |

5)

viia lõpule majandus- ja rahaliidu loomine ning tugevdada euro rahvusvahelist rolli. Teha edusamme majandus- ja rahaliidu süvendamisel, et suurendada euroala vastupanuvõimet, viies lõpule pangandusliidu loomise, jätkates viivitamata ja sama ambitsioonikalt tööd kõigi elementide, sealhulgas nende kallal, mis olid arutlusel Euroopa hoiuste tagamise skeemi kõrgetasemelises töörühmas, ning süvendades kapitaliturgude liitu, samuti toetades algatusi, millega rakendatakse digirahandust, jaefinantsteenuseid ja kestliku rahanduse põhimõtteid. Töötada edasi lahendustega, et kaotada piirangud, mis kehtivad praegu seoses likviidsuse pakkumisega kriisilahenduse olukorras, ning et tugevdada liidu õigus- ja järelevalveraamistikku, muu hulgas tagades rahapesuvastast võitlust käsitlevate õigusnormide järjepideva ja tõhusa järelevalve ja jõustamise.

Edasisel majandus- ja rahaliidu süvendamisel tuleks võtta arvesse kogemusi, mis on saadud liidu laiaulatuslikust majanduspoliitilisest reageerimisest COVID-19 kriisile. Liidu siseturgu täielikult arvesse võttev ning euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes avatud ja läbipaistval viisil saavutatud edu majandus- ja rahaliidu süvendamisel aitab tugevdada euro rahvusvahelist rolli ja edendada liidu majandushuve kogu maailmas.

Brüssel, 13. juuli 2021.

Nõukogu nimel

Rahandusminister

Andrej ŠIRCELJ

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 19. mai 2020. aasta määrus (EL) 2020/672, millega luuakse COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) )ELT L 159, 20.5.2020, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID-19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID-19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

6

(7)  Euroopa Keskpanga 24. märtsi 2020. aasta otsus (EL) 2020/440 pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorralise ja ajutise varaostukava kohta (EKP/2020/17) (ELT L 91, 25.3.2020, lk 1).

7

(8)  Euroopa Keskpanga 1. juuni 2016. aasta otsus (EL) 2016/948 ettevõtlussektori varaostukava rakendamise kohta (EKP/2016/16) (ELT L 157, 15.6.2016, lk 28).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1023, mis käsitleb ennetava saneerimise raamistikke, võlgadest vabastamist ja äritegevuse keeldu ning saneerimis-, maksejõuetus- ja võlgadest vabastamise menetluste tõhususe suurendamise meetmeid, ning millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/1132 (saneerimise ja maksejõuetuse direktiiv) (ELT L 172, 26.6.2019, lk 18).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

10

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 15.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/8

---

Euro vahetuskurss (1)

14. juuli 2021

(2021/C 283/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1812 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,30 |
| DKK | Taani kroon | 7,4376 |
| GBP | Inglise nael | 0,85158 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2050 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0840 |
| ISK | Islandi kroon | 146,30 |
| NOK | Norra kroon | 10,3320 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,646 |
| HUF | Ungari forint | 358,08 |
| PLN | Poola zlott | 4,5736 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9287 |
| TRY | Türgi liir | 10,1485 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5817 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4732 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1742 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6819 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5990 |
| KRW | Korea vonn | 1 355,24 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,2975 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6268 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4928 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 107,91 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9616 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,365 |
| RUB | Vene rubla | 87,4789 |
| THB | Tai baat | 38,525 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,0591 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,5734 |
| INR | India ruupia | 87,9885 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1812

JPY

Jaapani jeen

130,30

DKK

Taani kroon

7,4376

GBP

Inglise nael

0,85158

SEK

Rootsi kroon

10,2050

CHF

Šveitsi frank

1,0840

ISK

Islandi kroon

146,30

NOK

Norra kroon

10,3320

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,646

HUF

Ungari forint

358,08

PLN

Poola zlott

4,5736

RON

Rumeenia leu

4,9287

TRY

Türgi liir

10,1485

AUD

Austraalia dollar

1,5817

CAD

Kanada dollar

1,4732

HKD

Hongkongi dollar

9,1742

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6819

SGD

Singapuri dollar

1,5990

KRW

Korea vonn

1 355,24

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,2975

CNY

Hiina jüaan

7,6268

HRK

Horvaatia kuna

7,4928

IDR

Indoneesia ruupia

17 107,91

MYR

Malaisia ringit

4,9616

PHP

Filipiini peeso

59,365

RUB

Vene rubla

87,4789

THB

Tai baat

38,525

BRL

Brasiilia reaal

6,0591

MXN

Mehhiko peeso

23,5734

INR

India ruupia

87,9885

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 15.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/9

---

Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ (2021–2027) alla kuuluva Euroopa Teadusnõukogu 2022. aasta tööprogrammi raames avaldatavad konkursikutsed ja nendega seotud tegevused

(2021/C 283/03)

Teatatakse Euroopa Teadusnõukogu 2022. aasta tööprogrammi raames avaldatavatest konkursikutsetest ja nendega seotud tegevustest vastavalt teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammile „Euroopa horisont“ (nõukogu 12. mai 2021. aasta otsus (EL) 2021/764, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogramm aastateks 2021–2027) ja komisjoni 12. mai 2021. aasta otsusele 2021/C 234 I/03, millega luuakse programmi „Euroopa horisont“ rakendamiseks Euroopa Teadusnõukogu ja tunnistatakse kehtetuks otsus C(2013)8915.

Komisjon võttis Euroopa Teadusnõukogu 2022. aasta tööprogrammi vastu 14. juuli 2021. aasta otsusega C(2021)4860.

Neile konkurssidele oodatakse taotlusi.

Euroopa Teadusnõukogu 2022. aasta tööprogramm koos tähtaegade ja eelarvetega on avaldatud rahastamisvõimaluste ja hangete veebisaidil, kus on ka teave konkursikutsete ja seotud tegevuste tingimuste kohta ning konkurssidel osalemise juhend taotlejatele: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/home

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 15.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 283/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Mirova-Eurofideme 4 („MEF 4“, Prantsusmaa), mida haldab Mirova (Prantsusmaa) ja mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BPCE (Prantsusmaa) |
| --- | --- |

—

Mirova-Eurofideme 4 („MEF 4“, Prantsusmaa), mida haldab Mirova (Prantsusmaa) ja mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BPCE (Prantsusmaa)

| — | Caisse des Dépôts et Consignations („CDC“, Prantsusmaa) |
| --- | --- |

—

Caisse des Dépôts et Consignations („CDC“, Prantsusmaa)

| — | 3i EOPF France Topc S.à.r.l („3i EOPF Topco“, Luksemburg), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal 3i Group plc („3i“, Ühendkuningriik) |
| --- | --- |

—

3i EOPF France Topc S.à.r.l („3i EOPF Topco“, Luksemburg), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal 3i Group plc („3i“, Ühendkuningriik)

| — | NeoT Green Mobility („NGM“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjatel Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Croissance ja CDC |
| --- | --- |

—

NeoT Green Mobility („NGM“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjatel Mitsubishi Corporation, EDF Pulse Croissance ja CDC

3i EOPF Topco, MEF 4 ja CDC omandavad NGMi üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | MEF 4: Prantsusmaa ettevõtja, mida haldab Prantsusmaa haldusettevõte Mirova, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BPCE. Mirova rahastamis- ja investeerimistegevus keskendub säästva arengu lahendustele liikuvuse, energeetika, hoonete ja linnade, tarbimise, ressursside, tervishoiu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning rahanduse valdkonnas. BPCE tegutseb pangandus- ja kindlustussektoris, |
| --- | --- |

—

MEF 4: Prantsusmaa ettevõtja, mida haldab Prantsusmaa haldusettevõte Mirova, mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BPCE. Mirova rahastamis- ja investeerimistegevus keskendub säästva arengu lahendustele liikuvuse, energeetika, hoonete ja linnade, tarbimise, ressursside, tervishoiu, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning rahanduse valdkonnas. BPCE tegutseb pangandus- ja kindlustussektoris,

| — | CDC: Prantsuse avalik-õiguslik eristaatusega asutus, mida reguleerib rahandus- ja finantsseadustiku artikkel L. 518-2 jj ja mis täidab üldist huvi pakkuvaid ülesandeid riigi ja kohalike omavalitsuste avaliku poliitika toetamisel, tegeledes oma tütarettevõtjate kaudu konkurentsile avatud tegevusega järgmistes valdkondades: i) keskkond ja energeetika, ii) eluase ja kinnisvara, iii) investeeringud ja kapitaliinvesteeringud ning iv) teenused (reisijatevedu, taristu planeerimine, suusa- ja vabaajakeskuste käitamine, postiteenused, pangandus- ja kindlustusteenused), |
| --- | --- |

—

CDC: Prantsuse avalik-õiguslik eristaatusega asutus, mida reguleerib rahandus- ja finantsseadustiku artikkel L. 518-2 jj ja mis täidab üldist huvi pakkuvaid ülesandeid riigi ja kohalike omavalitsuste avaliku poliitika toetamisel, tegeledes oma tütarettevõtjate kaudu konkurentsile avatud tegevusega järgmistes valdkondades: i) keskkond ja energeetika, ii) eluase ja kinnisvara, iii) investeeringud ja kapitaliinvesteeringud ning iv) teenused (reisijatevedu, taristu planeerimine, suusa- ja vabaajakeskuste käitamine, postiteenused, pangandus- ja kindlustusteenused),

| — | 3i EOPF Topco: Luksemburgi ettevõtja, mille üle on valitsev mõju Londoni börsil (FTSE 100) noteeritud ja investeeringute haldamisega tegeleval ettevõtjal 3i, mis on spetsialiseerunud taristu ja riskikapitali haldamisele Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerikas, |
| --- | --- |

—

3i EOPF Topco: Luksemburgi ettevõtja, mille üle on valitsev mõju Londoni börsil (FTSE 100) noteeritud ja investeeringute haldamisega tegeleval ettevõtjal 3i, mis on spetsialiseerunud taristu ja riskikapitali haldamisele Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerikas,

| — | NGM: Prantsusmaa ettevõtja, mis tegeleb elektromobiilsuse projektide arendamise, rahastamise ja juhtimisega peamiselt Prantsusmaal. |
| --- | --- |

—

NGM: Prantsusmaa ettevõtja, mis tegeleb elektromobiilsuse projektide arendamise, rahastamise ja juhtimisega peamiselt Prantsusmaal.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10283 — MEF 4/CDC/3i EOPF Topco/NGM

Märkusi võib saata komisjonile e-posti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 15.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/12

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2021/C 283/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„FERTŐD VIDÉKI SÁRGARÉPA“

ELi nr: PGI-HU-02493 – 8. märts 2019

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Fertőd vidéki sárgarépa“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Ungari

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud geograafiline tähis „Fertőd vidéki sárgarépa“ on porgand, mida toodetakse liigi Daucus carota L. kasvatamisel. Kasutatavad sordid on „Fertődi vörös“ ning Nantes-tüüpi porgand „Napa“ ja „Napoli“.

Turule laskmisel on porgandil „Fertőd vidéki sárgarépa“ silindriline/kooniline kuju, porgandi pikkus on 150–250 mm, läbimõõt 15–40 mm ja kaal 50–150 g ning selle tipus ei ole külgjuuri ega juuri. Porgand on erepunane, pikk ja sile, ilma harude ja lõhedeta. Tootel „Fertőd vidéki sárgarépa“ on kergelt magus maitse. Toode „Fertőd vidéki sárgarépa“ erineb teistest porganditest selle poolest, et see on punasem ja magusam, intensiivse maitsega ning pikk, sile ja hargnemata.

Tootel „Fertőd vidéki sárgarépa“ on järgmised keemilised parameetrid:

| — | suhkrusisaldus: vähemalt 5 mg/100 g värske toote kohta. |
| --- | --- |

—

suhkrusisaldus: vähemalt 5 mg/100 g värske toote kohta.

| — | kaltsiumisisaldus: vähemalt 40 mg/100 g värske toote kohta. |
| --- | --- |

—

kaltsiumisisaldus: vähemalt 40 mg/100 g värske toote kohta.

| — | fosforisisaldus: vähemalt 30 mg/100 g värske toote kohta. |
| --- | --- |

—

fosforisisaldus: vähemalt 30 mg/100 g värske toote kohta.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

| | – |
| --- | --- |

–

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toodet „Fertőd vidéki sárgarépa“ kasvatatakse ja koristatakse geograafilises piirkonnas, mis on määratletud punktis 4.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

| | – |
| --- | --- |

–

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

| | – |
| --- | --- |

–

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafiline piirkond hõlmab Győri-Mosoni-Soproni komitaati Ungari Lääne-Dunántúli piirkonnas, kus porgandit kasvatatakse Hegykő ja Fertőhomoki külade halduspiirides alal, mis asub nimetatud külasid läbivast põhimaanteest põhja pool ja Fertő järvest lõuna pool.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Toote „Fertőd vidéki sárgarépa“ ja geograafilise piirkonna vaheline seos põhineb toote kvaliteedil.

Fertő järve ümbruses kasvatatud porgand on olnud tuntud ja populaarne juba umbes 200 aastat. Toode „Fertőd vidéki sárgarépa“ erineb mujal kasvatatud porgandist selle poolest, et see on punasem ja magusam, intensiivse maitsega ning pikk, sile ja hargnemata. See on tingitud Fertő järve ümbruse ning Alpide eelmäestiku pinnasest ja kliimast. Tänu üleujutuste ohjeldamiseks võetud meetmetele saab juurvilja kasvatada kuivanud järvepõhjas, mida katab paksu kihina värske ja sõmer muld, sestap on juurviljadel sügavale ulatuvad, siledad ja harunemata juured.

Hegykő ja Fertőhomoki küla servas asuvad maatükid on osa Fertő järve luhast, nende muld on heterogeenne, mosaiikse asetusega, mullaprofiilis on näha alluviaalsed kihid, mulla mehaaniline koostis on väga mitmekesine, muld sisaldab palju CaCO3 ning on leeliseline ja mõnel maatükil väga leeliseline.

Fertő järve valgala pinnas on moodustunud vee loodusliku liikumiste mõjul. Kui veetase on kõrge või kui puhuvad püsivalt põhjatuuled, ujutavad Fertő järve veed madalamad alad sageli üle, mistõttu jõuavad sinna lahustunud soolad ning hõljuvad liiva-, muda- ja saviosakesed. Peamised mulla moodustumist mõjutavad tegurid on seega setete sadestumine ja pinnase tasandumine, rohumaaks sobiva pinnase moodustumine, soolade kogunemine ja mulla sooldumine. Muld on tavaliselt hallika tooniga ning sisaldab järve põhjast pärit setet ja jämedat liiva. Muld on kergesti haritav, kuid tagab vee hea tasakaalu, mistõttu sobib see hästi selliste juurviljade kasvatamiseks nagu „Fertőd vidéki sárgarépa“.

Porgandi suurem kaltsiumi- ja fosforisisaldus tuleneb Fertő järve piirkonna muldade moodustumist mõjutavatest peamistest teguritest, st setete sadestumisest ja pinnase tasandumisest, rohumaaks sobiva pinnase moodustumisest, soolade kogunemisest ja mulla sooldumisest.

Kohalikud kliimatingimused on soodsad toote „Fertőd vidéki sárgarépa“ kasvatamiseks, sest piirkond on Ungari kõige jahedama ja niiskema kliimaga tasandik. Sademed jagunevad ühtlaselt kogu kasvuperioodi vältel, mis on ideaalne toote „Fertőd vidéki sárgarépa“ arenguks. Porgand vajab idanemise ajal ja kasvuperioodil palju vett, mida tänu piirkonna aastasele sademete hulgale (650–700 mm) on piisavalt. Saagikus on stabiilne, seda tänu mulla niiskussisaldusele ja põhjavee tasemele, mis sõltub 1 200–1 500 m kaugusel asuvast suure pindalaga Fertő järvest ja tagab valdava põhja-loodetuulte mõjul vajaliku niiskuse.

Keskmine temperatuur jaanuaris on –2 °C ja juulis +22 °C, kusjuures aasta keskmine temperatuur on umbes +10 °C. Madalam suvine temperatuur sobib hästi toote „Fertőd vidéki sárgarépa“ kasvatamiseks, kuna porgandid kasvavad kõige paremini umbes 16 °C juures. Mõõdukas soojus soodustab karoteeni teket, mis annab tootele „Fertőd vidéki sárgarépa“ punase värvuse ja võimaldab teda organoleptiliselt eristada mujal kasvatatud porgandist (Hanna Némethy Zoltánné Uzoni, 2001).

Kevadest sügiseni on rohkelt päikesepaistet – piirkonnas paistab päike 2 000 tundi aastas. Küpsemise ajal soodustab rohke päikesepaisteliste tundide arv suhkrute moodustumist, mis annab porgandile magusa maitse.

Vaoharjale külvamisel kasutatakse kohalikke ekspertteadmisi, vagude kõrgus on 30 cm ja vaoharjade vahe 75 cm. Vao harjale, 1–2 cm sügavusele, külvatakse kahes reas hajutatult iga meetri kohta 25–30 seemet. Külvisügavus mõjutab oluliselt taimede ühtlast tärkamist.

Nagu osutab Hanna Némethy Zoltánné Uzoni oma doktoriväitekirjas (2001), tagab vaos kasvatamine sileda ja hargnemata juure kujunemise.

Piirkonna keskmise tihedusega liivakas saviliiv ja kohalik kliima on ideaalsed juurviljade, nagu „Fertőd vidéki sárgarépa“ kasvatamiseks. Vaos kasvatamise oskusi on põlvest põlve edasi antud umbes 150 aastat ja see on porgandite kasvatamisel edu võti.

Toode „Fertőd vidéki sárgarépa“ on tarbijate seas tuntud, tunnustatud ja nõutud. Dénes Sándori on oma 2012. aastal Pécsi ülikoolis kaitstud doktoriväitekirjas gastronoomia rolli kohta Ungari turismikaardil (A gasztronómia szerepe Magyarország idegenforgalmi földrajzában) rõhutanud toote tähtsust ja kinnitanud, et „Fertőd vidéki sárgarépa“ on Ungari Lääne-Dunántúli piirkonnas tüüpiline kohaliku toidu koostisosa.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---

| 15.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/15

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse
  tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta
  vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 283/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Graves“

PDO-FR-A1012-AM02

Teate esitamise kuupäev: 7. mai 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiaseadustik

Kommuunide loetelu ajakohastati, võttes arvesse 2020. aasta ametlikku geograafiaseadustikku.

Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega, geograafilist piirkonda ei muudetud.

Koonddokumenti on punktide 6 ja 9 muutmisest tulenevalt muudetud.

2.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Kuupäev 11. veebruar 2021 kanti lisasse, milles on loetletud selle pädeva riikliku komitee koosolekud, kes kiitis heaks piiritletud kasvatusalade piirid.

Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse heaks kiitis. Kasvatusalade piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille kasvatusalad on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Graves

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Vaikne punane vein

LÜHIKIRJELDUS

Punaseid veine valmistatakse tasakaalustatud meetodil eri viinamarjasortidest. „Cabernet sauvignon N“ annab aroome ja struktuuri, „Merlot N“ lisab lõhnanüanssi ja nõtkust. Neid täiendavad „Cabernet franc N“, „Petit-verdot N“, „Malbec N“ ja „Carmenère N“. Noortes veinides on sageli tunda punaste marjade aroome, millele lisanduvad vürtsi- ja grillinoodid. Need veinid on elegantsed, struktureeritud, peened ning aromaatsed. Veinid küpsevad harmooniliselt ja nende aroomibuketti võib sattuda suitsuseid noote. Veinide aastakäigust ja päritolust tulenevalt saavutavad nad oma tippkvaliteedi 5–10 aasta jooksul.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti.

Kogu alkoholisisaldus pärast rikastamist on 13,5 mahuprotsenti.

Õun- ja piimahappeline fermentatsioon on punaste veinide puhul kohustuslik.

Õunhappe sisaldus on 0,30 g/l või väiksem.

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 3 g/l või väiksem.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Vaikne kuiv valge vein

LÜHIKIRJELDUS

Valged veinid on elegantsed ja täidlased. Neid valmistatakse sordist „Sémillon B“ ning neis on üldiselt lillenoote ja loomulikku rasvasust, mis ei välista siiski värskust. Kui sellele on lisatud sorti „Sauvignon B“, mis annab erksust ja väljendusrikkust, ning sorti „Muscadelle B“, mis lisab kergeid muskusenoote, on veinidel sageli lille- ja tsitruseliste aroom, millele lisanduvad mõnikord eksootilised või mentoolivarjundid. Juhul kui veine laagerdatakse puuvaatides, muutuvad need mõne aasta jooksul rikkalikumaks ja komplekssemaks.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 10,5 mahuprotsenti.

Kogu alkoholisisaldus pärast rikastamist 13 %

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus on 4 g/l või väiksem.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,27. |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,27.

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   
  Veinivalmistuse eritavad

1.   Istutustihedus ja ridadevaheline kaugus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta. Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,8 meetri.

2.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise staadiumis (Lorentzi skaalal 9). Viinapuud on lõigatud järgmiste lõikamismeetoditega nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga:

| — | „cots“ lõikamismeetodil (lühivõrsed) või „astes“ lõikamismeetodil (pikad võrsed); |
| --- | --- |

—

„cots“ lõikamismeetodil (lühivõrsed) või „astes“ lõikamismeetodil (pikad võrsed);

| — | kahetüvelisel „cots“ lõikamismeetodil või neljaharulise lehviku kujuliselt. |
| --- | --- |

—

kahetüvelisel „cots“ lõikamismeetodil või neljaharulise lehviku kujuliselt.

3.   Kastmine

Viljelustavad

Viinapuid võib kasvuperioodil kasta üksnes kestva kuivuse ajal ning juhul, kui on häiritud viinapuu füsioloogiline areng ja viinamarjade asjakohane valmimine.

4.   Rikastamine

Veinivalmistuse eritavad

Substraktiivsed rikastamistehnoloogiad on punaste veinide puhul lubatud, tingimusel et rikastamisaste ei ületa 15 %.

Pärast rikastamist ei tohi punaste veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ei tohi valgete veinide alkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

5.2.   
  Maksimaalne saagikus

Punane vein

65 hektoliitrit hektari kohta

Valge vein

68 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub 26. veebruari 2020. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) alusel Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Arbanats, Ayguemortes-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade ning Coimièresi kommuuni see osa, mis vastab A osale Herrères’i katastri esimesel leheküljel (1934. aastal läbi vaadatud kaart) (tõendatud vastavalt katastri kaardi lehtede ajakohastatud digitaalsele andmebaasile (plan minute de conservation) 5. novembril 2010.)

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse „Graves“ geograafiline tootmispiirkond on ligikaudu 10 kilomeetri laiune ala Garonne’i jõe vasakul kaldal Bordeaux põhjaosast kuni Langoni kirdeosani.

Nagu päritolunimest nähtub (graves tähendab Gironde’i pinnast), koosneb pinnas suurematest ja väiksematest kividest, jämedamast ja peenemast kruusast ning muda ja saviga segunenud liivast. Aluspinnases esineb teatavates kohtades lubjakivi, kuid peamiselt on tegemist liiva, rauda sisaldava liivakivi või saviga. Piirkond hõlmab Gironde’i departemangu 43 kommuuni.

Pinnas on moodustunud pika ja mitmekülgse geoloogilise arengu vältel ning on tihedalt seotud Garonne’i jõe tekke, jõesängi muutumise ja kvaternaariajastu järjestikuste liustikuperioodidega. Kõnealustel perioodidel uuristasid Püreneede liustikud orge ja tootsid kiviainest, mille jõed seejärel Bordeaux’ piirkonnani kandsid. Nendest järjestikustest kihtidest on järel vaid eri kujuga ja eri liiki kruusased künkad.

Hiljem piirkonnas tekkinud pinnasele on iseloomulik hea vee läbilaskvus, mis tuleneb kruusa ja kivide rohkusest. Kuigi nimetatud piirkonnas ei toodeta üksnes viinamarju päritolunimetusega „Graves“, annab sealne pinnas tootele maine ja sümboliseerib kvaliteeti. Sealsed nõlvad soodustavad vee ärajuhtimist ja seega suurepärast pinnadrenaaži. Drenaažile aitab kaasa ka Garonne’i jõe väikestest lisajõgedest koosnev hüdrograafiline võrgustik. Viinapuude veevarustust reguleerib suuresti pinnas.

Viinamarjaistandusi toetab eriline ja soodne kliima. Männimetsadel on oluline roll temperatuuri reguleerijana, kuna need kaitsevad viinapuid läänest tuleva halva ilma eest. Suure kuumuse ja liigse niiskuse eest kaitsevad viinapuid Garonne’i jõe lähedusest tingitud õhutamine ja looduslik ventilatsioon. Ookeani mõju kaitseb viinapuid kevadiste hallade eest. Piirkonna viinamarjaistandused asetsevad jõe ja männimetsade vahel laugetel nõlvadel, kus heledatelt poleeritud kividelt peegeldub valgus viinamarjade pinnale.

Gravesi piirkond on Bordeaux parimate valgete ja punaste veinide ning veel praegugi kasutatavate viljelustavade sünnikoht. Neid viinamarjasorte kasvatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toetada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata range käega, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt fotosünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist.

Maatükkidele on iseloomulik vee looduslik äravool ja viinamarjade tootmiseks ettenähtud viljelusalal klassifitseeritakse maatükke selle järgi, kui hea on vee äravool või kuidas maatükid künkal või nõlval asetsevad. Sellega seoses järgitakse 4. märtsi 1937. aasta määruses, millega määratletakse kaitstud päritolunimetus „Graves“, juba esitatud tavasid. Välja on jäetud sellised geograafilised ja topograafilised asukohad, kus esineb kevadisi hallasid, kuna need asuvad Garonne’i jõest liiga kaugel või keset metsa (külmade õhumasside liikumine takistatud).

Täpselt määratletud maatükkidel tulevad kohalike viinamarjasortide omadused kõige paremini esile, need sordid on valitud aastasadade jooksul, kuna taluvad hästi säilitamist ja vananemist, mis on seotud vajadusega transportida neid tooteid pikkade vahemaade taha.

Kuigi päritolunimetusega viinamarjade viljelemiseks kasutatav pinnas on kivine, soe ja toitainevaene, mis piirab looduslikult punase veini tootmist, võimaldab see siiski sortide „Cabernet-sauvignon N“ ja „Merlot“ optimaalset küpsemist. Sealjuures on abiks ka asjaolu, et lähedal asuv Garonne’i jõgi reguleerib õhutemperatuuri. Sel viisil saadud veinidel on hea struktuur ja neid on vaja laagerdada, et need küpseksid ja nende omadused tuleksid enne tarbijani jõudmist paremini esile.

Kui maatükk asub liivasemal või savisemal pinnasel, on see sobivam selliste päritolunimetusega valgete veinide tootmiseks, mida valmistatakse peamiselt sortidest „Sauvignon B“ ja „Sémillon B“, mis annavad veinidele värskuse, millele lisandub hõrk maitse ning lillesed ja puuviljalised noodid.

Piisava saagi tagamiseks ja selleks, et viinapuid marjadega mitte üle koormata, on minimaalne istutustihedus suur, et viinamarjad küpseksid hästi ja asetseksid puudel optimaalse tihedusega.

Kaitstud päritolunimetuse „Graves“ rahvusvahelist mainet on mõjutanud ainulaadsed geograafilised ja mullastikutingimused ning lähedal asuv Bordeaux sadam, mida on traditsiooniliselt kasutatud kõnealuste veinide rahvusvaheliseks müügiks.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik

Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, koosneb 26. veebruari 2020. aasta ametliku geograafiaseadustiku (code officiel géographique) alusel Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumist: Barsac, Béguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian-sur-Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont, Sauternes ning Castets et Castilloni kommuuni osa, mis vastab endise Castets-en-Dorthe’i kommuuni territooriumile enne selle ühinemist Castillon-de-Castets’ga 1. jaanuaril 2017. aastal.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik

Liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinid võib märgistada suurema geograafilise piirkonnaga „Vin de Graves“. Kõnealuse suurema geograafilise piirkonna märgistuse mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku kaitstud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-Faks 819edf9-40af-4f73-9357-def82d1a30d2

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 15.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 283/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 283/20

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2021/C 283/07)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Béarn“

PDO-FR-A0597-AM02

Teate kuupäev: 7. mai 2021

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Kirjeldus ja põhjused Tootespetsifikaadi IV punkti alapunktis 1 on Cannet’ kommuun asendatud Riscle’iga (endise Cannet’ kommuuni territooriumil) pärast kahe kommuuni ühinemist. See spetsifikaadi muutmise taotlus annab võimaluse parandada geograafilise piirkonna ühe kommuuni kirjapilti: Corbères-Abères.

Seepärast muudetakse vastavalt koonddokumendi punkti 1.6, milles käsitletakse geograafilist piirkonda.

2.   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi V punkti punktis 2 esitatud nõue muuta viinamarjasortide osakaalu põllumajandusettevõttes toob kaasa punaste veinide tootespetsifikaadi järgmise muudatuse: „Viinamarjasordi „Tannat N“ osakaal võib olla 50 %.“ Roosade veinide puhul on lisatud järgmine korraldus: „Viinamarjasordi „Tannat N“ osakaal viinamarjasortide seas peab olema vähemalt 20 %. “ Järgmist eeskirja, mis on nähtud ette punaste veinide puhul, on laiendatud roosadele veinidele: „Neid kohustusi ei kohaldata viinamarju tootvate ettevõtjate suhtes, kes oma toodangut ei töötle ning kellel on alla 1,5 hektari kaitstud päritolunimetuse all ja kelle põllumajandusettevõttes on põhisortide osakaal vähemalt 50 % viinamarjasortide segust.“ Et säilitada vastavus segamiseeskirjadele, mis nõuavad vähemalt 25 % tannaati, on osakaaludesse lisatud minimaalne tannaadi osakaal roosades veinides.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Viinamarjasortide segamine

I peatüki IX punkti punkti 1 alapunkti b muudetakse järgmiselt: „Roosade veinide puhul moodustavad põhisordid vähemalt 70 % segust, „Tannat N“ moodustab vähemalt 25 % segust.“ Selle muutuse põhjus on teiste peamiste sortide – „Cabernet franc“ ja „Cabernet sauvignon“ – kasutamise suurenemine ning ODG sõnul tarvitatakse neid ka KPN-ga veini „Béarn“ segus suuremas osakaalus. Neid peetakse sortideks, mis pakuvad huvi nii oma vegetatiivse ja keskkonnakäitumise kui ka organoleptiliste omaduste poolest, andes puuviljaseid ja üsna struktureeritud veine. Tannaadi vähendamine 25 %-le roosade veinide segus ei too kaasa roosa veini „Béarn“ tüüpilisuse muutmist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Viinamarjaistanduse pidamine

VI punkti alapunkti 1 alapunkti c on lisatud erisäte 2011. aasta lõpus heakskiidetud tootespetsifikaadi punkti „istutustihedus“ lisatud terrassidena istutatud viinapuude kohta, kuid välja jäetud rubriigist „lehestiku kõrgus“: „Tugisõrestikuga lehestiku kõrgus peab terrassidena istutatud viinamarjade puhul olema vähemalt 1,55 meetrit.“ Kasvatamine terrassidena toob sageli kaasa vahekaugused viinapuuridade vahel, mis varieeruvad olenevalt topograafiast sama maatüki piires ning mis on palju suuremad kui viinapuude kasvatamise traditsioonilise viisi puhul.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Veinide ringlus

Spetsifikaati on muudetud, lühendades roosade veinide laagerdumise kestust ühe kuu võrra, st 1. detsembrini. See toob kaasa tarbijate jaoks toodete turulaskmise 15. detsembril. Roosade veinide turulelaskmine juba saagiaasta 15. detsembril võimaldaks ODG-l säilitada oma kaubanduslikku dünaamikat. „Täiendav“ laagerduskuu on välja jäetud. Varajane villimine (detsembris) soodustab tema roosade veinide organoleptilisi omadusi, nimelt nende värskust suus ja lillenüansse.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Analüütilised standardid

IX punkti alapunkti 1 alapunkti d on lisatud järgmine korraldus: „Iga pakendamata või pakendatult turustatava veinipartii fermenteeritavate suhkrute (glükoos + fruktoos) sisaldus ei tohi ületada 4 g/l roosade veinide puhul. Seda sisaldust võib suurendada 5 grammini liitri kohta, kui H2SO4-na väljendatud üldhappesus on vähemalt 81,6 milliekvivalenti (4 g H2SO4) liitri kohta. Roosade veinide elavus võib olla tasakaalustatum, sest happesuse/puuviljasuse tasakaal suus on parem ning need on seega paindlikumad ja aromaatsemad.

Koonddokumendi punkti 1.4, mis käsitleb roosade veinide suhkrusisalduse muutmist, on vastavalt muudetud.

7.   Üleminekumeetmed

Üleminekumeetmed on tühistatud, kuna need on aegunud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Seos piirkonnaga

Seos on vaadatud uuesti läbi järgmiselt: „Punaseid, roosasid ja valgeid veine valmistatakse peamiselt segudest“, näitamaks, et veine ei valmistata ainult segamise teel, nagu see oli juba enne muutmist.

Seos on uuesti läbi vaadatud ka roosade veinide kirjeldust käsitlevas osas. Roosade veinide värvust on täpsustatud, et võtta arvesse värvitumaid veine, ja lisatud on aroome, mille tulemus on järgmine: „Roosade veinide värvus varieerub tavaliselt heleroosast tumeroosani. Neid veine, mis on värsked ja paindlikud ning meeldiva struktuuriga, iseloomustavad punaste marjade ja tsitrusviljade aromaatsed nüansid.“

Koonddokumendi punktis 1.8, mis käsitleb aroomi lisamist, on muudetud värvi ja vastavalt on muudetud ühest sordist koosnevaid veine.

9.   Kontrolliasutus

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste nimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Béarn

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide loomulik alkoholisisaldus on vähemalt 11 mahuprotsenti.

Iga veinipartii kohta, mis on valmis turustamiseks pakendamata või pakendatult, kehtib järgmine:

| — | üldalkoholisisaldus pärast rikastamist ei ületa 13,5 %; |
| --- | --- |

—

üldalkoholisisaldus pärast rikastamist ei ületa 13,5 %;

| — | õunhappe sisaldus on kuni 0,4 g/l; |
| --- | --- |

—

õunhappe sisaldus on kuni 0,4 g/l;

| — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni: |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni:

3 g/l punaste veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on kuni 14 %;

4 g/l punaste veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 %.

Üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega. Punased veinid võivad olla sortide segamise tulemus. Võib rõhutada, et peamised kasutatavad sordid on kohaliku päritoluga ning hästi kohanenud piirkonna mullastiku- ja kliimatingimustega. See annab selle nimetusega veinidele osa nende originaalsusest.

Punastel veinidel on hea tanniinipotentsiaal. Sageli on ülekaalus puuviljaaroomid ja need võivad muutuda laagerdumisel komplekssemaks.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Valged veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide loomulik alkoholisisaldus on vähemalt 11 mahuprotsenti.

Iga veinipartii kohta, mis on valmis turustamiseks pakendamata või pakendatult, kehtib järgmine:

| — | üldalkoholisisaldus pärast rikastamist ei ületa 13,5 %; |
| --- | --- |

—

üldalkoholisisaldus pärast rikastamist ei ületa 13,5 %;

| — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 4 g/l. |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 4 g/l.

Üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega. Veinid võivad olla sortide segamise tulemus. Võib rõhutada, et peamised kasutatavad sordid on kohaliku päritoluga ning hästi kohanenud piirkonna mullastiku- ja kliimatingimustega. See annab selle nimetusega veinidele osa nende originaalsusest.

Valgete veinide puhul on värskus ja rasvasus tasakaalus ning nende lõhnabukett on veidi kompleksne, ülekaalus on aromaatsed puuvilja- ja lillenoodid.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Roosad veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide loomulik alkoholisisaldus on vähemalt 11 mahuprotsenti.

Iga veinipartii kohta, mis on valmis turustamiseks pakendamata või pakendatult, kehtib järgmine:

| — | üldalkoholisisaldus pärast rikastamist ei ületa 13,5 %; |
| --- | --- |

—

üldalkoholisisaldus pärast rikastamist ei ületa 13,5 %;

| — | fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 4 g/l roosade veinide puhul. Seda sisaldust võib suurendada 5 grammini liitri kohta, kui H2SO4-na väljendatud üldhappesus on vähemalt 81,6 milliekvivalenti (4 g H2SO4) liitri kohta. |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus on kuni 4 g/l roosade veinide puhul. Seda sisaldust võib suurendada 5 grammini liitri kohta, kui H2SO4-na väljendatud üldhappesus on vähemalt 81,6 milliekvivalenti (4 g H2SO4) liitri kohta.

Üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega. Veinid võivad olla sortide segamise tulemus. Võib rõhutada, et peamised kasutatavad sordid on kohaliku päritoluga ning hästi kohanenud piirkonna mullastiku- ja kliimatingimustega. See annab selle nimetusega veinidele osa nende originaalsusest.

Roosade veinide värvus varieerub tavaliselt heleroosast tugevama roosani. Neid veine, mis on värsked ja paindlikud ning meeldiva struktuuriga, iseloomustavad punaste marjade ja tsitrusviljade aromaatsed nüansid.

ÜLDISED ANALÜÜTILISED OMADUSED

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   
  Konkreetsed veinivalmistustavad

1.   Konkreetne veinivalmistustava

| — | Valged ja roosad veinid saadakse otseselt pressimisel. |
| --- | --- |

—

Valged ja roosad veinid saadakse otseselt pressimisel.

| — | Roosade veinide puhul on aktiivsöe (nii puhtal kujul kui ka seguna) kasutamine veini valmistamisel keelatud. |
| --- | --- |

—

Roosade veinide puhul on aktiivsöe (nii puhtal kujul kui ka seguna) kasutamine veini valmistamisel keelatud.

| — | Üldalkoholisisaldus pärast rikastamist ei ületa 13,5 %. |
| --- | --- |

—

Üldalkoholisisaldus pärast rikastamist ei ületa 13,5 %.

Peale eespool esitatud korralduste tuleb veinivalmistustavade puhul kinni pidada liidu tasandi ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustiku (code rural et de la pêche maritime) sätetest.

2.   Viljelustava

Istutustihedus

Puude minimaalne istutustihedus on 4000 puud hektari kohta, ridadevaheline kaugus üle 2,50 meetri.

Punase ja roosa veini tootmiseks mõeldud viinapuude puhul, mis asuvad Pyrénées-Atlantique’i departemangu kommuunides Abos, Arbus, Artiguelouve, Aubertin, Bosdarros, Cardesse, Cuqueron, Estialesq, Gan, Gelos, Haut-de-Bosdarros, Jurançon, Lacommande, Lahourcade, Laroin, Lasseube, Lasseubétat, Lucq-de-Béarn, Mazères-Lezons, Monein, Narcastet, Parbayse, Rontignon, Saint-Faust ja Uzos, võib reavahe olla kuni 2,80 meetrit.

Neid korraldusi ei kohaldata terrassidele istutatud viinapuude suhtes.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuud lõigatakse ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi meetodil, kusjuures pungade arv ühe taime kohta on maksimaalselt järgmine:

16 punga sortide „Tannat N“, „Manseng N“, „Gros Manseng B“ ja „Raffiat de Moncade B“ puhul;

20 punga muude sortide puhul.

Sama aasta viljavõrsete arv taime kohta pärast õitsemist (taime kasvuetapp 23 Lorentzi skaalal) on kuni:

12 punga sortide „Tannat N“, „Manseng N“, „Gros Manseng B“ ja „Raffiat de Moncade B“ puhul;

16 punga muude sortide puhul.

| — | Niisutamine võib olla lubatud. |
| --- | --- |

—

Niisutamine võib olla lubatud.

5.2.   
  Maksimaalne saagikus

| | „Béarn“ – punased, roosad ja valged veinid |
| --- | --- |

„Béarn“ – punased, roosad ja valged veinid

| | 60 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

60 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine ning veinide valmistamine ja laagerdamine toimub järgmiste kommuunide territooriumil:

| — | Gersi departemang: Riscle (endise Cannet’ kommuuni territooriumil), Maumusson-Laguian, Viella; |
| --- | --- |

—

Gersi departemang: Riscle (endise Cannet’ kommuuni territooriumil), Maumusson-Laguian, Viella;

| — | Hautes-Pyrénées’ departemang: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint-Lanne ja Soublecause; |
| --- | --- |

—

Hautes-Pyrénées’ departemang: Castelnau-Rivière-Basse, Hagedet, Lascazères, Madiran, Saint-Lanne ja Soublecause;

| — | Pyrénées-Atlantiques’i departemang: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Au- bertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Bu-rosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (canton de Lem- beye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq-Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer, Vielleségure. |
| --- | --- |

—

Pyrénées-Atlantiques’i departemang: Abos, Arbus, Arricau-Bordes, Arrosès, Artiguelouve, Au- bertin, Aubous, Aurions-Idernes, Aydie, Baigts-de-Béarn, Bellocq, Bérenx, Bétracq, Bosdarros, Bu-rosse-Mendousse, Cadillon, Cardesse, Carresse, Castagnède, Castetpugon, Castillon (canton de Lem- beye), Conchez-de-Béarn, Corbère-Abères, Crouseilles, Cuqueron, Diusse, Escurès, Estialescq, Gan, Gayon, Gelos, Haut-de-Bosdarros, L’Hôpital-d’Orion, Jurançon, Lacommande, Lagor, Lahontan, Lahourcade, Laroin, Lasserre, Lasseube, Lasseubetat, Lembeye, Lespielle-Germenaud-Lannegrasse, Lucq-de-Béarn, Mascaraàs-Haron, Mazères-Lezons, Moncaup, Moncla, Monein, Monpezat, Mont-Disse, Mourenx, Narcastet, Ogenne-Camptort, Oraàs, Orthez, Parbayse, Portet, Puyoo, Ramous, Rontignon, Saint-Faust, Saint-Jean-Poudge, Salies-de-Béarn, Salles-Mongiscard, Sauvelade, Séméacq-Blachon, Tadon-Sadirac-Viellenave, Tadousse-Ussau, Uzos, Vialer, Vielleségure.

7.   Peamine veiniviinamarjasort/peamised veiniviinamarjasordid

| | „Cabernet franc N“ (tume) |
| --- | --- |

„Cabernet franc N“ (tume)

| | „Cabernet-Sauvignon N“ (tume) |
| --- | --- |

„Cabernet-Sauvignon N“ (tume)

| | „Gros Manseng B“ (hele) |
| --- | --- |

„Gros Manseng B“ (hele)

| | „Petit Manseng B“ (hele) |
| --- | --- |

„Petit Manseng B“ (hele)

| | „Raffiat de Moncade B“ (hele) |
| --- | --- |

„Raffiat de Moncade B“ (hele)

| | „Tannat N“ (tume) |
| --- | --- |

„Tannat N“ (tume)

8.   Seos(t)e kirjeldus

„Béarn“ – punased, roosad ja valged veinid

Geograafiline piirkond koosneb Béarni provintsi kolmest viinamarjakasvatusalast. Geograafilises piirkonnas, mis üldiselt asub Piémont des Pyrénées’ alal mäeküngastel, varieeruvad mullad ja topoklimaatilised tingimused.

Viinamarjaistandused sulanduvad sellesse maastikku diskreetselt ja sujuvalt. Need on osa mitmekesisest polükultuurisüsteemist. Kivim, mis moodustab selle maastiku aluse, koosneb peamiselt kontinentaalse päritoluga setetest (lubjaliiv, mergel, lubjakivi, savi, Sables Fauves, veeriste alad), mõnikord merelise päritoluga setetest (flüšimuld). Kvaternaari ajal kattis maastikku tuule kohalekantud mudakiht, mida leidub kohati veel praegugi.

Nendega seotud mullad on väga mitmekesised, kuigi enamik neist on leostunud ja happelised. Mõned lubjakivimullad on nähtavad. Nende muldade kivimisisaldus on erinev: pealmised veeriste alad rikastavad mäekülgi ja flüšimuld on nurklike kivide kujul nähtav. Liiv ja kruus parandavad kuivenemisvõimet. Üldiselt on mullad sellised, et vesi voolab hästi ära ja need soojenevad tänu kivimisisaldusele. Nõlvad on sageli ebasümmeetrilised. Väga liigendatud maastikul on pinnavorme, mis paiknevad eri ilmakaares ja millel on eelkõige palju sooje lõuna-, ida- või läänekülgi, mis on piisavalt kaldu, et vihmavesi ära voolaks.

Valdavalt niiske ja pehme mereline kliima toob piirkonna põhjaossa 1 000 mm sademeid aastas, lääne poole 1 300 mm aastas, kusjuures need sademed jaotuvad üsna ühtlaselt aasta peale ning suvel ja sügise algul on kuivem periood. Sel perioodil puhub enamasti ka soe ja kuiv lõunatuul, nn fœhn (ühel päeval kolmest).

Omandiõigust tõendavate aktide registritest ja kohalikest arhiividest nähtub, et viinamarjaistandused olid selle piirkonna ühes osas hästi kanda kinnitanud juba 13. sajandil.

14. sajandi keskel hakati Béarni valgeid ja punaseid veine selle nime all Madalmaadesse eksportima. Kõnealune eksport suurenes kuni 19. sajandini.

Juba 15. sajandil tekkis teine müügivõimalus: Bigorre ja Püreneed. Alates 16. sajandist kuuluvad valgete veinide viinapuude hulka peamiselt sordid „Petit Manseng B“, „Gros Manseng B“, „Arrufiac B“, „Courbu B“ ja „Raffiat de Moncade B“.

18. sajandil kasutati vähe punaste veinide sorte: sortidele „Fer N“ ja „Bouchy (Cabernet Franc N)“ lisandus „Tannat N“ – tugeva värvusega ja tanniinine kohalik viinamarjasort.

20. sajandi alguses said selle nimetusega roosad veinid väga tuntuks seoses Pariisi piirkonna jälgitavate turgudega.

1951. aastal tunnustati roosade ja valgete veinide puhul päritolunimetust „Vin Délimité de Qualité Supérieure Béarn“.

Béarn tunnistati kaitstud päritolunimetuseks 1975. aastal punaste, roosade ja valgete veinide puhul.

20. sajandil vähenes viinamarjaistanduste pindala märgatavalt. Alates 1980. aastast on nende pindala taas suurenenud. Taotletud pindala on ligikaudu 300 hektarit.

Tänapäeval on Béarni veinid saavutanud uuesti suure piirkondliku tuntuse tänu nende viinamarjakasvatajate jõupingutustele, kes püüavad oma oskusteavet edasi anda ja parandada.

Geograafilise piirkonna maastikul, kus on palju orge, mis on osaliselt kaetud metsaga ning mis asetsevad eri ilmakaares ja mille mullad on väga mitmekesised, kasvavad viinapuud paratamatult hajutatult, moodustades lapilise maastiku. Mäekülgede nõlvad loovad soodsaid topoklimaatilisi tingimusi, võimaldades liigsel vihmaveel ära voolata, ning kui need nõlvade asukoht on hea, tagavad päikesepaiste ja soodne temperatuur viinamarjade küpsemise. Soe ja kuiv lõunatuul, mis puhub viinamarjade küpsemise ajal, on soodustanud viinamarjakasvatust selles üldiselt niiskes piirkonnas.

Vinamarjade tootmise piirkonna puhul on täpselt kindlaks määratud maatükid, mis sobivad kõige paremini viinamarjade valmimiseks heades tervishoiutingimustes: hea asendiga maatükid suhteliselt kuivendatud mullaga.

Tuntud viinamarjaistandused, mis põhinevad kohalikel viinamarjasortidel, on välja arendatud seoses kasutada olevate turgudega. Kohalike viinamarjasortide kohandamine suhteliselt niiske kliima ja hilise valmimisega on olnud sajandite jooksul üks nende viinamarjaistanduste tuntuks saamise põhitegureid. Need sordid vajavad erilist oskusteavet, mis on selles geograafilises piirkonnas välja kujunenud: punaste viinamarjasortide tanniinide potentsiaali ärakasutamine, valgete sortide suure alkoholipotentsiaali haldamine saagikoristuskuupäeva valimise ja segudega.

Punaseid, roosasid ja valgeid veine valmistatakse peamiselt segudest. Võib rõhutada, et peamised kasutatavad sordid on kohaliku päritoluga ning hästi kohanenud piirkonna mullastiku- ja kliimatingimustega. See annab selle nimetusega veinidele osa nende originaalsusest.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

| | Suurem geograafiline üksus |
| --- | --- |

Suurem geograafiline üksus

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

riiklikud õigusaktid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | märgistamist käsitlevad lisasätted |
| --- | --- |

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

kaitstud päritolunimetusele „Béarn“ võib lisada täiendava geograafilise nimetuse, mis täpsustab suuremat geograafilist üksust „Sud-Ouest“.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b053abef-87b5-43bf-a8a5-Faks 3afe4be0e75

---

(1)  EÜT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---