# Den Europæiske Unions C 238/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 238 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang18. juni 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 238

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang18. juni 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | RÅDET |
| 2021/C 238/01 | Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 25/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og SamhørighedsfondenVedtaget af Rådet den 27. maj 2021 | 1 |
| 2021/C 238/02 | Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 25/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden | 39 |

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

RÅDET

2021/C 238/01

Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 25/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og SamhørighedsfondenVedtaget af Rådet den 27. maj 2021

1

2021/C 238/02

Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 25/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden

39

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

RÅDET

| 18.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 238/1

---

RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING (EU) Nr. 25/2021

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden

Vedtaget af Rådet den 27. maj 2021

(2021/C 238/01)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 177, stk. 2, og artikel 178 og 349,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 176 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen. I henhold til nævnte artikel og artikel 174, stk. 2 og 3, i TEUF skal EFRU bidrage til at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder, idet der lægges særlig vægt på områder, der lider under alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, herunder navnlig ulemper, som skyldes demografisk tilbagegang, bl.a. de nordligste, meget tyndt befolkede områder, øer og grænseoverskridende områder og bjergområder. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 176 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen. I henhold til nævnte artikel og artikel 174, stk. 2 og 3, i TEUF skal EFRU bidrage til at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder, idet der lægges særlig vægt på områder, der lider under alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, herunder navnlig ulemper, som skyldes demografisk tilbagegang, bl.a. de nordligste, meget tyndt befolkede områder, øer og grænseoverskridende områder og bjergområder.

| (2) | Samhørighedsfonden blev oprettet for at bidrage til den overordnede målsætning om at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen ved at yde finansielle bidrag inden for miljø og transeuropæiske net på transportinfrastrukturområdet (TEN-T), jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (4). |
| --- | --- |

(2)

Samhørighedsfonden blev oprettet for at bidrage til den overordnede målsætning om at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen ved at yde finansielle bidrag inden for miljø og transeuropæiske net på transportinfrastrukturområdet (TEN-T), jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (4).

| (3) | Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (5) (1) fastsættes der fælles bestemmelser for EFRU, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling, Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond (EHFAF), Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF), Fonden for Intern Sikkerhed (FIS) og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (IGFV), som fungerer inden for en fælles ramme. |
| --- | --- |

(3)

Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (5) (1) fastsættes der fælles bestemmelser for EFRU, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling, Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond (EHFAF), Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF), Fonden for Intern Sikkerhed (FIS) og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (IGFV), som fungerer inden for en fælles ramme.

| (4) | For at forenkle de regler, der gjaldt for både EFRU og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2014-2020, bør de gældende regler for begge fonde samles i en enkelt forordning. |
| --- | --- |

(4)

For at forenkle de regler, der gjaldt for både EFRU og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2014-2020, bør de gældende regler for begge fonde samles i en enkelt forordning.

| (5) | Horisontale principper som fastsat i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og i artikel 10 i TEUF, herunder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i TEU, bør respekteres i forbindelse med gennemførelsen af EFRU og Samhørighedsfonden, idet der tages hensyn til chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union. Medlemsstaterne bør også opfylde forpligtelserne i De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder og i De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD) samt principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i 2017 og sikre tilgængelighed i overensstemmelse med artikel 9 i UNCRPD og den EU-ret, der harmoniserer tilgængelighedskrav for produkter og tjenesteydelser. I den forbindelse bør EFRU og Samhørighedsfonden i synergi med ESF+ gennemføres på en måde, der fremmer overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret og lokalsamfundsbaseret pleje, og bør forfølge deres målsætninger med henblik på at bidrage til skabelse af kvalitetsjob, udryddelse af fattigdom og fremme af social inklusion. Medlemsstaterne og Kommissionen bør tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og integrere kønsaspektet samt bekæmpe forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Ingen af fondene bør støtte tiltag, som bidrager til nogen form for segregering eller udstødelse, og begge bør, når de finansierer infrastruktur, sikre tilgængelighed for personer med handicap. |
| --- | --- |

(5)

Horisontale principper som fastsat i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og i artikel 10 i TEUF, herunder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i TEU, bør respekteres i forbindelse med gennemførelsen af EFRU og Samhørighedsfonden, idet der tages hensyn til chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union. Medlemsstaterne bør også opfylde forpligtelserne i De Forenede Nationers konvention om barnets rettigheder og i De Forenede Nationers konvention om rettigheder for personer med handicap (UNCRPD) samt principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i 2017 og sikre tilgængelighed i overensstemmelse med artikel 9 i UNCRPD og den EU-ret, der harmoniserer tilgængelighedskrav for produkter og tjenesteydelser. I den forbindelse bør EFRU og Samhørighedsfonden i synergi med ESF+ gennemføres på en måde, der fremmer overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret og lokalsamfundsbaseret pleje, og bør forfølge deres målsætninger med henblik på at bidrage til skabelse af kvalitetsjob, udryddelse af fattigdom og fremme af social inklusion. Medlemsstaterne og Kommissionen bør tilstræbe at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og integrere kønsaspektet samt bekæmpe forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Ingen af fondene bør støtte tiltag, som bidrager til nogen form for segregering eller udstødelse, og begge bør, når de finansierer infrastruktur, sikre tilgængelighed for personer med handicap.

| (6) | EFRU's og Samhørighedsfondens målsætninger bør forfølges inden for rammerne af bæredygtig udvikling og Unionens fremme af målet om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten som fastsat i artikel 11 og artikel 191, stk. 1, i TEUF under hensyntagen til princippet om, at forureneren betaler. For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen om klimaændringer fra 2015, der fulgte efter 21. partskonference og blev vedtaget under De Forenede Nationers Rammekonvention om Klimaændringer, og nå De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling (»verdensmålene for bæredygtig udvikling«) vil begge fonde bidrage til at integrere klimatiltag og til at nå et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. Med henblik herpå forventes operationer inden for rammerne af EFRU at bidrage med 30 % af EFRU's samlede finansieringsramme til klimamål. Operationer inden for rammerne af Samhørighedsfonden forventes at bidrage med 37 % af Samhørighedsfondens samlede finansieringsramme til klimamål. Endvidere bør tiltag i henhold til denne forordning bidrage til ambitionen om at afsætte 7,5 % af de årlige udgifter inden for den flerårige finansielle ramme (FFR) til biodiversitetsmål i 2024 og 10 % af de årlige udgifter inden for FFR til biodiversitetsmål i 2026 og 2027, samtidig med at der tages hensyn til de eksisterende overlapninger mellem klima- og biodiversitetsmål.
  Begge fonde bør støtte aktiviteter, der overholder Unionens klima- og miljøstandarder og -prioriteter og ikke i væsentlig grad skader miljømålene som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (6), og som sikrer overgang til en lavemissionsøkonomi på vejen mod opnåelse af klimaneutralitet senest i 2050. EFRU's og Samhørighedsfondens programmer bør tage hensyn til indholdet af integrerede nationale energi- og klimaplaner, der er vedtaget inden for rammerne af forvaltningen af energiunionen og klimaindsatsen som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (7). |
| --- | --- |

(6)

EFRU's og Samhørighedsfondens målsætninger bør forfølges inden for rammerne af bæredygtig udvikling og Unionens fremme af målet om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten som fastsat i artikel 11 og artikel 191, stk. 1, i TEUF under hensyntagen til princippet om, at forureneren betaler. For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen om klimaændringer fra 2015, der fulgte efter 21. partskonference og blev vedtaget under De Forenede Nationers Rammekonvention om Klimaændringer, og nå De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling (»verdensmålene for bæredygtig udvikling«) vil begge fonde bidrage til at integrere klimatiltag og til at nå et overordnet mål om, at 30 % af udgifterne i EU-budgettet støtter klimamål. Med henblik herpå forventes operationer inden for rammerne af EFRU at bidrage med 30 % af EFRU's samlede finansieringsramme til klimamål. Operationer inden for rammerne af Samhørighedsfonden forventes at bidrage med 37 % af Samhørighedsfondens samlede finansieringsramme til klimamål. Endvidere bør tiltag i henhold til denne forordning bidrage til ambitionen om at afsætte 7,5 % af de årlige udgifter inden for den flerårige finansielle ramme (FFR) til biodiversitetsmål i 2024 og 10 % af de årlige udgifter inden for FFR til biodiversitetsmål i 2026 og 2027, samtidig med at der tages hensyn til de eksisterende overlapninger mellem klima- og biodiversitetsmål.

Begge fonde bør støtte aktiviteter, der overholder Unionens klima- og miljøstandarder og -prioriteter og ikke i væsentlig grad skader miljømålene som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (6), og som sikrer overgang til en lavemissionsøkonomi på vejen mod opnåelse af klimaneutralitet senest i 2050. EFRU's og Samhørighedsfondens programmer bør tage hensyn til indholdet af integrerede nationale energi- og klimaplaner, der er vedtaget inden for rammerne af forvaltningen af energiunionen og klimaindsatsen som oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (7).

| (7) | For at beskytte det indre markeds integritet skal operationer inden for rammerne af EFRU og Samhørighedsfonden til fordel for virksomheder overholde Unionens statsstøtteregler som fastsat i artikel 107 og 108 i TEUF. |
| --- | --- |

(7)

For at beskytte det indre markeds integritet skal operationer inden for rammerne af EFRU og Samhørighedsfonden til fordel for virksomheder overholde Unionens statsstøtteregler som fastsat i artikel 107 og 108 i TEUF.

| (8) | Partnerskabsprincippet er et nøgleelement i gennemførelsen af EFRU og Samhørighedsfonden og bygger på en tilgang med flerniveaustyring og sikrer inddragelse af regionale og lokale myndigheder, bymyndigheder og andre offentlige myndigheder, civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer samt, hvor det er relevant, forskningsorganisationer og universiteter. Gennemførelsen af begge fonde bør sikre koordinering og komplementaritet med ESF+, Fonden for Retfærdig Omstilling, EHFA og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). |
| --- | --- |

(8)

Partnerskabsprincippet er et nøgleelement i gennemførelsen af EFRU og Samhørighedsfonden og bygger på en tilgang med flerniveaustyring og sikrer inddragelse af regionale og lokale myndigheder, bymyndigheder og andre offentlige myndigheder, civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer samt, hvor det er relevant, forskningsorganisationer og universiteter. Gennemførelsen af begge fonde bør sikre koordinering og komplementaritet med ESF+, Fonden for Retfærdig Omstilling, EHFA og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL).

| (9) | Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser for EFRU's støtte til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst og målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg). |
| --- | --- |

(9)

Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser for EFRU's støtte til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst og målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg).

| (10) | Med henblik på at afgrænse, hvilken type aktiviteter der kan støttes af EFRU og Samhørighedsfonden, bør der fastsættes specifikke politikmålsætninger for ydelse af støtte fra begge fonde for at sikre, at de bidrager til en eller flere af de fælles politikmålsætninger, der er fastsat i artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) 2021/... (2). |
| --- | --- |

(10)

Med henblik på at afgrænse, hvilken type aktiviteter der kan støttes af EFRU og Samhørighedsfonden, bør der fastsættes specifikke politikmålsætninger for ydelse af støtte fra begge fonde for at sikre, at de bidrager til en eller flere af de fælles politikmålsætninger, der er fastsat i artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) 2021/... (2).

| (11) | Eftersom små og mellemstore virksomheder (SMV'er) udgør rygraden i den europæiske økonomi, bør EFRU fortsat støtte udviklingen af SMV'er ved at øge deres bæredygtige vækst og konkurrenceevne. Under hensyntagen til de potentielt dybtgående virkninger af covid-19-pandemien eller eventuelle andre fremtidige krisesituationer med indvirkning på virksomheder og beskæftigelse bør EFRU desuden støtte genopretningen efter sådanne krisesituationer ved at støtte jobskabelse i SMV'er, herunder ved hjælp af produktive investeringer. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom små og mellemstore virksomheder (SMV'er) udgør rygraden i den europæiske økonomi, bør EFRU fortsat støtte udviklingen af SMV'er ved at øge deres bæredygtige vækst og konkurrenceevne. Under hensyntagen til de potentielt dybtgående virkninger af covid-19-pandemien eller eventuelle andre fremtidige krisesituationer med indvirkning på virksomheder og beskæftigelse bør EFRU desuden støtte genopretningen efter sådanne krisesituationer ved at støtte jobskabelse i SMV'er, herunder ved hjælp af produktive investeringer.

| (12) | Investeringer fra EFRU bør bidrage til udvikling af en omfattende digital infrastruktur til højhastighedsnet og til at fremme en forureningsfri og bæredygtig multimodal mobilitet med fokus på offentlig transport, fælles mobilitet, gang og cykling som led i overgangen til en kulstofneutral økonomi. |
| --- | --- |

(12)

Investeringer fra EFRU bør bidrage til udvikling af en omfattende digital infrastruktur til højhastighedsnet og til at fremme en forureningsfri og bæredygtig multimodal mobilitet med fokus på offentlig transport, fælles mobilitet, gang og cykling som led i overgangen til en kulstofneutral økonomi.

| (13) | For at udnytte mulighederne i den digitale tidsalder bør EFRU bidrage til udviklingen af et inklusivt digitalt samfund, hvor borgere, forskningsorganisationer, virksomheder og offentlige forvaltninger fuldt ud drager fordel af de muligheder, som digitaliseringen giver. En effektiv digital forvaltning på nationalt, regionalt og lokalt plan indebærer, at der udvikles værktøjer, og at organisationer og processer nytænkes med henblik på at levere offentlige tjenester mere effektivt, nemt, hurtigt og billigt. Navnlig bør digitale teknologier og telekommunikationsteknologier anvendes til at styrke traditionelle netværk og tjenester til gavn for lokalsamfundene gennem udvikling af projekter såsom intelligente byer og landsbyer. |
| --- | --- |

(13)

For at udnytte mulighederne i den digitale tidsalder bør EFRU bidrage til udviklingen af et inklusivt digitalt samfund, hvor borgere, forskningsorganisationer, virksomheder og offentlige forvaltninger fuldt ud drager fordel af de muligheder, som digitaliseringen giver. En effektiv digital forvaltning på nationalt, regionalt og lokalt plan indebærer, at der udvikles værktøjer, og at organisationer og processer nytænkes med henblik på at levere offentlige tjenester mere effektivt, nemt, hurtigt og billigt. Navnlig bør digitale teknologier og telekommunikationsteknologier anvendes til at styrke traditionelle netværk og tjenester til gavn for lokalsamfundene gennem udvikling af projekter såsom intelligente byer og landsbyer.

| (14) | Støtte fra EFRU under politikmålsætning 1 bør være baseret på opbygning af kapacitet til strategier for intelligent specialisering, som fastsætter prioriteter på nationalt eller regionalt plan eller begge dele for at øge deres konkurrencefordel ved at udvikle og matche forsknings- og innovationsstyrker med erhvervslivets behov og nødvendige færdigheder gennem en proces, hvor potentialet for iværksættere udforskes. Processen bør gøre det muligt for iværksætteraktører, herunder erhvervslivet, uddannelses- og forskningsorganisationer, offentlige forvaltninger og civilsamfundet, at finde frem til de mest lovende områder for bæredygtig økonomisk udvikling baseret på en regions særlige strukturer og vidensgrundlag. Eftersom styringsprocessen for intelligent specialisering er afgørende for strategiens kvalitet, bør EFRU yde støtte til udvikling og forbedring af den kapacitet, der er nødvendig for en effektiv proces, hvor potentialet for iværksættere udforskes, og for forberedelse eller ajourføring af strategier for intelligent specialisering. |
| --- | --- |

(14)

Støtte fra EFRU under politikmålsætning 1 bør være baseret på opbygning af kapacitet til strategier for intelligent specialisering, som fastsætter prioriteter på nationalt eller regionalt plan eller begge dele for at øge deres konkurrencefordel ved at udvikle og matche forsknings- og innovationsstyrker med erhvervslivets behov og nødvendige færdigheder gennem en proces, hvor potentialet for iværksættere udforskes. Processen bør gøre det muligt for iværksætteraktører, herunder erhvervslivet, uddannelses- og forskningsorganisationer, offentlige forvaltninger og civilsamfundet, at finde frem til de mest lovende områder for bæredygtig økonomisk udvikling baseret på en regions særlige strukturer og vidensgrundlag. Eftersom styringsprocessen for intelligent specialisering er afgørende for strategiens kvalitet, bør EFRU yde støtte til udvikling og forbedring af den kapacitet, der er nødvendig for en effektiv proces, hvor potentialet for iværksættere udforskes, og for forberedelse eller ajourføring af strategier for intelligent specialisering.

| (15) | For at fremme opnåelsen af en klimaneutral Union senest i 2050 under behørig hensyntagen til de sociale og økonomiske konsekvenser, som dette medfører, bør EFRU og Samhørighedsfonden bidrage til at nedbringe drivhusgasemissionerne og bekæmpe energifattigdom. I denne forbindelse vil investeringer i energieffektivitet, herunder energibesparelsesordninger, i bæredygtig vedvarende energi i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8), i intelligente energisystemer samt investeringer, der har til formål at forebygge katastrofer, fremme biodiversitet og grøn infrastruktur, herunder bevarelse, valorisering og fremhævelse af beskyttede naturområder, og andre foranstaltninger, som har til formål at mindske drivhusgasemissionerne, såsom bevarelse og genopretning af naturområder med stort potentiale for CO2-absorption og -lagring, herunder ved retablering af lyngheder, opsamling af deponigas eller emissionsreduktion i industrielle processer eller produkter være af særlig betydning. Desuden bør investeringer, der har til formål at mindske enhver form for forurening, såsom luft-, vand-, jord-, støj- og lysforurening, støttes. |
| --- | --- |

(15)

For at fremme opnåelsen af en klimaneutral Union senest i 2050 under behørig hensyntagen til de sociale og økonomiske konsekvenser, som dette medfører, bør EFRU og Samhørighedsfonden bidrage til at nedbringe drivhusgasemissionerne og bekæmpe energifattigdom. I denne forbindelse vil investeringer i energieffektivitet, herunder energibesparelsesordninger, i bæredygtig vedvarende energi i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (8), i intelligente energisystemer samt investeringer, der har til formål at forebygge katastrofer, fremme biodiversitet og grøn infrastruktur, herunder bevarelse, valorisering og fremhævelse af beskyttede naturområder, og andre foranstaltninger, som har til formål at mindske drivhusgasemissionerne, såsom bevarelse og genopretning af naturområder med stort potentiale for CO2-absorption og -lagring, herunder ved retablering af lyngheder, opsamling af deponigas eller emissionsreduktion i industrielle processer eller produkter være af særlig betydning. Desuden bør investeringer, der har til formål at mindske enhver form for forurening, såsom luft-, vand-, jord-, støj- og lysforurening, støttes.

| (16) | Integrerede nationale energi- og klimaplaner, som fastlægger de politikker og foranstaltninger, og som behandler energifattigdom og drivhusgasemissioner, skal tages i betragtning ved udarbejdelsen af programmer, der medfinansieres af EFRU og Samhørighedsfonden. Med henblik på at bidrage til opfyldelsen af nationale målsætninger om reduktion af energifattigdom, som er fastsat i integrerede nationale energi- og klimaplaner, bør EFRU navnlig støtte forbedringer af energieffektiviteten i boliger og bygninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets ændrede direktiv (EU) 2018/844 (9) for at bidrage til at opnå en dekarboniseret bygningsmasse senest i 2050 og derved mindske energiforbruget og skabe besparelser for husholdninger, der er berørt af energifattigdom. |
| --- | --- |

(16)

Integrerede nationale energi- og klimaplaner, som fastlægger de politikker og foranstaltninger, og som behandler energifattigdom og drivhusgasemissioner, skal tages i betragtning ved udarbejdelsen af programmer, der medfinansieres af EFRU og Samhørighedsfonden. Med henblik på at bidrage til opfyldelsen af nationale målsætninger om reduktion af energifattigdom, som er fastsat i integrerede nationale energi- og klimaplaner, bør EFRU navnlig støtte forbedringer af energieffektiviteten i boliger og bygninger i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets ændrede direktiv (EU) 2018/844 (9) for at bidrage til at opnå en dekarboniseret bygningsmasse senest i 2050 og derved mindske energiforbruget og skabe besparelser for husholdninger, der er berørt af energifattigdom.

| (17) | For at forbedre transportforbindelserne bør EFRU og Samhørighedsfonden fremme udviklingen af et transeuropæisk transportnet som omhandlet i forordning (EU) nr. 1315/2013 gennem investeringer i infrastruktur til jernbanetransport, transport ad indre vandveje, vejtransport, søtransport og multimodal transport, herunder i støjdæmpende foranstaltninger. EFRU og Samhørighedsfonden bør også støtte national, regional og lokal mobilitet på tværs af grænserne og i byerne. I denne forbindelse bør begge fonde lægge vægt på at forbedre sikkerheden for navnlig eksisterende broer og tunneller. |
| --- | --- |

(17)

For at forbedre transportforbindelserne bør EFRU og Samhørighedsfonden fremme udviklingen af et transeuropæisk transportnet som omhandlet i forordning (EU) nr. 1315/2013 gennem investeringer i infrastruktur til jernbanetransport, transport ad indre vandveje, vejtransport, søtransport og multimodal transport, herunder i støjdæmpende foranstaltninger. EFRU og Samhørighedsfonden bør også støtte national, regional og lokal mobilitet på tværs af grænserne og i byerne. I denne forbindelse bør begge fonde lægge vægt på at forbedre sikkerheden for navnlig eksisterende broer og tunneller.

| (18) | I en stadig mere sammenkoblet verden og i betragtning af den demografiske udvikling og migrationsdynamikken er det klart, at Unionens migrationspolitik kræver en fælles tilgang, som bygger på synergi og komplementaritet mellem de forskellige finansieringsinstrumenter. EFRU bør derfor lægge vægt på demografiske udfordringer, når den udarbejder og gennemfører programmer. For at sikre en sammenhængende, stærk og konsekvent støtte til solidaritets- og ansvarsdelingsbestræbelser blandt medlemsstaterne med hensyn til migrationsstyring bør EFRU yde støtte på det mest hensigtsmæssige territoriale niveau for at lette langsigtet, inklusiv integration af tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, til gavn for den sociale og økonomiske udvikling ved at anlægge en tilgang, der har til formål at beskytte deres værdighed og rettigheder. |
| --- | --- |

(18)

I en stadig mere sammenkoblet verden og i betragtning af den demografiske udvikling og migrationsdynamikken er det klart, at Unionens migrationspolitik kræver en fælles tilgang, som bygger på synergi og komplementaritet mellem de forskellige finansieringsinstrumenter. EFRU bør derfor lægge vægt på demografiske udfordringer, når den udarbejder og gennemfører programmer. For at sikre en sammenhængende, stærk og konsekvent støtte til solidaritets- og ansvarsdelingsbestræbelser blandt medlemsstaterne med hensyn til migrationsstyring bør EFRU yde støtte på det mest hensigtsmæssige territoriale niveau for at lette langsigtet, inklusiv integration af tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, til gavn for den sociale og økonomiske udvikling ved at anlægge en tilgang, der har til formål at beskytte deres værdighed og rettigheder.

| (19) | For at fremme social innovation og inklusiv adgang til beskæftigelse af høj kvalitet bør EFRU støtte »socialøkonomiske« enheder såsom kooperativer, gensidige selskaber, almennyttige foreninger og sociale virksomheder. |
| --- | --- |

(19)

For at fremme social innovation og inklusiv adgang til beskæftigelse af høj kvalitet bør EFRU støtte »socialøkonomiske« enheder såsom kooperativer, gensidige selskaber, almennyttige foreninger og sociale virksomheder.

| (20) | For at fremme social inklusion og bekæmpe fattigdom, navnlig blandt marginaliserede befolkningsgrupper, er det nødvendigt at forbedre adgangen, herunder gennem infrastruktur, til sociale, uddannelsesmæssige, kulturelle og rekreative tjenesteydelser, herunder sport, under hensyntagen til de særlige behov hos personer med handicap, børn og ældre. |
| --- | --- |

(20)

For at fremme social inklusion og bekæmpe fattigdom, navnlig blandt marginaliserede befolkningsgrupper, er det nødvendigt at forbedre adgangen, herunder gennem infrastruktur, til sociale, uddannelsesmæssige, kulturelle og rekreative tjenesteydelser, herunder sport, under hensyntagen til de særlige behov hos personer med handicap, børn og ældre.

| (21) | EFRU og Samhørighedsfonden bør fremme socioøkonomisk inklusion af marginaliserede befolkningsgrupper med særlig vægt på den nationale strategisk politikramme til integration af romaer som omhandlet i bilag IV til forordning (EU) 2021/... (3), der fastsatte integrationsforanstaltninger, lavindkomsthusstande, herunder husstande, der er truet af fattigdom og social udstødelse, og dårligt stillede grupper, herunder personer med særlige behov. Navnlig bør EFRU og Samhørighedsfonden i overensstemmelse med princip 19 i den europæiske søjle for sociale rettigheder kunne støtte socialt boligbyggeri. Under hensyntagen til de udfordringer, som marginaliserede romasamfund står over for med hensyn til adgang til basale tjenester, bør EFRU og Samhørighedsfonden bidrage til at forbedre deres levevilkår og udviklingsmuligheder. |
| --- | --- |

(21)

EFRU og Samhørighedsfonden bør fremme socioøkonomisk inklusion af marginaliserede befolkningsgrupper med særlig vægt på den nationale strategisk politikramme til integration af romaer som omhandlet i bilag IV til forordning (EU) 2021/... (3), der fastsatte integrationsforanstaltninger, lavindkomsthusstande, herunder husstande, der er truet af fattigdom og social udstødelse, og dårligt stillede grupper, herunder personer med særlige behov. Navnlig bør EFRU og Samhørighedsfonden i overensstemmelse med princip 19 i den europæiske søjle for sociale rettigheder kunne støtte socialt boligbyggeri. Under hensyntagen til de udfordringer, som marginaliserede romasamfund står over for med hensyn til adgang til basale tjenester, bør EFRU og Samhørighedsfonden bidrage til at forbedre deres levevilkår og udviklingsmuligheder.

| (22) | For at styrke paratheden til fjern- og onlineuddannelse på en socialt inklusiv måde bør EFRU som led i sin opgave med at forbedre lige adgang til inklusive kvalitetstjenester inden for uddannelse og livslang læring navnlig bidrage til at fremme robusthed med henblik på fjern- og onlinelæring. Indsatsen for at sikre kontinuitet inden for uddannelse under covid-19-pandemien har vist, at der blandt ressourcesvage lærende og lærende i fjerntliggende regioner er alvorlige mangler i adgangen til det nødvendige informations- og kommunikationsteknologiudstyr (IKT-udstyr) og den nødvendige konnektivitet. I denne forbindelse bør EFRU støtte, at det nødvendige IKT-udstyr og den nødvendige konnektivitet stilles til rådighed, så uddannelsessystemernes robusthed fremmes med henblik på fjern- og onlinelæring. |
| --- | --- |

(22)

For at styrke paratheden til fjern- og onlineuddannelse på en socialt inklusiv måde bør EFRU som led i sin opgave med at forbedre lige adgang til inklusive kvalitetstjenester inden for uddannelse og livslang læring navnlig bidrage til at fremme robusthed med henblik på fjern- og onlinelæring. Indsatsen for at sikre kontinuitet inden for uddannelse under covid-19-pandemien har vist, at der blandt ressourcesvage lærende og lærende i fjerntliggende regioner er alvorlige mangler i adgangen til det nødvendige informations- og kommunikationsteknologiudstyr (IKT-udstyr) og den nødvendige konnektivitet. I denne forbindelse bør EFRU støtte, at det nødvendige IKT-udstyr og den nødvendige konnektivitet stilles til rådighed, så uddannelsessystemernes robusthed fremmes med henblik på fjern- og onlinelæring.

| (23) | For at styrke de offentlige sundhedssystemers kapacitet til at forebygge, reagere hurtigt på og komme sig efter sundhedsmæssige krisesituationer bør EFRU også bidrage til sundhedssystemernes modstandsdygtighed. Da covid-19-pandemien, der er uden fortilfælde, har vist vigtigheden af, at kritiske forsyninger øjeblikkeligt kan stilles til rådighed for at sikre en effektiv respons på en krisesituation, bør EFRU's støtteområde desuden udvides, så det bliver muligt at indkøbe forsyninger, der er nødvendige for at styrke modstandsdygtigheden over for katastrofer og sundhedssystemernes modstandsdygtighed, herunder primær sundhedspleje, og at fremme overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret og lokalsamfundsbaseret pleje. Ved indkøb af forsyninger for at styrke sundhedssystemernes modstandsdygtighed bør disse være i overensstemmelse med og ikke gå videre end den nationale sundhedsstrategi og sikre komplementaritet med EU4Health-programmet, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/522 (10), og rescEU's kapacitet under EU-civilbeskyttelsesmekanismen, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU (11). |
| --- | --- |

(23)

For at styrke de offentlige sundhedssystemers kapacitet til at forebygge, reagere hurtigt på og komme sig efter sundhedsmæssige krisesituationer bør EFRU også bidrage til sundhedssystemernes modstandsdygtighed. Da covid-19-pandemien, der er uden fortilfælde, har vist vigtigheden af, at kritiske forsyninger øjeblikkeligt kan stilles til rådighed for at sikre en effektiv respons på en krisesituation, bør EFRU's støtteområde desuden udvides, så det bliver muligt at indkøbe forsyninger, der er nødvendige for at styrke modstandsdygtigheden over for katastrofer og sundhedssystemernes modstandsdygtighed, herunder primær sundhedspleje, og at fremme overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret og lokalsamfundsbaseret pleje. Ved indkøb af forsyninger for at styrke sundhedssystemernes modstandsdygtighed bør disse være i overensstemmelse med og ikke gå videre end den nationale sundhedsstrategi og sikre komplementaritet med EU4Health-programmet, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/522 (10), og rescEU's kapacitet under EU-civilbeskyttelsesmekanismen, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU (11).

| (24) | EFRU bør støtte og fremme overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret eller lokalsamfundsbaseret pleje gennem støttefaciliteter, der har til formål at forhindre adskillelse fra lokalsamfundet, at lette integrationen af mennesker i samfundet og at søge at sikre uafhængige levevilkår. |
| --- | --- |

(24)

EFRU bør støtte og fremme overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret eller lokalsamfundsbaseret pleje gennem støttefaciliteter, der har til formål at forhindre adskillelse fra lokalsamfundet, at lette integrationen af mennesker i samfundet og at søge at sikre uafhængige levevilkår.

| (25) | Der bør opstilles et specifikt mål om støtte til de regionale økonomier, der er stærkt afhængige af turisme- og kultursektorerne. Dette vil gøre det muligt at udnytte det fulde potentiale i kultur og bæredygtig turisme til økonomisk genopretning, social inklusion og social innovation, uden at det berører mulighederne for at yde støtte fra EFRU til disse sektorer i henhold til andre specifikke målsætninger. |
| --- | --- |

(25)

Der bør opstilles et specifikt mål om støtte til de regionale økonomier, der er stærkt afhængige af turisme- og kultursektorerne. Dette vil gøre det muligt at udnytte det fulde potentiale i kultur og bæredygtig turisme til økonomisk genopretning, social inklusion og social innovation, uden at det berører mulighederne for at yde støtte fra EFRU til disse sektorer i henhold til andre specifikke målsætninger.

| (26) | Investeringer, der støtter kreative og kulturelle industrier, kulturelle tjenesteydelser og kulturarvssteder, kan finansieres i henhold til enhver politikmålsætning, forudsat at de bidrager til de specifikke målsætninger, og at de hører ind under anvendelsesområdet for støtte fra EFRU. |
| --- | --- |

(26)

Investeringer, der støtter kreative og kulturelle industrier, kulturelle tjenesteydelser og kulturarvssteder, kan finansieres i henhold til enhver politikmålsætning, forudsat at de bidrager til de specifikke målsætninger, og at de hører ind under anvendelsesområdet for støtte fra EFRU.

| (27) | Bæredygtig turisme kræver en balance mellem økonomisk, social, kulturel og miljømæssig bæredygtighed. Tilgangen til at støtte bæredygtig turisme bør være i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2007 med titlen »Agenda for en bæredygtig og konkurrencedygtig europæisk turisme«. Den bør navnlig tage hensyn til turisters velbefindende, respektere naturen og kulturmiljøet og sikre den socioøkonomiske udvikling og konkurrenceevne på rejsemålene og i virksomhederne gennem et integreret og samlet politiktiltag. |
| --- | --- |

(27)

Bæredygtig turisme kræver en balance mellem økonomisk, social, kulturel og miljømæssig bæredygtighed. Tilgangen til at støtte bæredygtig turisme bør være i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2007 med titlen »Agenda for en bæredygtig og konkurrencedygtig europæisk turisme«. Den bør navnlig tage hensyn til turisters velbefindende, respektere naturen og kulturmiljøet og sikre den socioøkonomiske udvikling og konkurrenceevne på rejsemålene og i virksomhederne gennem et integreret og samlet politiktiltag.

| (28) | For at støtte medlemsstaternes og regionernes bestræbelser på at imødegå nye udfordringer og sikre et højt sikkerhedsniveau for deres borgere samt forebyggelse af marginalisering og radikalisering bør investeringer fra EFRU bidrage til sikkerhed i områder, hvor der er behov for at sørge for trygge og sikre offentlige rum og kritisk infrastruktur såsom transport og energi og dermed bidrage til at opbygge mere inklusive og sikrere samfund, samtidig med at der bygges på synergi og komplementaritet med Unionens øvrige politikker. |
| --- | --- |

(28)

For at støtte medlemsstaternes og regionernes bestræbelser på at imødegå nye udfordringer og sikre et højt sikkerhedsniveau for deres borgere samt forebyggelse af marginalisering og radikalisering bør investeringer fra EFRU bidrage til sikkerhed i områder, hvor der er behov for at sørge for trygge og sikre offentlige rum og kritisk infrastruktur såsom transport og energi og dermed bidrage til at opbygge mere inklusive og sikrere samfund, samtidig med at der bygges på synergi og komplementaritet med Unionens øvrige politikker.

| (29) | EFRU bør på en integreret måde yde støtte i henhold til politikmålsætning 5 til den økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling på grundlag af tværsektorielle territoriale strategier og ved at anvende integrerede territoriale udviklingsværktøjer for at sikre en harmonisk udvikling af både byområder og ikkebymæssige områder. Desuden bør der i forbindelse med udviklingen af byområder lægges særlig vægt på at støtte funktionelle byområder på grund af deres betydning for at udløse samarbejde mellem lokale myndigheder og partnere på tværs af administrative grænser samt på at styrke forbindelserne mellem by og land. |
| --- | --- |

(29)

EFRU bør på en integreret måde yde støtte i henhold til politikmålsætning 5 til den økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling på grundlag af tværsektorielle territoriale strategier og ved at anvende integrerede territoriale udviklingsværktøjer for at sikre en harmonisk udvikling af både byområder og ikkebymæssige områder. Desuden bør der i forbindelse med udviklingen af byområder lægges særlig vægt på at støtte funktionelle byområder på grund af deres betydning for at udløse samarbejde mellem lokale myndigheder og partnere på tværs af administrative grænser samt på at styrke forbindelserne mellem by og land.

| (30) | EFRU bør støtte bæredygtig turisme på en integreret måde, navnlig ved at styrke samarbejdet inden for funktionelle områder. For at øge den bæredygtige turismes indvirkning på økonomien, bør virksomheder og offentlige myndigheder samarbejde systematisk om mere effektivt at levere tjenester af høj kvalitet i områder med et stort potentiale for turisme under behørigt hensyn til etablering af et stabilt retligt og administrativt miljø, der fremmer bæredygtig vækst i sådanne områder. Støttede tiltag inden for bæredygtig turisme kan tage hensyn til bedste praksis på dette område såsom tilgangen med »turistdistrikter«. |
| --- | --- |

(30)

EFRU bør støtte bæredygtig turisme på en integreret måde, navnlig ved at styrke samarbejdet inden for funktionelle områder. For at øge den bæredygtige turismes indvirkning på økonomien, bør virksomheder og offentlige myndigheder samarbejde systematisk om mere effektivt at levere tjenester af høj kvalitet i områder med et stort potentiale for turisme under behørigt hensyn til etablering af et stabilt retligt og administrativt miljø, der fremmer bæredygtig vækst i sådanne områder. Støttede tiltag inden for bæredygtig turisme kan tage hensyn til bedste praksis på dette område såsom tilgangen med »turistdistrikter«.

| (31) | Som følge af det overordnede mål for Samhørighedsfonden, jf. TEUF, er det nødvendigt at fastsætte og begrænse de politikmålsætninger, som Samhørighedsfonden skal støtte. |
| --- | --- |

(31)

Som følge af det overordnede mål for Samhørighedsfonden, jf. TEUF, er det nødvendigt at fastsætte og begrænse de politikmålsætninger, som Samhørighedsfonden skal støtte.

| (32) | For at forbedre institutionernes og forvaltningens generelle administrative kapacitet i medlemsstater, der gennemfører programmer i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, er det nødvendigt at give mulighed for støtteforanstaltninger til programmyndigheder og sektorspecifikke eller territoriale aktører med ansvar for at udføre aktiviteter, som er relevante for gennemførelsen af EFRU og Samhørighedsfonden i henhold til alle de specifikke målsætninger, der forfølges, under hensyntagen til de horisontale principper, der er omhandlet i forordning (EU) 2021/... (4), herunder FN's verdensmål for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

(32)

For at forbedre institutionernes og forvaltningens generelle administrative kapacitet i medlemsstater, der gennemfører programmer i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, er det nødvendigt at give mulighed for støtteforanstaltninger til programmyndigheder og sektorspecifikke eller territoriale aktører med ansvar for at udføre aktiviteter, som er relevante for gennemførelsen af EFRU og Samhørighedsfonden i henhold til alle de specifikke målsætninger, der forfølges, under hensyntagen til de horisontale principper, der er omhandlet i forordning (EU) 2021/... (4), herunder FN's verdensmål for bæredygtig udvikling.

| (33) | For at tilskynde til og fremme samarbejdsforanstaltninger inden for programmer, der gennemføres i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, er det er nødvendigt at styrke samarbejdsforanstaltningerne med partnere, herunder partnere på lokalt og regionalt niveau, i en bestemt medlemsstat eller mellem forskellige medlemsstater i forbindelse med støtte, der ydes i henhold til alle de specifikke målsætninger. Et sådant styrket samarbejde er et supplement til samarbejdet inden for rammerne af Interreg og bør navnlig støtte samarbejde mellem strukturerede partnerskaber med henblik på at gennemføre regionale strategier som omhandlet i Kommissionens meddelelse af 18. juli 2017 med titlen »Styrkelse af innovation i Europas regioner: Strategier for robust, inklusiv og bæredygtig vækst«. Partnere kan derfor komme fra en hvilken som helst region i Unionen, men kan også omfatte grænseregioner og regioner, der i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 (12) er dækket af en europæiske gruppe for territorialt samarbejde, en makroregional strategi eller en havområdestrategi eller en kombination af disse to typer af strategier. |
| --- | --- |

(33)

For at tilskynde til og fremme samarbejdsforanstaltninger inden for programmer, der gennemføres i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, er det er nødvendigt at styrke samarbejdsforanstaltningerne med partnere, herunder partnere på lokalt og regionalt niveau, i en bestemt medlemsstat eller mellem forskellige medlemsstater i forbindelse med støtte, der ydes i henhold til alle de specifikke målsætninger. Et sådant styrket samarbejde er et supplement til samarbejdet inden for rammerne af Interreg og bør navnlig støtte samarbejde mellem strukturerede partnerskaber med henblik på at gennemføre regionale strategier som omhandlet i Kommissionens meddelelse af 18. juli 2017 med titlen »Styrkelse af innovation i Europas regioner: Strategier for robust, inklusiv og bæredygtig vækst«. Partnere kan derfor komme fra en hvilken som helst region i Unionen, men kan også omfatte grænseregioner og regioner, der i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 (12) er dækket af en europæiske gruppe for territorialt samarbejde, en makroregional strategi eller en havområdestrategi eller en kombination af disse to typer af strategier.

| (34) | EFRU bør bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen og til at mindske forskellene mellem de forskellige regioners udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede regioner, herunder regioner, der står over for udfordringer som følge af dekarboniseringstilsagn, og herigennem fremme regional modstandsdygtighed. EFRU-støtte i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst bør derfor koncentreres om Unionens centrale prioriteter i overensstemmelse med de politikmålsætninger, der er fastsat i forordning (EU) 2021/... (4). Derfor bør EFRU-støtte koncentreres om politikmålsætningerne »et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa ved at fremme innovativ og intelligent økonomisk omstilling og regional IKT-konnektivitet« og »en grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer«. De midler, der er afsat til bæredygtig mobilitet i byer og bredbåndsinvesteringer, kan delvis tages i betragtning ved beregningen af opfyldelse af kravene om tematisk koncentration. Medlemsstaterne bør i deres partnerskabsaftaler beslutte, om de vil opfylde kravene om tematisk koncentration på regionskategoriniveau eller på nationalt niveau for hele programmeringsperioden. Tematisk koncentration på nationalt niveau bør oprettes af tre grupper af medlemsstater, som er dannet ud fra deres respektive bruttonationalindkomst, og bør give mulighed for fleksibilitet inden for de enkelte programmer. Da støtten fra Samhørighedsfonden også kan bidrage til den tematiske koncentration, bør der fastsættes betingelser for et sådant bidrag. Desuden bør metoden til at klassificere medlemsstater præciseres under hensyntagen til den særlige situation for regionerne i den yderste periferi og nordlige tyndtbefolkede regioner. |
| --- | --- |

(34)

EFRU bør bidrage til at udligne de største regionale skævheder i Unionen og til at mindske forskellene mellem de forskellige regioners udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede regioner, herunder regioner, der står over for udfordringer som følge af dekarboniseringstilsagn, og herigennem fremme regional modstandsdygtighed. EFRU-støtte i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst bør derfor koncentreres om Unionens centrale prioriteter i overensstemmelse med de politikmålsætninger, der er fastsat i forordning (EU) 2021/... (4). Derfor bør EFRU-støtte koncentreres om politikmålsætningerne »et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa ved at fremme innovativ og intelligent økonomisk omstilling og regional IKT-konnektivitet« og »en grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer«. De midler, der er afsat til bæredygtig mobilitet i byer og bredbåndsinvesteringer, kan delvis tages i betragtning ved beregningen af opfyldelse af kravene om tematisk koncentration. Medlemsstaterne bør i deres partnerskabsaftaler beslutte, om de vil opfylde kravene om tematisk koncentration på regionskategoriniveau eller på nationalt niveau for hele programmeringsperioden. Tematisk koncentration på nationalt niveau bør oprettes af tre grupper af medlemsstater, som er dannet ud fra deres respektive bruttonationalindkomst, og bør give mulighed for fleksibilitet inden for de enkelte programmer. Da støtten fra Samhørighedsfonden også kan bidrage til den tematiske koncentration, bør der fastsættes betingelser for et sådant bidrag. Desuden bør metoden til at klassificere medlemsstater præciseres under hensyntagen til den særlige situation for regionerne i den yderste periferi og nordlige tyndtbefolkede regioner.

| (35) | For at koncentrere støtten om centrale EU-prioriteter bør kravene om tematisk koncentration også opfyldes i hele programmeringsperioden, herunder i tilfælde af overførsel mellem prioriteter inden for et program eller mellem programmer. |
| --- | --- |

(35)

For at koncentrere støtten om centrale EU-prioriteter bør kravene om tematisk koncentration også opfyldes i hele programmeringsperioden, herunder i tilfælde af overførsel mellem prioriteter inden for et program eller mellem programmer.

| (36) | For at gøre det muligt for EFRU at yde støtte inden for rammerne af Interreg i form af investeringer i infrastruktur og dertilhørende investeringer samt uddannelses- og integrationsaktiviteter er det nødvendigt at bestemme, at EFRU også bør kunne yde støtte til aktiviteter i henhold til de specifikke målsætninger for ESF+, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (13) (5). |
| --- | --- |

(36)

For at gøre det muligt for EFRU at yde støtte inden for rammerne af Interreg i form af investeringer i infrastruktur og dertilhørende investeringer samt uddannelses- og integrationsaktiviteter er det nødvendigt at bestemme, at EFRU også bør kunne yde støtte til aktiviteter i henhold til de specifikke målsætninger for ESF+, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (13) (5).

| (37) | Med henblik på at koncentrere anvendelsen af de begrænsede midler på den mest effektive måde bør den støtte, der ydes af EFRU til produktive investeringer i henhold til den relevante specifikke målsætning, begrænses til kun at omfatte mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, jf. Kommissionens henstilling 2003/361/EF (14), undtagen i forbindelse med specifikke investeringer, der er fastsat i denne forordning. |
| --- | --- |

(37)

Med henblik på at koncentrere anvendelsen af de begrænsede midler på den mest effektive måde bør den støtte, der ydes af EFRU til produktive investeringer i henhold til den relevante specifikke målsætning, begrænses til kun at omfatte mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, jf. Kommissionens henstilling 2003/361/EF (14), undtagen i forbindelse med specifikke investeringer, der er fastsat i denne forordning.

| (38) | I forbindelse med EFRU-støtten til produktiv investering bør det præciseres, at produktiv investering bør forstås som investering i virksomheders anlægsaktiver eller immaterielle aktiver med henblik på at producere varer og tjenesteydelser og derved bidrage til bruttoinvesteringer og beskæftigelse. Det bør også fastsættes, at EFRU og Samhørighedsfonden på visse betingelser kan støtte investeringer i andre virksomheder end SMV'er. På grundlag af erfaringerne fra tidligere programmeringsperioder bør EFRU og Samhørighedsfonden endvidere også støtte investeringer i andre virksomheder end SMV'er, herunder navnlig forsyningsselskaber, når de vedrører investeringer i infrastruktur, som sikrer adgang til tjenester, der er tilgængelige for offentligheden inden for energi, miljø og biodiversitet, transport og digital konnektivitet. |
| --- | --- |

(38)

I forbindelse med EFRU-støtten til produktiv investering bør det præciseres, at produktiv investering bør forstås som investering i virksomheders anlægsaktiver eller immaterielle aktiver med henblik på at producere varer og tjenesteydelser og derved bidrage til bruttoinvesteringer og beskæftigelse. Det bør også fastsættes, at EFRU og Samhørighedsfonden på visse betingelser kan støtte investeringer i andre virksomheder end SMV'er. På grundlag af erfaringerne fra tidligere programmeringsperioder bør EFRU og Samhørighedsfonden endvidere også støtte investeringer i andre virksomheder end SMV'er, herunder navnlig forsyningsselskaber, når de vedrører investeringer i infrastruktur, som sikrer adgang til tjenester, der er tilgængelige for offentligheden inden for energi, miljø og biodiversitet, transport og digital konnektivitet.

| (39) | Denne forordning bør fastsætte de forskellige typer af aktiviteter, hvis omkostninger bør kunne støttes gennem investeringer fra EFRU og Samhørighedsfonden i henhold til deres respektive målsætninger, jf. TEUF, herunder crowdfunding. Samhørighedsfonden bør kunne yde støtte til investeringer i TEN-T og miljøet, herunder investeringer vedrørende bæredygtig udvikling og energi med miljømæssige fordele. I denne forbindelse bør Samhørighedsfonden også kunne støtte kombineret energi- og jordskælvssikring. For så vidt angår EFRU bør listen over aktiviteter tage hensyn til specifikke nationale og regionale udviklingsbehov samt lokalt potentiale og forenkles. EFRU bør kunne yde støtte til investeringer i infrastruktur, herunder til forsknings- og innovationsmæssig erhvervsinfrastruktur til SMV'er, boliger til marginaliserede befolkningsgrupper og dårligt stillede grupper, lavindkomsthusstande og migranter, kultur og kulturarv, bæredygtig turisme og tjenester til virksomheder, investeringer i forbindelse med adgang til tjenester med særligt fokus på ugunstigt stillede, marginaliserede og segregerede befolkningsgrupper, produktive investeringer i SMV'er, udstyr, software og immaterielle aktiver såvel som foranstaltninger vedrørende information, kommunikation, undersøgelser, netværksarbejde, samarbejde, udveksling af erfaringer mellem partnere og aktiviteter, der involverer klynger. For at støtte programgennemførelsen bør begge fonde også kunne yde støtte til tekniske bistandsaktiviteter. For at yde støtte til en bredere vifte af interventioner for Interregprogrammer bør anvendelsesområdet endelig udvides til også at omfatte deling af en bred vifte af faciliteter og menneskelige ressourcer og omkostninger knyttet til foranstaltninger inden for rammerne af ESF+. |
| --- | --- |

(39)

Denne forordning bør fastsætte de forskellige typer af aktiviteter, hvis omkostninger bør kunne støttes gennem investeringer fra EFRU og Samhørighedsfonden i henhold til deres respektive målsætninger, jf. TEUF, herunder crowdfunding. Samhørighedsfonden bør kunne yde støtte til investeringer i TEN-T og miljøet, herunder investeringer vedrørende bæredygtig udvikling og energi med miljømæssige fordele. I denne forbindelse bør Samhørighedsfonden også kunne støtte kombineret energi- og jordskælvssikring. For så vidt angår EFRU bør listen over aktiviteter tage hensyn til specifikke nationale og regionale udviklingsbehov samt lokalt potentiale og forenkles. EFRU bør kunne yde støtte til investeringer i infrastruktur, herunder til forsknings- og innovationsmæssig erhvervsinfrastruktur til SMV'er, boliger til marginaliserede befolkningsgrupper og dårligt stillede grupper, lavindkomsthusstande og migranter, kultur og kulturarv, bæredygtig turisme og tjenester til virksomheder, investeringer i forbindelse med adgang til tjenester med særligt fokus på ugunstigt stillede, marginaliserede og segregerede befolkningsgrupper, produktive investeringer i SMV'er, udstyr, software og immaterielle aktiver såvel som foranstaltninger vedrørende information, kommunikation, undersøgelser, netværksarbejde, samarbejde, udveksling af erfaringer mellem partnere og aktiviteter, der involverer klynger. For at støtte programgennemførelsen bør begge fonde også kunne yde støtte til tekniske bistandsaktiviteter. For at yde støtte til en bredere vifte af interventioner for Interregprogrammer bør anvendelsesområdet endelig udvides til også at omfatte deling af en bred vifte af faciliteter og menneskelige ressourcer og omkostninger knyttet til foranstaltninger inden for rammerne af ESF+.

| (40) | Transeuropæiske transportnetprojekter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (15) skal fortsat finansieres fra Samhørighedsfonden ved både delt forvaltning og direkte forvaltning inden for rammerne af Connecting Europe-faciliteten, der er oprettet ved forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (»CEF-forordningen for 2021-2027«). |
| --- | --- |

(40)

Transeuropæiske transportnetprojekter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (15) skal fortsat finansieres fra Samhørighedsfonden ved både delt forvaltning og direkte forvaltning inden for rammerne af Connecting Europe-faciliteten, der er oprettet ved forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten (»CEF-forordningen for 2021-2027«).

| (41) | Samtidig er det vigtigt at præcisere, hvilke aktiviteter der falder uden for anvendelsesområdet for EFRU og Samhørighedsfonden, herunder investeringer med henblik på nedbringelse af drivhusgasemissioner fra aktiviteter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (16), for at undgå overlapning af tilgængelig finansiering, som allerede findes som led i nævnte direktiv, og investeringer i kriseramte virksomheder som defineret i Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (17), medmindre de er godkendt i henhold til reglerne om de minimis-støtte eller midlertidige statsstøtteregler, der er fastsat for at imødegå ekstraordinære omstændigheder. EFRU og Samhørighedsfonden bør heller ikke støtte visse investeringer i lufthavne, anlæg til deponering og behandling af restaffald eller fossilt brændsel. Derfor bør EFRU kunne støtte målrettede miljøbeskyttelses-, sikrings- og sikkerhedsforanstaltninger i regionale lufthavne, så længe det primære formål med investeringerne er tydeligt fastlagt med hensyn til Unionens miljø-, sikrings- og sikkerhedsstandarder og er i overensstemmelse med statsstøttereglerne.
  I forbindelse med investeringer, der øger kapaciteten på anlæg til behandling af restaffald, bør restaffald forstås som først og fremmest ikke særskilt indsamlet kommunalt affald og affaldsrester fra affaldsbehandling. Modernisering af fjernvarmenet kan støttes med henblik på at forbedre energieffektiviteten i effektive fjernvarmesystemer som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (18) i henhold til målsætninger, der er fastsat i integrerede nationale energi- og klimaplaner. Med henblik på at fremme vedvarende energi kan der ydes støtte til fjernvarmekedler, som forsynes med en kombination af gas og vedvarende energikilder. I sådanne tilfælde bør støtte fra begge fonde svare forholdsmæssigt til andelen af vedvarende energi, der tilføres sådanne kedler. Endvidere bør det udtrykkelig fastsættes, at de oversøiske lande og territorier, der er opført i bilag II til TEUF, ikke er berettigede til støtte fra EFRU eller Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

(41)

Samtidig er det vigtigt at præcisere, hvilke aktiviteter der falder uden for anvendelsesområdet for EFRU og Samhørighedsfonden, herunder investeringer med henblik på nedbringelse af drivhusgasemissioner fra aktiviteter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (16), for at undgå overlapning af tilgængelig finansiering, som allerede findes som led i nævnte direktiv, og investeringer i kriseramte virksomheder som defineret i Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (17), medmindre de er godkendt i henhold til reglerne om de minimis-støtte eller midlertidige statsstøtteregler, der er fastsat for at imødegå ekstraordinære omstændigheder. EFRU og Samhørighedsfonden bør heller ikke støtte visse investeringer i lufthavne, anlæg til deponering og behandling af restaffald eller fossilt brændsel. Derfor bør EFRU kunne støtte målrettede miljøbeskyttelses-, sikrings- og sikkerhedsforanstaltninger i regionale lufthavne, så længe det primære formål med investeringerne er tydeligt fastlagt med hensyn til Unionens miljø-, sikrings- og sikkerhedsstandarder og er i overensstemmelse med statsstøttereglerne.

I forbindelse med investeringer, der øger kapaciteten på anlæg til behandling af restaffald, bør restaffald forstås som først og fremmest ikke særskilt indsamlet kommunalt affald og affaldsrester fra affaldsbehandling. Modernisering af fjernvarmenet kan støttes med henblik på at forbedre energieffektiviteten i effektive fjernvarmesystemer som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (18) i henhold til målsætninger, der er fastsat i integrerede nationale energi- og klimaplaner. Med henblik på at fremme vedvarende energi kan der ydes støtte til fjernvarmekedler, som forsynes med en kombination af gas og vedvarende energikilder. I sådanne tilfælde bør støtte fra begge fonde svare forholdsmæssigt til andelen af vedvarende energi, der tilføres sådanne kedler. Endvidere bør det udtrykkelig fastsættes, at de oversøiske lande og territorier, der er opført i bilag II til TEUF, ikke er berettigede til støtte fra EFRU eller Samhørighedsfonden.

| (42) | Medlemsstaterne bør regelmæssigt fremsende oplysninger om, hvilke fremskridt der er gjort ved anvendelse af de fælles output- og resultatindikatorer i bilag I, til Kommissionen. De fælles output- og resultatindikatorer kan, hvor det er relevant, suppleres med programspecifikke output- og resultatindikatorer. De oplysninger, som medlemsstaterne stiller til rådighed, bør danne grundlag for Kommissionens rapportering om fremskridt hen imod opfyldelse af de specifikke målsætninger i hele programmeringsperioden ved anvendelse af et centralt sæt indikatorer, jf. bilag II, til formålet. |
| --- | --- |

(42)

Medlemsstaterne bør regelmæssigt fremsende oplysninger om, hvilke fremskridt der er gjort ved anvendelse af de fælles output- og resultatindikatorer i bilag I, til Kommissionen. De fælles output- og resultatindikatorer kan, hvor det er relevant, suppleres med programspecifikke output- og resultatindikatorer. De oplysninger, som medlemsstaterne stiller til rådighed, bør danne grundlag for Kommissionens rapportering om fremskridt hen imod opfyldelse af de specifikke målsætninger i hele programmeringsperioden ved anvendelse af et centralt sæt indikatorer, jf. bilag II, til formålet.

| (43) | I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (19) bør EFRU og Samhørighedsfonden evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrative byrde, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af begge fondes virkninger i praksis. |
| --- | --- |

(43)

I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (19) bør EFRU og Samhørighedsfonden evalueres på grundlag af oplysninger indsamlet i overensstemmelse med specifikke overvågningskrav, samtidig med at en administrative byrde, navnlig for medlemsstaterne, og overregulering undgås. Disse krav bør, hvor det er relevant, omfatte målbare indikatorer som grundlag for evaluering af begge fondes virkninger i praksis.

| (44) | Inden for rammerne af de relevante regler i henhold til stabilitets- og vækstpagten som præciseret i adfærdskodeksen bør medlemsstaterne kunne fremsætte en behørigt begrundet anmodning om yderligere fleksibilitet i de offentlige udgifter eller tilsvarende strukturelle udgifter støttet af den offentlige forvaltning i form af medfinansiering af investeringer, der aktiveres som led i EFRU og Samhørighedsfonden. Kommissionen bør evaluere en sådan anmodning i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen. |
| --- | --- |

(44)

Inden for rammerne af de relevante regler i henhold til stabilitets- og vækstpagten som præciseret i adfærdskodeksen bør medlemsstaterne kunne fremsætte en behørigt begrundet anmodning om yderligere fleksibilitet i de offentlige udgifter eller tilsvarende strukturelle udgifter støttet af den offentlige forvaltning i form af medfinansiering af investeringer, der aktiveres som led i EFRU og Samhørighedsfonden. Kommissionen bør evaluere en sådan anmodning i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen.

| (45) | EFRU bør imødegå problemerne i ugunstigt stillede områder, navnlig landdistrikter og områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, herunder demografisk tilbagegang, med hensyn til adgang til basale tjenester, herunder digitale tjenester, og gøre det mere attraktivt at investere, herunder gennem erhvervsinvesteringer og konnektivitet til store markeder. EFRU bør i den forbindelse være opmærksom på specifikke udviklingsudfordringer, som visse ø-, grænse- eller bjergområder står over for. EFRU bør desuden være særlig opmærksom på de specifikke vanskeligheder i områder på NUTS 3-niveau og på lokale administrative enheders niveau, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (20), som er tyndt befolkede, i overensstemmelse med kriterierne i punkt 161 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020, dvs. områder med en befolkningstæthed på mindre end 12,5 indbyggere pr. kvadratkilometer eller områder, der har haft et gennemsnitligt årligt fald i befolkningstallet på mindst 1 % af indbyggerne i perioden 2007-2017. Medlemsstaterne bør overveje at udvikle specifikke frivillige handlingsplaner på lokalt plan for sådanne områder for at imødegå disse befolkningsmæssige udfordringer. |
| --- | --- |

(45)

EFRU bør imødegå problemerne i ugunstigt stillede områder, navnlig landdistrikter og områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, herunder demografisk tilbagegang, med hensyn til adgang til basale tjenester, herunder digitale tjenester, og gøre det mere attraktivt at investere, herunder gennem erhvervsinvesteringer og konnektivitet til store markeder. EFRU bør i den forbindelse være opmærksom på specifikke udviklingsudfordringer, som visse ø-, grænse- eller bjergområder står over for. EFRU bør desuden være særlig opmærksom på de specifikke vanskeligheder i områder på NUTS 3-niveau og på lokale administrative enheders niveau, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 (20), som er tyndt befolkede, i overensstemmelse med kriterierne i punkt 161 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte for 2014-2020, dvs. områder med en befolkningstæthed på mindre end 12,5 indbyggere pr. kvadratkilometer eller områder, der har haft et gennemsnitligt årligt fald i befolkningstallet på mindst 1 % af indbyggerne i perioden 2007-2017. Medlemsstaterne bør overveje at udvikle specifikke frivillige handlingsplaner på lokalt plan for sådanne områder for at imødegå disse befolkningsmæssige udfordringer.

| (46) | Med henblik på at maksimere bidraget til en mere effektiv håndtering af økonomiske, demografiske, miljømæssige og sociale udfordringer, navnlig i områder med naturbetingede og demografiske ulemper, jf. artikel 174 i TEUF, bør tiltag på området territorial udvikling baseres på integrerede territoriale strategier, herunder i byområder og landdistrikter og under hensyntagen til forbindelserne mellem by og land. Derfor bør EFRU-støtte ydes i de former, der er fastsat i artikel 28 i forordning(EU) 2021/... (6), og sikre passende inddragelse af lokale og regionale myndigheder og bymyndigheder, arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer samt repræsentanter for civilsamfundsorganisationer og ikkestatslige organisationer. Territoriale strategier bør også kunne drage fordel af en flerfondstilgang og integreret tilgang, der involverer EFRU, ESF+, EHFAF og ELFUL. |
| --- | --- |

(46)

Med henblik på at maksimere bidraget til en mere effektiv håndtering af økonomiske, demografiske, miljømæssige og sociale udfordringer, navnlig i områder med naturbetingede og demografiske ulemper, jf. artikel 174 i TEUF, bør tiltag på området territorial udvikling baseres på integrerede territoriale strategier, herunder i byområder og landdistrikter og under hensyntagen til forbindelserne mellem by og land. Derfor bør EFRU-støtte ydes i de former, der er fastsat i artikel 28 i forordning(EU) 2021/... (6), og sikre passende inddragelse af lokale og regionale myndigheder og bymyndigheder, arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer samt repræsentanter for civilsamfundsorganisationer og ikkestatslige organisationer. Territoriale strategier bør også kunne drage fordel af en flerfondstilgang og integreret tilgang, der involverer EFRU, ESF+, EHFAF og ELFUL.

| (47) | For at forbedre lokalsamfundenes modstandsdygtighed i landdistrikterne og deres økonomiske, sociale og miljømæssige forhold bør støtte fra EFRU anvendes til at udvikle projekter såsom intelligente landsbyer som omhandlet i Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2018 om opfyldelse af de særlige behov i landdistrikter, bjergområder og fjerntliggende områder, navnlig ved at udvikle nye muligheder såsom decentraliserede tjenester og energiløsninger, digitale teknologier og innovation. |
| --- | --- |

(47)

For at forbedre lokalsamfundenes modstandsdygtighed i landdistrikterne og deres økonomiske, sociale og miljømæssige forhold bør støtte fra EFRU anvendes til at udvikle projekter såsom intelligente landsbyer som omhandlet i Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2018 om opfyldelse af de særlige behov i landdistrikter, bjergområder og fjerntliggende områder, navnlig ved at udvikle nye muligheder såsom decentraliserede tjenester og energiløsninger, digitale teknologier og innovation.

| (48) | Inden for rammerne af bæredygtig byudvikling anses det for at være nødvendigt at støtte integreret territorial udvikling for mere effektivt at kunne håndtere de økonomiske, miljømæssige, klimamæssige, demografiske og sociale udfordringer i byområder, herunder funktionelle byområder, under hensyntagen til behovet for at fremme forbindelser mellem by og land. Støtte til byområder kan tage form af et særskilt program eller en særskilt prioritet og bør kunne drage fordel af en flerfondstilgang. Principperne for udvælgelse af byområder, hvor der skal gennemføres integrerede tiltag til bæredygtig byudvikling, og de vejledende beløb til disse tiltag bør fastsættes i programmerne i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst med et minimumsmål på 8 % af de EFRU-midler, der tildeles på nationalt plan, til dette formål. Det bør også fastsættes, at denne procentdel bør overholdes i hele programmeringsperioden i tilfælde af overførsel mellem et programs prioriteter eller mellem programmer, herunder ved midtvejsgennemgangen. |
| --- | --- |

(48)

Inden for rammerne af bæredygtig byudvikling anses det for at være nødvendigt at støtte integreret territorial udvikling for mere effektivt at kunne håndtere de økonomiske, miljømæssige, klimamæssige, demografiske og sociale udfordringer i byområder, herunder funktionelle byområder, under hensyntagen til behovet for at fremme forbindelser mellem by og land. Støtte til byområder kan tage form af et særskilt program eller en særskilt prioritet og bør kunne drage fordel af en flerfondstilgang. Principperne for udvælgelse af byområder, hvor der skal gennemføres integrerede tiltag til bæredygtig byudvikling, og de vejledende beløb til disse tiltag bør fastsættes i programmerne i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst med et minimumsmål på 8 % af de EFRU-midler, der tildeles på nationalt plan, til dette formål. Det bør også fastsættes, at denne procentdel bør overholdes i hele programmeringsperioden i tilfælde af overførsel mellem et programs prioriteter eller mellem programmer, herunder ved midtvejsgennemgangen.

| (49) | Med henblik på at identificere eller finde løsninger, der vedrører spørgsmål om bæredygtig byudvikling på EU-plan, bør nyskabende foranstaltninger i byerne inden for bæredygtig byudvikling erstattes af et europæisk initiativ for byområder, der gennemføres ved direkte eller indirekte forvaltning. Dette initiativ bør omfatte alle byområder, herunder funktionelle byområder, og støtte dagsordenen for byerne i Den Europæiske Union. For at stimulere de lokale myndigheders deltagelse i de tematiske partnerskaber under dagsordenen for byerne bør EFRU yde støtte til organisatoriske omkostninger i forbindelse med en sådan deltagelse. Initiativet kan omfatte mellemstatsligt samarbejde om byanliggender, navnlig samarbejde rettet mod kapacitetsopbygning på lokalt plan med henblik på at nå FN's verdensmål for bæredygtig udvikling. Medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder bør inddrages aktivt i forvaltningen og gennemførelsen af det europæiske initiativ for byområder. Foranstaltninger, der aftales inden for rammerne af en sådan forvaltningsmodel, kan omfatte udveksling for regionale og lokale repræsentanter. Foranstaltninger, der iværksættes inden for rammerne af det europæiske initiativ for byområder, bør fremme forbindelserne mellem by og land i funktionelle byområder. I den forbindelse er samarbejdet med det europæiske netværk for landdistriktsudvikling særlig vigtigt. |
| --- | --- |

(49)

Med henblik på at identificere eller finde løsninger, der vedrører spørgsmål om bæredygtig byudvikling på EU-plan, bør nyskabende foranstaltninger i byerne inden for bæredygtig byudvikling erstattes af et europæisk initiativ for byområder, der gennemføres ved direkte eller indirekte forvaltning. Dette initiativ bør omfatte alle byområder, herunder funktionelle byområder, og støtte dagsordenen for byerne i Den Europæiske Union. For at stimulere de lokale myndigheders deltagelse i de tematiske partnerskaber under dagsordenen for byerne bør EFRU yde støtte til organisatoriske omkostninger i forbindelse med en sådan deltagelse. Initiativet kan omfatte mellemstatsligt samarbejde om byanliggender, navnlig samarbejde rettet mod kapacitetsopbygning på lokalt plan med henblik på at nå FN's verdensmål for bæredygtig udvikling. Medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder bør inddrages aktivt i forvaltningen og gennemførelsen af det europæiske initiativ for byområder. Foranstaltninger, der aftales inden for rammerne af en sådan forvaltningsmodel, kan omfatte udveksling for regionale og lokale repræsentanter. Foranstaltninger, der iværksættes inden for rammerne af det europæiske initiativ for byområder, bør fremme forbindelserne mellem by og land i funktionelle byområder. I den forbindelse er samarbejdet med det europæiske netværk for landdistriktsudvikling særlig vigtigt.

| (50) | Kommercialisering og opskalering af interregionale innovationsprojekter bør fremmes på hele Unionens område gennem de nye interregionale innovationsinvesteringer, som skal forvaltes af Kommissionen. Ved at støtte innovationsprojekter inden for intelligente specialiseringsområder, herunder pilotprojekter og kapacitetsopbyggende foranstaltninger, vil de navnlig gavne mindre udviklede regioner, ved at styrke deres innovationsøkosystemer og deres evne til at integrere sig i større EU-værdikæder. De bør også bidrage til gennemførelsen af Kommissionens meddelelse af 18. juli 2017 med titlen »Styrkelse af innovation i Europas regioner: Strategier for robust, inklusiv og bæredygtig vækst«, navnlig for at støtte tematiske platforme for intelligent specialisering på kritiske områder. |
| --- | --- |

(50)

Kommercialisering og opskalering af interregionale innovationsprojekter bør fremmes på hele Unionens område gennem de nye interregionale innovationsinvesteringer, som skal forvaltes af Kommissionen. Ved at støtte innovationsprojekter inden for intelligente specialiseringsområder, herunder pilotprojekter og kapacitetsopbyggende foranstaltninger, vil de navnlig gavne mindre udviklede regioner, ved at styrke deres innovationsøkosystemer og deres evne til at integrere sig i større EU-værdikæder. De bør også bidrage til gennemførelsen af Kommissionens meddelelse af 18. juli 2017 med titlen »Styrkelse af innovation i Europas regioner: Strategier for robust, inklusiv og bæredygtig vækst«, navnlig for at støtte tematiske platforme for intelligent specialisering på kritiske områder.

| (51) | Der bør tages særligt hensyn til regionerne i den yderste periferi, især ved at vedtage foranstaltninger i henhold til artikel 349 i TEUF om en supplerende tildeling til regionerne i den yderste periferi for at udligne ekstraomkostningerne i disse regioner som følge af en eller flere af de vedvarende ulemper, der er omhandlet i artikel 349 i TEUF, dvs. deres fjerne beliggenhed, deres status som øsamfund, deres lille areal, deres vanskelige topografiske og klimatiske forhold samt deres økonomiske afhængighed af nogle få produkter — forhold, som er vedvarende og kumulative, og som alvorligt hæmmer disse regioners udvikling. Denne tildeling bør kunne dække investeringer, driftsomkostninger og offentlige serviceforpligtelser, som tager sigte på at udligne ekstraomkostningerne ved sådanne ulemper. Driftsstøtte bør kunne dække udgifter til godstransporttjenester og etableringsstøtte til transporttjenester samt udgifter til operationer i tilknytning til opbevaringsvanskeligheder, et uforholdsmæssigt omfattende produktionsudstyr og vedligeholdelse heraf samt mangel på menneskelige ressourcer på det lokale arbejdsmarked. Denne tildeling bør ikke være underlagt kravene om tematisk koncentration. For at beskytte det indre markeds integritet, og som det er tilfældet for alle operationer, der samfinansieres af EFRU og Samhørighedsfonden, bør EFRU-støtte til finansiering af drifts- og investeringsstøtte i regionerne i den yderste periferi overholde statsstøttereglerne som fastsat i artikel 107 og 108 i TEUF. |
| --- | --- |

(51)

Der bør tages særligt hensyn til regionerne i den yderste periferi, især ved at vedtage foranstaltninger i henhold til artikel 349 i TEUF om en supplerende tildeling til regionerne i den yderste periferi for at udligne ekstraomkostningerne i disse regioner som følge af en eller flere af de vedvarende ulemper, der er omhandlet i artikel 349 i TEUF, dvs. deres fjerne beliggenhed, deres status som øsamfund, deres lille areal, deres vanskelige topografiske og klimatiske forhold samt deres økonomiske afhængighed af nogle få produkter — forhold, som er vedvarende og kumulative, og som alvorligt hæmmer disse regioners udvikling. Denne tildeling bør kunne dække investeringer, driftsomkostninger og offentlige serviceforpligtelser, som tager sigte på at udligne ekstraomkostningerne ved sådanne ulemper. Driftsstøtte bør kunne dække udgifter til godstransporttjenester og etableringsstøtte til transporttjenester samt udgifter til operationer i tilknytning til opbevaringsvanskeligheder, et uforholdsmæssigt omfattende produktionsudstyr og vedligeholdelse heraf samt mangel på menneskelige ressourcer på det lokale arbejdsmarked. Denne tildeling bør ikke være underlagt kravene om tematisk koncentration. For at beskytte det indre markeds integritet, og som det er tilfældet for alle operationer, der samfinansieres af EFRU og Samhørighedsfonden, bør EFRU-støtte til finansiering af drifts- og investeringsstøtte i regionerne i den yderste periferi overholde statsstøttereglerne som fastsat i artikel 107 og 108 i TEUF.

| (52) | For at muliggøre en hurtig reaktion på exceptionelle og usædvanlige omstændigheder som omhandlet i stabilitets- og vækstpagten, der kan opstå i løbet af programmeringsperioden, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage midlertidige foranstaltninger for at lette anvendelsen af EFRU's støtte som reaktion på sådanne omstændigheder. Kommissionen bør vedtage de foranstaltninger, der er mest hensigtsmæssige i lyset af de exceptionelle eller usædvanlige omstændigheder, som en medlemsstat står over for, samtidig med at fondens mål fastholdes. Endvidere bør gennemførelsesafgørelserne i forbindelse med en midlertidig foranstaltning for anvendelsen af EFRU som reaktion på exceptionelle eller usædvanlige omstændigheder vedtages uden udvalgsprocedurer, idet anvendelsesområdet er bestemt af stabilitets- og vækstpagten og begrænset til den foranstaltning, der er fastsat i denne forordning. Kommissionen bør også overvåge gennemførelsen af foranstaltningerne og vurdere deres hensigtsmæssighed. |
| --- | --- |

(52)

For at muliggøre en hurtig reaktion på exceptionelle og usædvanlige omstændigheder som omhandlet i stabilitets- og vækstpagten, der kan opstå i løbet af programmeringsperioden, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage midlertidige foranstaltninger for at lette anvendelsen af EFRU's støtte som reaktion på sådanne omstændigheder. Kommissionen bør vedtage de foranstaltninger, der er mest hensigtsmæssige i lyset af de exceptionelle eller usædvanlige omstændigheder, som en medlemsstat står over for, samtidig med at fondens mål fastholdes. Endvidere bør gennemførelsesafgørelserne i forbindelse med en midlertidig foranstaltning for anvendelsen af EFRU som reaktion på exceptionelle eller usædvanlige omstændigheder vedtages uden udvalgsprocedurer, idet anvendelsesområdet er bestemt af stabilitets- og vækstpagten og begrænset til den foranstaltning, der er fastsat i denne forordning. Kommissionen bør også overvåge gennemførelsen af foranstaltningerne og vurdere deres hensigtsmæssighed.

| (53) | For at ændre visse ikkevæsentlige elementer i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår i berettigede tilfælde at foretage tilpasninger af bilag II, som indeholder en liste over indikatorer, der anvendes som grundlag for at underrette Europa-Parlamentet og Rådet om programmers præstationer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(53)

For at ændre visse ikkevæsentlige elementer i denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for så vidt angår i berettigede tilfælde at foretage tilpasninger af bilag II, som indeholder en liste over indikatorer, der anvendes som grundlag for at underrette Europa-Parlamentet og Rådet om programmers præstationer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (54) | Målet for denne forordning, nemlig at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at udligne de største regionale skævheder i Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af de store forskelle mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og situationen for de mindst begunstigede områder samt medlemsstaternes og regionernes begrænsede finansielle midler bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(54)

Målet for denne forordning, nemlig at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at udligne de største regionale skævheder i Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af de store forskelle mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og situationen for de mindst begunstigede områder samt medlemsstaternes og regionernes begrænsede finansielle midler bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (55) | I betragtning af at denne forordning vedtages efter programmeringsperiodens begyndelse, og under hensyntagen til behovet for at gennemføre både EFRU og Samhørighedsfonden på en koordineret og harmoniseret måde, og for at denne forordning kan gennemføres hurtigt, bør den træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(55)

I betragtning af at denne forordning vedtages efter programmeringsperiodens begyndelse, og under hensyntagen til behovet for at gennemføre både EFRU og Samhørighedsfonden på en koordineret og harmoniseret måde, og for at denne forordning kan gennemføres hurtigt, bør den træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

INDHOLDSFORTEGNELSE

| KAPITEL I | ALMINDELIGE BESTEMMELSER |
| --- | --- |

KAPITEL I

| Artikel 1 | Genstand |
| --- | --- |

Artikel 1

| Artikel 2 | EFRU's og Samhørighedsfondens opgaver |
| --- | --- |

Artikel 2

| Artikel 3 | Specifikke målsætninger for EFRU og Samhørighedsfonden |
| --- | --- |

Artikel 3

| Artikel 4 | Tematisk koncentration af EFRU-støtte |
| --- | --- |

Artikel 4

| Artikel 5 | Anvendelsesområde for støtte fra EFRU |
| --- | --- |

Artikel 5

| Artikel 6 | Anvendelsesområde for støtte fra Samhørighedsfonden |
| --- | --- |

Artikel 6

| Artikel 7 | Udelukkelse fra anvendelsesområdet for EFRU og Samhørighedsfonden |
| --- | --- |

Artikel 7

| Artikel 8 | Indikatorer |
| --- | --- |

Artikel 8

| KAPITEL II | SPECIFIKKE BESTEMMELSER OM BEHANDLING AF SÆRLIGE TERRITORIALE KARAKTERISTIKA OG INTERREGIONALE INNOVATIONSINVESTERINGER |
| --- | --- |

KAPITEL II

| Artikel 9 | Integreret territorial udvikling |
| --- | --- |

Artikel 9

| Artikel 10 | Støtte til ugunstigt stillede områder |
| --- | --- |

Artikel 10

| Artikel 11 | Bæredygtig byudvikling |
| --- | --- |

Artikel 11

| Artikel 12 | Det europæiske initiativ for byområder |
| --- | --- |

Artikel 12

| Artikel 13 | Interregionale innovationsinvesteringer |
| --- | --- |

Artikel 13

| Artikel 14 | Regionerne i den yderste periferi |
| --- | --- |

Artikel 14

| KAPITEL III | OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER |
| --- | --- |

KAPITEL III

| Artikel 15 | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

Artikel 15

| Artikel 16 | Udøvelse af de delegerede beføjelser |
| --- | --- |

Artikel 16

| Artikel 17 | Revision |
| --- | --- |

Artikel 17

| Artikel 18 | Ikrafttræden |
| --- | --- |

Artikel 18

| BILAG I | Fælles output- og resultatindikatorer for EFRU og Samhørighedsfonden — artikel 8, stk. 1 |
| --- | --- |

BILAG I

| BILAG II | Centralt sæt af præstationsindikatorer for EFRU og Samhørighedsfonden, jf. artikel 8, stk. 3, som Kommissionen skal anvende i overensstemmelse med sit rapporteringskrav i henhold til finansforordningens artikel 41, stk. 3, litra h), nr. iii) |
| --- | --- |

BILAG II

KAPITEL I

FÆLLES BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

1.   Ved denne forordning fastsættes de specifikke målsætninger og anvendelsesområdet for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) med hensyn til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst og målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg) som omhandlet i artikel 5, stk. 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (7).

2.   Ved denne forordning fastsættes også de specifikke målsætninger og anvendelsesområdet for støtte fra Samhørighedsfonden med hensyn til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst som omhandlet i artikel 5, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2021/... (7).

Artikel 2

EFRU's og Samhørighedsfondens opgaver

1.   EFRU og Samhørighedsfonden bidrager til det overordnede mål om at styrke Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed.

2.   EFRU bidrager til at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer i Unionen og til at forbedre situationen for de mindst begunstigede områder ved at deltage i strukturtilpasningen i regioner med udviklingsefterslæb og omstilling af de industriområder, der er i tilbagegang, herunder ved at fremme bæredygtig udvikling og håndtere miljømæssige udfordringer.

3.   Samhørighedsfonden bidrager til projekter inden for miljø og transeuropæiske net på transportinfrastrukturområdet (TEN-T).

Artikel 3

Specifikke målsætninger for EFRU og Samhørighedsfonden

1.   I overensstemmelse med de politikmålsætninger, der er opstillet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EU) 2021/... (7), støtter EFRU følgende specifikke målsætninger:

| a) | et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa ved at fremme innovativ og intelligent økonomisk omstilling og regional IKT-konnektivitet (»politikmålsætning 1«) ved:






  i) | at udvikle og styrke forsknings- og innovationskapaciteten og udbredelsen af avancerede teknologier |
| --- | --- | --- |

a)

et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa ved at fremme innovativ og intelligent økonomisk omstilling og regional IKT-konnektivitet (»politikmålsætning 1«) ved:

i)

at udvikle og styrke forsknings- og innovationskapaciteten og udbredelsen af avancerede teknologier

| ii) | at udnytte fordelene ved digitalisering for borgere, virksomheder, forskningsorganisationer og offentlige myndigheder |
| --- | --- |

ii)

at udnytte fordelene ved digitalisering for borgere, virksomheder, forskningsorganisationer og offentlige myndigheder

| iii) | at fremme bæredygtig vækst og konkurrenceevne samt jobskabelse i SMV'er, herunder ved produktive investeringer |
| --- | --- |

iii)

at fremme bæredygtig vækst og konkurrenceevne samt jobskabelse i SMV'er, herunder ved produktive investeringer

| iv) | at udvikle færdigheder med henblik på intelligent specialisering, industriel omstilling og entreprenørskab |
| --- | --- |

iv)

at udvikle færdigheder med henblik på intelligent specialisering, industriel omstilling og entreprenørskab

| v) | at øge den digitale konnektivitet |
| --- | --- |

v)

at øge den digitale konnektivitet

| b) | en grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer (»politikmålsætning 2«) ved:






  i) | at fremme energieffektivitet og nedbringe drivhusgasemissioner |
| --- | --- | --- |

b)

en grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer (»politikmålsætning 2«) ved:

i)

at fremme energieffektivitet og nedbringe drivhusgasemissioner

| ii) | at fremme vedvarende energi i overensstemmelse med direktiv (EU) 2018/2001, herunder bæredygtighedskriterierne i nævnte direktiv |
| --- | --- |

ii)

at fremme vedvarende energi i overensstemmelse med direktiv (EU) 2018/2001, herunder bæredygtighedskriterierne i nævnte direktiv

| iii) | at udvikle intelligente energisystemer, -net og -lagring uden for det transeuropæiske energinet (TEN-E) |
| --- | --- |

iii)

at udvikle intelligente energisystemer, -net og -lagring uden for det transeuropæiske energinet (TEN-E)

| iv) | at fremme tilpasning til klimaforandringer, forebyggelse af katastroferisici og modstandsdygtighed under hensyntagen til økosystembaserede tilgange |
| --- | --- |

iv)

at fremme tilpasning til klimaforandringer, forebyggelse af katastroferisici og modstandsdygtighed under hensyntagen til økosystembaserede tilgange

| v) | at fremme adgang til vand og bæredygtig vandforvaltning |
| --- | --- |

v)

at fremme adgang til vand og bæredygtig vandforvaltning

| vi) | at fremme overgangen til en cirkulær og ressourceeffektiv økonomi |
| --- | --- |

vi)

at fremme overgangen til en cirkulær og ressourceeffektiv økonomi

| vii) | at fremme naturbeskyttelse og -bevarelse, biodiversitet og grøn infrastruktur, herunder i byområder, og mindske alle former for forurening |
| --- | --- |

vii)

at fremme naturbeskyttelse og -bevarelse, biodiversitet og grøn infrastruktur, herunder i byområder, og mindske alle former for forurening

| viii) | at fremme bæredygtig multimodal mobilitet i byer som led i overgangen til en kulstofneutral økonomi |
| --- | --- |

viii)

at fremme bæredygtig multimodal mobilitet i byer som led i overgangen til en kulstofneutral økonomi

| c) | et tættere sammenknyttet Europa ved at øge mobiliteten (»politikmålsætning 3«) ved:






  i) | at udvikle et klimarobust, intelligent, sikkert, bæredygtigt og intermodalt TEN-T |
| --- | --- | --- |

c)

et tættere sammenknyttet Europa ved at øge mobiliteten (»politikmålsætning 3«) ved:

i)

at udvikle et klimarobust, intelligent, sikkert, bæredygtigt og intermodalt TEN-T

| ii) | at udvikle og fremme bæredygtig, klimarobust, intelligent og intermodal mobilitet på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder forbedret adgang til TEN-T og mobilitet på tværs af grænser |
| --- | --- |

ii)

at udvikle og fremme bæredygtig, klimarobust, intelligent og intermodal mobilitet på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder forbedret adgang til TEN-T og mobilitet på tværs af grænser

| d) | et mere socialt og inklusivt Europa ved gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (»politikmålsætning 4«) ved:






  i) | at forbedre arbejdsmarkedernes effektivitet og inklusivitet og adgangen til beskæftigelse af høj kvalitet gennem udvikling af social infrastruktur og fremme af en social økonomi |
| --- | --- | --- |

d)

et mere socialt og inklusivt Europa ved gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (»politikmålsætning 4«) ved:

i)

at forbedre arbejdsmarkedernes effektivitet og inklusivitet og adgangen til beskæftigelse af høj kvalitet gennem udvikling af social infrastruktur og fremme af en social økonomi

| ii) | at forbedre lige adgang til inklusive kvalitetstjenester inden for uddannelse og livslang læring gennem udvikling af tilgængelig infrastruktur, herunder ved at fremme robusthed med henblik på fjern- og onlineuddannelse |
| --- | --- |

ii)

at forbedre lige adgang til inklusive kvalitetstjenester inden for uddannelse og livslang læring gennem udvikling af tilgængelig infrastruktur, herunder ved at fremme robusthed med henblik på fjern- og onlineuddannelse

| iii) | at fremme socioøkonomisk inklusion af marginaliserede befolkningsgrupper, lavindkomsthusstande og ugunstigt stillede grupper, herunder personer med særlige behov, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser |
| --- | --- |

iii)

at fremme socioøkonomisk inklusion af marginaliserede befolkningsgrupper, lavindkomsthusstande og ugunstigt stillede grupper, herunder personer med særlige behov, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser

| iv) | at fremme socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser |
| --- | --- |

iv)

at fremme socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser

| v) | at sikre lige adgang til sundhedspleje og fremme sundhedssystemernes modstandsdygtighed, herunder primær sundhedspleje, og at fremme overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret og lokalsamfundsbaseret pleje |
| --- | --- |

v)

at sikre lige adgang til sundhedspleje og fremme sundhedssystemernes modstandsdygtighed, herunder primær sundhedspleje, og at fremme overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret og lokalsamfundsbaseret pleje

| vi) | at styrke kulturens og den bæredygtige turismes rolle i økonomisk udvikling, social inklusion og social innovation |
| --- | --- |

vi)

at styrke kulturens og den bæredygtige turismes rolle i økonomisk udvikling, social inklusion og social innovation

| e) | et Europa tættere på borgerne ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle typer territorier og lokale initiativer (»politikmålsætning 5«) ved:






  i) | at fremme en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i byområder |
| --- | --- | --- |

e)

et Europa tættere på borgerne ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle typer territorier og lokale initiativer (»politikmålsætning 5«) ved:

i)

at fremme en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i byområder

| ii) | at fremme en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig lokal udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i andre områder end byområder. |
| --- | --- |

ii)

at fremme en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig lokal udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i andre områder end byområder.

Støtte i henhold til politikmålsætning 5 ydes gennem territoriale og lokale udviklingsstrategier i de former, der er fastsat i artikel 28, litra a), b) og c), i forordning (EU) 2021/... (8).

2.   I henhold til de to specifikke målsætninger i stk. 1, litra e), kan medlemsstaterne også støtte operationer, som kan finansieres i henhold til de specifikke målsætninger, der er fastsat i nævnte stykkes litra a)-d).

3.   Samhørighedsfonden støtter politikmålsætning 2 og 3.

4.   Inden for rammerne af de specifikke målsætninger i stk. 1 kan EFRU eller Samhørighedsfonden, alt efter hvad der er relevant, også støtte aktiviteter i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, hvis de enten:

| a) | forbedrer kapaciteten hos programmyndigheder |
| --- | --- |

a)

forbedrer kapaciteten hos programmyndigheder

| b) | forbedrer kapaciteten hos sektorspecifikke eller territoriale aktører med ansvar for at gennemføre aktiviteter, der er relevante for gennemførelsen af EFRU og Samhørighedsfonden, forudsat at de bidrager til programmets mål, eller |
| --- | --- |

b)

forbedrer kapaciteten hos sektorspecifikke eller territoriale aktører med ansvar for at gennemføre aktiviteter, der er relevante for gennemførelsen af EFRU og Samhørighedsfonden, forudsat at de bidrager til programmets mål, eller

| c) | øger samarbejdet med partnere både i og uden for en bestemt medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

øger samarbejdet med partnere både i og uden for en bestemt medlemsstat.

Det samarbejde, der er omhandlet i litra c), omfatter samarbejde med partnere fra grænseoverskridende regioner, fra ikkesammenhængende regioner eller fra regioner, som er beliggende i det territorium, der er dækket af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde, en makroregional strategi eller en havområdestrategi eller en kombination heraf.

Artikel 4

Tematisk koncentration af EFRU-støtte

1.   For så vidt angår programmer, der gennemføres i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, skal de samlede EFRU-midler til andet end teknisk bistand i hver medlemsstat koncentreres på nationalt plan eller på regionskategoriniveau, jf. stk. 3-9.

2.   For så vidt angår den tematiske koncentration af støtte til medlemsstater, der omfatter regioner i den yderste periferi, behandles de EFRU-midler, der specifikt tildeles programmer for regionerne i den yderste periferi, og dem, der tildeles alle andre regioner, særskilt.

3.   Medlemsstaterne kan beslutte at overholde den tematiske koncentration på nationalt plan eller på regionskategoriniveau. Hver medlemsstat angiver sit valg i sin partnerskabsaftale, jf. artikel 10 i forordning (EU) 2021/... (9). Dette valg gælder for den pågældende medlemsstats samlede EFRU-midler, jf. nærværende artikels stk. 1, for hele programmeringsperioden.

4.   Med henblik på tematisk koncentration på nationalt plan klassificeres medlemsstaterne ud fra deres relative bruttonationalindkomst som følger:

| a) | medlemsstater med en relativ bruttonationalindkomst på 100 % af EU-gennemsnittet eller derover (»gruppe 1«) |
| --- | --- |

a)

medlemsstater med en relativ bruttonationalindkomst på 100 % af EU-gennemsnittet eller derover (»gruppe 1«)

| b) | medlemsstater med en relativ bruttonationalindkomst på 75 % af EU-gennemsnittet eller derover, men under 100 % (»gruppe 2«) |
| --- | --- |

b)

medlemsstater med en relativ bruttonationalindkomst på 75 % af EU-gennemsnittet eller derover, men under 100 % (»gruppe 2«)

| c) | medlemsstater med en relativ bruttonationalindkomst på under 75 % af EU-gennemsnittet (»gruppe 3«). |
| --- | --- |

c)

medlemsstater med en relativ bruttonationalindkomst på under 75 % af EU-gennemsnittet (»gruppe 3«).

I denne artikel forstås ved relativ bruttonationalindkomst forholdet mellem bruttonationalindkomsten pr. indbygger i en medlemsstat målt i købekraftstandarder og beregnet ud fra EU-tal for perioden fra 2015 til 2017 og den gennemsnitlige bruttonationalindkomst pr. indbygger i købekraftstandarder i de 27 medlemsstater i samme referenceperiode.

For så vidt angår programmer i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst for regioner i den yderste periferi klassificeres de i gruppe 3.

For så vidt angår programmer i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst for ømedlemsstater, der modtager støtte fra Samhørighedsfonden, klassificeres de i gruppe 3.

5.   Med henblik på tematisk koncentration på regionskategoriniveau klassificeres regionerne i henhold til artikel 108, stk. 2, i forordning (EU) 2021/... (9) som:

| a) | mere udviklede regioner |
| --- | --- |

a)

mere udviklede regioner

| b) | overgangsregioner |
| --- | --- |

b)

overgangsregioner

| c) | mindre udviklede regioner |
| --- | --- |

c)

mindre udviklede regioner

6.   Medlemsstaterne opfylder på nationalt plan følgende krav om tematisk koncentration:

| a) | Medlemsstater i gruppe 1 eller mere udviklede regioner skal tildele mindst 85 % af deres EFRU-midler, jf. stk. 1, til politikmålsætning 1 og politikmålsætning 2 og mindst 30 % til politikmålsætning 2. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstater i gruppe 1 eller mere udviklede regioner skal tildele mindst 85 % af deres EFRU-midler, jf. stk. 1, til politikmålsætning 1 og politikmålsætning 2 og mindst 30 % til politikmålsætning 2.

| b) | Medlemsstater i gruppe 2 eller overgangsregioner skal tildele mindst 40 % af deres EFRU-midler, jf. stk. 1, til politikmålsætning 1 og mindst 30 % til politikmålsætning 2. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstater i gruppe 2 eller overgangsregioner skal tildele mindst 40 % af deres EFRU-midler, jf. stk. 1, til politikmålsætning 1 og mindst 30 % til politikmålsætning 2.

| c) | Medlemsstater i gruppe 3 eller mindre udviklede regioner skal tildele mindst 25 % af deres EFRU-midler, jf. stk. 1, til politikmålsætning 1 og mindst 30 % til politikmålsætning 2. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstater i gruppe 3 eller mindre udviklede regioner skal tildele mindst 25 % af deres EFRU-midler, jf. stk. 1, til politikmålsætning 1 og mindst 30 % til politikmålsætning 2.

Hvis en medlemsstat beslutter at opfylde kravene om tematisk koncentration på regionskategoriniveau, finder tærsklerne i dette stykkes første afsnit anvendelse på de EFRU-midler, der er omhandlet i stk. 1, sammenlagt for alle regioner i den pågældende regionskategori.

7.   Hvis en medlemsstat tildeler mere end 50 % af sine samlede midler fra Samhørighedsfonden, bortset fra til teknisk bistand som beregnet efter overførslen i artikel 110, stk. 4, i forordning (EU) 2021/... (10), undtagen midler i henhold til den specifikke målsætning, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra b), nr. viii), til politikmålsætning 2, kan den tildeling, der overstiger 50 %, tages i betragtning ved beregningen af opfyldelse af kravene om tematisk koncentration i nærværende artikels stk. 6.

Hvis en medlemsstat beslutter at overholde den tematiske koncentration på regionskategoriniveau, tildeles de midler fra Samhørighedsfonden, der tages i betragtning i forbindelse med kravene om tematisk koncentration i henhold til første afsnit, forholdsmæssigt til de forskellige regionskategorier på grundlag af deres relative andel af den pågældende medlemsstats samlede befolkning.

Medlemsstaterne fastsætter i deres partnerskabsaftale, jf. artikel 10 i forordning (EU) 2021/... (10), om Samhørighedsfondens midler vil blive taget i betragtning i forbindelse med kravet om tematisk koncentration for politikmålsætning 2.

8.   Midlerne i henhold til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. v), programmeres i henhold til en særlig prioritet.

Uanset stk. 6 skal 40 % af disse midler tages i betragtning ved beregningen af opfyldelse af de krav om tematisk koncentration for politikmålsætning 1, der er fastsat i stk. 6.

De midler, der tages i betragtning i forbindelse med krav om tematisk koncentration i henhold til nærværende stykkes andet afsnit, må ikke overstige 40 % af de minimumskrav om tematisk koncentration for politikmålsætning 1, der er fastsat i stk. 6.

9.   Midlerne i henhold til den specifikke målsætning, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra b), nr. viii), programmeres i henhold til en særlig prioritet.

Uanset stk. 6 skal 50 % af disse EFRU-midler tages i betragtning ved beregningen af opfyldelse af de krav om tematisk koncentration for politikmålsætning 2, der er fastsat i stk. 6.

De midler, der tages i betragtning i forbindelse med krav om tematisk koncentration i henhold til nærværende stykkes andet afsnit, må ikke overstige 50 % af de minimumskrav om tematisk koncentration for politikmålsætning 2, der er fastsat i stk. 6.

10.   Kravene om tematisk koncentration i denne artikels stk. 6 opfyldes i hele programmeringsperioden, herunder hvis EFRU-tildelinger overføres mellem et programs prioriteter eller mellem programmer og ved midtvejsgennemgangen i overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EU) 2021/... (10).

11.   Hvis EFRU-tildelingen med hensyn til politikmålsætning 1 eller politikmålsætning 2 eller begge i et bestemt program nedsættes efter en frigørelse i henhold til artikel 105 i forordning (EU) 2021/... (10) eller som følge af finansielle korrektioner fra Kommissionens side i henhold til artikel 104 i nævnte forordning, revurderes opfyldelsen af kravene om tematisk koncentration i nærværende artikels stk. 6 ikke.

12.   Denne artikel finder ikke anvendelse på den supplerende finansiering til nordlige tyndtbefolkede regioner, jf. artikel 110, stk. 1, i forordning (EU) 2021/... (10).

Artikel 5

Anvendelsesområde for støtte fra EFRU

1.   EFRU støtter følgende:

| a) | investeringer i infrastruktur |
| --- | --- |

a)

investeringer i infrastruktur

| b) | aktiviteter i forbindelse med anvendt forskning og innovation, herunder industriel forskning, eksperimentel udvikling og gennemførlighedsundersøgelser |
| --- | --- |

b)

aktiviteter i forbindelse med anvendt forskning og innovation, herunder industriel forskning, eksperimentel udvikling og gennemførlighedsundersøgelser

| c) | investeringer i adgang til tjenester |
| --- | --- |

c)

investeringer i adgang til tjenester

| d) | produktive investeringer i SMV'er og investeringer, der har til formål at sikre eksisterende arbejdspladser og skabe nye arbejdspladser |
| --- | --- |

d)

produktive investeringer i SMV'er og investeringer, der har til formål at sikre eksisterende arbejdspladser og skabe nye arbejdspladser

| e) | udstyr, software og immaterielle aktiver |
| --- | --- |

e)

udstyr, software og immaterielle aktiver

| f) | netværksarbejde, samarbejde, udveksling af erfaringer og aktiviteter, der involverer innovationsklynger, herunder mellem virksomheder, forskningsorganisationer og offentlige myndigheder |
| --- | --- |

f)

netværksarbejde, samarbejde, udveksling af erfaringer og aktiviteter, der involverer innovationsklynger, herunder mellem virksomheder, forskningsorganisationer og offentlige myndigheder

| g) | information, kommunikation og undersøgelser, og |
| --- | --- |

g)

information, kommunikation og undersøgelser, og

| h) | teknisk bistand. |
| --- | --- |

h)

teknisk bistand.

2.   Produktive investeringer i andre virksomheder end SMV'er kan støttes

| a) | når de involverer samarbejde med SMV'er om forsknings- og innovationsaktiviteter, der støttes i henhold til artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. i) |
| --- | --- |

a)

når de involverer samarbejde med SMV'er om forsknings- og innovationsaktiviteter, der støttes i henhold til artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. i)

| b) | ved primært at støtte energieffektivitetsforanstaltninger og vedvarende energi i henhold til artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra b), nr. i) og ii) |
| --- | --- |

b)

ved primært at støtte energieffektivitetsforanstaltninger og vedvarende energi i henhold til artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra b), nr. i) og ii)

| c) | når de foretages i små midcapselskaber og midcapselskaber som defineret i artikel 2, nr. 6) og 7), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 (21) gennem finansielle instrumenter, eller |
| --- | --- |

c)

når de foretages i små midcapselskaber og midcapselskaber som defineret i artikel 2, nr. 6) og 7), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 (21) gennem finansielle instrumenter, eller

| d) | når de foretages i små midcapselskaber inden for forsknings- og innovationsaktiviteter, der støttes i henhold til artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. i). |
| --- | --- |

d)

når de foretages i små midcapselskaber inden for forsknings- og innovationsaktiviteter, der støttes i henhold til artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. i).

3.   For at bidrage til den specifikke målsætning i henhold til politikmålsætning 1, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra a), nr. iv), støtter EFRU også aktiviteter i forbindelse med uddannelse, livslang læring og omskoling.

4.   For at bidrage til den specifikke målsætning under politikmålsætning 2, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, første afsnit, litra b), nr. iv), og den specifikke målsætning under politikmålsætning 4, der er fastsat i nævnte afsnits litra d), nr. v), skal EFRU også støtte indkøb af forsyninger, der er nødvendige for at styrke sundhedssystemernes modstandsdygtighed og styrke modstandsdygtigheden over for katastrofer.

5.   I henhold til Interreg kan EFRU desuden støtte:

| a) | deling af faciliteter og menneskelige ressourcer, og |
| --- | --- |

a)

deling af faciliteter og menneskelige ressourcer, og

| b) | ledsagende bløde investeringer og andre aktiviteter i tilknytning til politikmålsætning 4 inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond Plus, jf. forordning (EU) 2021/... (11). |
| --- | --- |

b)

ledsagende bløde investeringer og andre aktiviteter i tilknytning til politikmålsætning 4 inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond Plus, jf. forordning (EU) 2021/... (11).

6.   EFRU kan støtte finansiering af driftskapital i SMV'er i form af tilskud, hvor det er strengt nødvendigt som en midlertidig foranstaltning som reaktion på ekstraordinære eller usædvanlige omstændigheder som omhandlet i artikel 20 i forordning (EU) 2021/... (12).

7.   Hvis Kommissionen efter anmodning fra de berørte medlemsstater finder, at kravene i stk. 6 er opfyldt, vedtager den en gennemførelsesafgørelse, der præciserer, i hvilken periode den midlertidige supplerende støtte fra EFRU godkendes.

8.   Kommissionen holder Europa-Parlamentet og Rådet underrettet om gennemførelsen af stk. 6 og vurderer, om den midlertidige supplerende støtte fra EFRU er tilstrækkelig til at lette anvendelsen af fonden som reaktion på de ekstraordinære eller usædvanlige omstændigheder. På grundlag af sin vurdering fremsætter Kommissionen, hvor det anses for hensigtsmæssigt, forslag til ændringer af denne forordning, herunder om kravene om tematisk koncentration i artikel 4.

9.   Europa-Parlamentet eller Rådet kan opfordre Kommissionen til en struktureret dialog om anvendelsen af stk. 6, 7 og 8 i overensstemmelse med artikel 20, stk. 3, i forordning (EU) 2021/... (13).

Artikel 6

Anvendelsesområde for støtte fra Samhørighedsfonden

1.   Samhørighedsfonden støtter følgende:

| a) | investeringer i miljø, herunder investeringer vedrørende bæredygtig udvikling og energi med miljømæssige fordele, med særligt fokus på vedvarende energi |
| --- | --- |

a)

investeringer i miljø, herunder investeringer vedrørende bæredygtig udvikling og energi med miljømæssige fordele, med særligt fokus på vedvarende energi

| b) | investeringer i TEN-T |
| --- | --- |

b)

investeringer i TEN-T

| c) | teknisk bistand |
| --- | --- |

c)

teknisk bistand

| d) | information, kommunikation og undersøgelser. |
| --- | --- |

d)

information, kommunikation og undersøgelser.

Medlemsstaterne sikrer en passende balance mellem investeringer i henhold til litra a) og b) på grundlag af hver enkelt medlemsstats specifikke investerings- og infrastrukturbehov.

2.   Det overførte beløb fra Samhørighedsfonden til Connecting Europe-faciliteten anvendes til TEN-T-projekter.

Artikel 7

Udelukkelse fra anvendelsesområdet for EFRU og Samhørighedsfonden

1.   EFRU og Samhørighedsfonden yder ikke støtte til:

| a) | nedlukning eller opførelse af atomkraftværker |
| --- | --- |

a)

nedlukning eller opførelse af atomkraftværker

| b) | investeringer i nedbringelse af drivhusgasemissioner fra aktiviteter, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF |
| --- | --- |

b)

investeringer i nedbringelse af drivhusgasemissioner fra aktiviteter, der er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF

| c) | fremstilling, forarbejdning og markedsføring af tobak eller tobaksprodukter |
| --- | --- |

c)

fremstilling, forarbejdning og markedsføring af tobak eller tobaksprodukter

| d) | en kriseramt virksomhed som defineret i artikel 2, nr. 18), i forordning (EU) nr. 651/2014, medmindre de er blevet godkendt i henhold til reglerne om de minimis-støtte eller de midlertidige statsstøtteregler, der er fastsat for at imødegå ekstraordinære omstændigheder |
| --- | --- |

d)

en kriseramt virksomhed som defineret i artikel 2, nr. 18), i forordning (EU) nr. 651/2014, medmindre de er blevet godkendt i henhold til reglerne om de minimis-støtte eller de midlertidige statsstøtteregler, der er fastsat for at imødegå ekstraordinære omstændigheder

| e) | investeringer i lufthavnsinfrastruktur, undtagen i regioner i den yderste periferi eller i eksisterende regionale lufthavne som defineret i artikel 2, nr. 153), i forordning (EU) nr. 651/2014, i følgende tilfælde:






  i) | i miljøbeskyttelsesforanstaltninger, eller |
| --- | --- | --- |

e)

investeringer i lufthavnsinfrastruktur, undtagen i regioner i den yderste periferi eller i eksisterende regionale lufthavne som defineret i artikel 2, nr. 153), i forordning (EU) nr. 651/2014, i følgende tilfælde:

i)

i miljøbeskyttelsesforanstaltninger, eller

| ii) | i systemer til sikkerheds- og lufttrafikstyring, der hidrører fra forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum |
| --- | --- |

ii)

i systemer til sikkerheds- og lufttrafikstyring, der hidrører fra forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum

| f) | investeringer i bortskaffelse af affald i deponeringsanlæg, undtagen:






  i) | for regionerne i den yderste periferi kun i behørigt begrundede tilfælde eller |
| --- | --- | --- |

f)

investeringer i bortskaffelse af affald i deponeringsanlæg, undtagen:

i)

for regionerne i den yderste periferi kun i behørigt begrundede tilfælde eller

| ii) | for investeringer i tiltag vedrørende afvikling, konvertering eller sikring af eksisterende deponeringsanlæg, forudsat at sådanne investeringer ikke øger deres kapacitet |
| --- | --- |

ii)

for investeringer i tiltag vedrørende afvikling, konvertering eller sikring af eksisterende deponeringsanlæg, forudsat at sådanne investeringer ikke øger deres kapacitet

| g) | investeringer, der udvider kapaciteten i anlæg til behandling af restaffald, undtagen for:






  i) | regionerne i den yderste periferi kun i behørigt begrundede tilfælde |
| --- | --- | --- |

g)

investeringer, der udvider kapaciteten i anlæg til behandling af restaffald, undtagen for:

i)

regionerne i den yderste periferi kun i behørigt begrundede tilfælde

| ii) | investeringer i teknologier til genvinding af materialer fra restaffald med henblik på den cirkulære økonomi |
| --- | --- |

ii)

investeringer i teknologier til genvinding af materialer fra restaffald med henblik på den cirkulære økonomi

| h) | investeringer i forbindelse med produktion, forarbejdning, transport, distribution, oplagring eller forbrænding af fossilt brændsel med undtagelse af:






  i) | udskiftning af varmeanlæg, der fyrer med fast fossilt brændsel, dvs. kul, tørv, brunkul og olieskifer med gasfyrede varmeanlæg med henblik på:






  — | opgradering af fjernvarme- og fjernkølesystemer, så de får status af effektiv fjernvarme og fjernkøling som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- | --- | --- |

h)

investeringer i forbindelse med produktion, forarbejdning, transport, distribution, oplagring eller forbrænding af fossilt brændsel med undtagelse af:

i)

udskiftning af varmeanlæg, der fyrer med fast fossilt brændsel, dvs. kul, tørv, brunkul og olieskifer med gasfyrede varmeanlæg med henblik på:

—

opgradering af fjernvarme- og fjernkølesystemer, så de får status af effektiv fjernvarme og fjernkøling som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU

| — | opgradering af kombinerede kraftvarmeværker, så de får status af »højeffektiv kraftvarmeproduktion« som defineret i artikel 2, nr. 34), i direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- |

—

opgradering af kombinerede kraftvarmeværker, så de får status af »højeffektiv kraftvarmeproduktion« som defineret i artikel 2, nr. 34), i direktiv 2012/27/EU

| — | investeringer i naturgasfyrede kedler og varmesystemer i boliger og bygninger, der erstatter kul-, tørv-, brunkuls- eller olieskiferbaserede anlæg |
| --- | --- |

—

investeringer i naturgasfyrede kedler og varmesystemer i boliger og bygninger, der erstatter kul-, tørv-, brunkuls- eller olieskiferbaserede anlæg

| ii) | investeringer i udvidelse og nye anvendelser, konvertering eller opgradering af gastransmissions- og distributionsnet, forudsat at sådanne investeringer gør nettene klar til at tilføje vedvarende gasser og lavemissionsgasser såsom hydrogen, biometan og syntesegas til systemet og gør det muligt at erstatte anlæg til fast fossilt brændsel |
| --- | --- |

ii)

investeringer i udvidelse og nye anvendelser, konvertering eller opgradering af gastransmissions- og distributionsnet, forudsat at sådanne investeringer gør nettene klar til at tilføje vedvarende gasser og lavemissionsgasser såsom hydrogen, biometan og syntesegas til systemet og gør det muligt at erstatte anlæg til fast fossilt brændsel

| iii) | investeringer i:






  — | renere køretøjer som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF (22) til offentlige formål, og |
| --- | --- | --- |

iii)

investeringer i:

—

renere køretøjer som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF (22) til offentlige formål, og

| — | køretøjer, luftfartøjer og skibe, der er udformet og konstrueret eller tilpasset til brug for civilbeskyttelse og brandvæsen. |
| --- | --- |

—

køretøjer, luftfartøjer og skibe, der er udformet og konstrueret eller tilpasset til brug for civilbeskyttelse og brandvæsen.

2.   Unionens samlede støtte til EU-investeringer i henhold til stk. 1, litra h), nr. i) og ii), må ikke overstige følgende grænser for de samlede programbevillinger fra EFRU og Samhørighedsfonden i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst for den relevante medlemsstat:

| a) | For medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst (BNI) pr. indbygger er under 60 % af EU's gennemsnitlige BNI pr. indbygger, eller for medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er under 90 % af EU's gennemsnitlige BNI pr. indbygger, og som har en andel af fast fossilt brændsel i det indenlandske bruttoenergiforbrug på 25 % eller derover, er grænsen 1,55 %. |
| --- | --- |

a)

For medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst (BNI) pr. indbygger er under 60 % af EU's gennemsnitlige BNI pr. indbygger, eller for medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er under 90 % af EU's gennemsnitlige BNI pr. indbygger, og som har en andel af fast fossilt brændsel i det indenlandske bruttoenergiforbrug på 25 % eller derover, er grænsen 1,55 %.

| b) | For andre medlemsstater end dem i litra a), hvis BNI pr. indbygger er under 90 % af EU's gennemsnitlige BNI pr. indbygger, er grænsen 1 %. |
| --- | --- |

b)

For andre medlemsstater end dem i litra a), hvis BNI pr. indbygger er under 90 % af EU's gennemsnitlige BNI pr. indbygger, er grænsen 1 %.

| c) | For medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er lig med eller over 90 % af den gennemsnitlige BNI pr. indbygger i EU, er grænsen 0,2 %. |
| --- | --- |

c)

For medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er lig med eller over 90 % af den gennemsnitlige BNI pr. indbygger i EU, er grænsen 0,2 %.

3.   Med henblik på denne artikel måles bruttonationalindkomst pr. indbygger i en given medlemsstat i købekraftstandarder og beregnes ud fra EU-tal for perioden fra 2015 til 2017 og udtrykkes i procent af nationalindkomsten pr. indbygger i købekraftstandarder i de 27 medlemsstater i samme referenceperiode.

I denne artikel forstås ved andel af fast fossilt brændsel i energiforbruget andelen af kul, brunkul, tørv og olieskifer målt i 2018.

4.   Operationer med støtte fra EFRU og Samhørighedsfonden i henhold til stk. 1, litra h), nr. i) og ii), udvælges af forvaltningsmyndigheden senest den 31. december 2025. Sådanne operationer må ikke opdeles i faser, der omfatter den næste programmeringsperiode.

5.   Samhørighedsfonden må ikke yde ikke støtte til investeringer i boliger, medmindre det sker i forbindelse med fremme af energieffektivitet eller brug af vedvarende energi.

6.   Oversøiske lande og territorier er ikke berettigede til støtte fra EFRU eller Samhørighedsfonden, men kan deltage i Interregprogrammer på de betingelser, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (23) (14).

Artikel 8

Indikatorer

1.   Der anvendes fælles output- og resultatindikatorer, jf. bilag I, for så vidt angår EFRU og Samhørighedsfonden, og, hvor det er relevant, programspecifikke output- og resultatindikatorer i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, andet afsnit, litra a), artikel 22, stk. 3, litra d), nr. ii), og artikel 42, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2021/... (15).

2.   For outputindikatorer sættes referencescenarierne til nul. De fastsatte delmål for 2024 og mål for 2029 er kumulative.

3.   I overensstemmelse med rapporteringskravet i henhold til artikel 41, stk. 3, litra h) i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (24) (»finansforordningen«) forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet præstationsoplysninger i overensstemmelse med bilag II.

4.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 16 for at ændre bilag II med henblik på at foretage de relevante tilpasninger af de præstationsoplysninger, der skal forelægges Europa-Parlamentet og Rådet.

5.   Kommissionen vurderer, hvordan der tages hensyn til den strategiske betydning af de investeringer, der medfinansieres af EFRU og Samhørighedsfonden, i forbindelse med gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport.

KAPITEL II

SPECIFIKKE BESTEMMELSER OM BEHANDLING AF SÆRLIGE TERRITORIALE KARAKTERISTIKA OG INTERREGIONALE INNOVATIONSINVESTERINGER

SPECIFIKKE BESTEMMELSER OM BEHANDLING AF SÆRLIGE TERRITORIALE KARAKTERISTIKA OG INTERREGIONALE INNOVATIONSINVESTERINGER

Artikel 9

Integreret territorial udvikling

1.   EFRU kan støtte integreret territorial udvikling i programmer i henhold til begge de mål, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i forordning(EU) 2021/... (15), i overensstemmelse med afsnit III, kapitel II, i nævnte forordning.

2.   Medlemsstaterne gennemfører udelukkende integreret territorial udvikling, der er støttet af EFRU, i de former, der er omhandlet i artikel 28 i forordning (EU) 2021/... (15).

Artikel 10

Støtte til ugunstigt stillede områder

I overensstemmelse med artikel 174 i TEUF skal EFRU lægge særlig vægt på at håndtere udfordringerne i ugunstigt stillede regioner og områder, navnlig landdistrikter og områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art. Medlemsstaterne fastlægger efter behov en integreret tilgang til håndtering af demografiske udfordringer eller specifikke behov i sådanne regioner og områder i deres partnerskabsaftaler i overensstemmelse med artikel 11, første afsnit, litra i), i forordning (EU) 2021/... (16). En sådan integreret tilgang kan omfatte en forpligtelse til øremærket finansiering til dette formål.

Artikel 11

Bæredygtig byudvikling

1.   For at håndtere økonomiske, miljømæssige, klimamæssige, demografiske og sociale udfordringer støtter EFRU integreret territorial udvikling baseret på territoriale eller lokaludviklingsstrategier styret af lokalsamfundet i henhold til henholdsvis artikel 29 eller 32 i forordning (EU) 2021/... (16), der fokuserer på byområder, herunder funktionelle byområder (»bæredygtig byudvikling«) inden for programmer i henhold til begge de mål, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i nævnte forordning.

Der skal lægges særlig vægt på at håndtere miljø- og klimaudfordringer, navnlig omstillingen til en klimaneutral økonomi senest i 2050, på at udnytte de digitale teknologiers potentiale til innovationsformål og på at støtte udviklingen af funktionelle byområder. I denne forbindelse skal midler til bæredygtig byudvikling, der er programmeret i henhold til prioriteter svarende til politikmålsætning 1 og 2, medregnes i kravene om tematisk koncentration i artikel 4.

2.   Mindst 8 % af EFRU-midlerne på nationalt plan i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst, bortset fra til teknisk bistand, tildeles bæredygtig byudvikling i en eller flere af de former, der er omhandlet i artikel 28 i forordning (EU) 2021/... (16).

De relevante territoriale myndigheder eller organer udvælger eller inddrages i udvælgelsen af operationer i overensstemmelse med artikel 29, stk. 3, og artikel 32, stk. 3, litra d), i forordning (EU) 2021/... (16).

I de pågældende programmer fastsættes de planlagte beløb til dette formål i henhold til artikel 22, stk. 3, litra d), nr. viii), i forordning (EU) 2021/... (16).

3.   Den procentdel, der tildeles bæredygtig byudvikling i henhold til denne artikels stk. 2, overholdes i hele programmeringsperioden, hvis EFRU-tildelinger overføres mellem et programs prioriteter eller mellem programmer, herunder ved midtvejsgennemgangen i overensstemmelse med artikel 18 i forordning (EU) 2021/... (16).

4.   Hvis EFRU-tildelingen nedsættes efter en frigørelse i henhold til artikel 105 i forordning (EU) 2021/... (16) eller som følge af finansielle korrektioner fra Kommissionens side i henhold til artikel 104 i nævnte forordning, revurderes overholdelse af nærværende artikels stk. 2 ikke.

Artikel 12

Det europæiske initiativ for byområder

1.   EFRU støtter det europæiske initiativ for byområder, som gennemføres af Kommissionen ved direkte og indirekte forvaltning.

Dette initiativ omfatter alle byområder, herunder funktionelle byområder, og støtter dagsordenen for byerne i EU, herunder støtte til lokale myndigheders deltagelse i de tematiske partnerskaber udviklet i medfør af dagsordenen for byerne i EU.

2.   Det europæiske initiativ for byområder består vedrørende bæredygtig byudvikling af følgende to områder:

| a) | støtte til innovative tiltag |
| --- | --- |

a)

støtte til innovative tiltag

| b) | støtte til kapacitets- og vidensopbygning, territoriale konsekvensanalyser, politikudvikling og kommunikation. |
| --- | --- |

b)

støtte til kapacitets- og vidensopbygning, territoriale konsekvensanalyser, politikudvikling og kommunikation.

Det europæiske initiativ for byområder kan også efter anmodning fra en eller flere medlemsstater støtte mellemstatsligt samarbejde om byanliggender. Der bør lægges særlig vægt på samarbejde rettet mod kapacitetsopbygning på lokalt plan med henblik på at nå FN's verdensmål for bæredygtig udvikling.

Kommissionen forelægger hvert andet år Europa-Parlamentet og Rådet en årlig rapport om udviklingen i forbindelse med det europæiske initiativ for byområder.

3.   Forvaltningsmodellen for det europæiske initiativ for byområder skal inddrage medlemsstater, regionale og lokale myndigheder og byer og sikre passende koordinering og komplementaritet med det særlige program i henhold til artikel 3, stk. 3, litra b), i forordning (EU) 2021/... (17), der omhandler bæredygtig byudvikling.

Artikel 13

Interregionale innovationsinvesteringer

1.   EFRU støtter instrumentet til interregionale innovationsinvesteringer.

2.   Instrumentet til interregionale innovationsinvesteringer støtter kommercialisering og opskalering af interregionale innovationsprojekter med potentiale til at fremme udvikling af europæiske værdikæder.

3.   Instrumentet til interregionale innovationsinvesteringer består af følgende to områder, der ligeligt støtter:

| a) | finansiel bistand og rådgivningsbistand til investeringer i interregionale innovationsprojekter inden for fælles intelligente specialiseringsområder |
| --- | --- |

a)

finansiel bistand og rådgivningsbistand til investeringer i interregionale innovationsprojekter inden for fælles intelligente specialiseringsområder

| b) | finansiel bistand og rådgivningsbistand samt kapacitetsopbygning til udvikling af værdikæder i mindre udviklede regioner. |
| --- | --- |

b)

finansiel bistand og rådgivningsbistand samt kapacitetsopbygning til udvikling af værdikæder i mindre udviklede regioner.

4.   Op til 2 % af midlerne kan afsættes til lærings- og evalueringsaktiviteter med henblik på at udnytte og formidle resultaterne af de projekter, der støttes under de to områder.

5.   Kommissionen gennemfører disse investeringer ved direkte eller indirekte forvaltning.

6.   Kommissionen bistås i sit arbejde af en ekspertgruppe.

Ekspertgruppen sammensættes af repræsentanter fra medlemsstaterne, regionale myndigheder og byer samt repræsentanter fra erhvervs-, forsknings- og civilsamfundsorganisationer. Ekspertgruppens sammensætning sigter mod at sikre en ligelig kønsfordeling.

Ekspertgruppen støtter Kommissionen i at fastlægge et langsigtet arbejdsprogram og i at udarbejde indkaldelser af forslag.

7.   Ved gennemførelsen af dette instrument sikrer Kommissionen koordinering og synergi med andre EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter og navnlig med området »Interreg C« som defineret i artikel 3, nr. 3), i forordning (EU) 2021/... (17).

8.   Instrumentet til interregionale innovationsinvesteringer omfatter hele Unionens område.

Tredjelande kan deltage i dette instrument i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 16 og 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... (25) (18) (»Horisont Europa-forordningen«).

Artikel 14

Regionerne i den yderste periferi

1.   Artikel 4 finder ikke anvendelse på den specifikke supplerende tildeling til regionerne i den yderste periferi. Denne specifikke supplerende tildeling til regionerne i den yderste periferi anvendes til at udligne ekstraomkostningerne i disse regioner som følge af en eller flere af de vedvarende ulemper for deres udvikling, der er omhandlet i artikel 349 i TEUF.

2.   Den tildeling, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, støtter:

| a) | aktiviteter inden for anvendelsesområdet i denne forordnings artikel 5 |
| --- | --- |

a)

aktiviteter inden for anvendelsesområdet i denne forordnings artikel 5

| b) | uanset denne forordnings artikel 5 foranstaltninger til dækning af driftsomkostninger med henblik på at udligne ekstraomkostningerne i regionerne i den yderste periferi som følge af en eller flere af de vedvarende ulemper for deres udvikling, der er omhandlet i artikel 349 i TEUF. |
| --- | --- |

b)

uanset denne forordnings artikel 5 foranstaltninger til dækning af driftsomkostninger med henblik på at udligne ekstraomkostningerne i regionerne i den yderste periferi som følge af en eller flere af de vedvarende ulemper for deres udvikling, der er omhandlet i artikel 349 i TEUF.

Den tildeling, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, kan også støtte udgifter til dækning af kompensation for tilvejebringelse af offentlige serviceforpligtelser og -kontrakter i regionerne i den yderste periferi.

3.   Den tildeling, der er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, må ikke støtte:

| a) | operationer, der omfatter produkter, som er opført på listen i bilag I til TEUF |
| --- | --- |

a)

operationer, der omfatter produkter, som er opført på listen i bilag I til TEUF

| b) | støtte til persontransport med hjemmel i artikel 107, stk. 2, litra a), i TEUF |
| --- | --- |

b)

støtte til persontransport med hjemmel i artikel 107, stk. 2, litra a), i TEUF

| c) | afgiftsfritagelser og fritagelse for sociale bidrag |
| --- | --- |

c)

afgiftsfritagelser og fritagelse for sociale bidrag

| d) | offentlige serviceforpligtelser, der ikke påhviler virksomheder, og hvor staten optræder som udøver af offentlig myndighed. |
| --- | --- |

d)

offentlige serviceforpligtelser, der ikke påhviler virksomheder, og hvor staten optræder som udøver af offentlig myndighed.

4.   Uanset artikel 5, stk. 1, litra c), kan EFRU støtte produktive investeringer i virksomheder i regionerne i den yderste periferi, uanset disse virksomheders størrelse.

KAPITEL III

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 15

Overgangsbestemmelser

Forordning (EU) nr. 1300/2013 og (EU) nr. 1301/2013 eller enhver retsakt, der er vedtaget i henhold hertil, finder fortsat anvendelse på programmer og operationer med støtte fra EFRU eller Samhørighedsfonden i løbet af programmeringsperioden 2014-2020.

Artikel 16

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 8, stk. 4, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden].

3.   Den i artikel 8, stk. 4, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4.   Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5.   Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.   En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 8, stk. 4, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 17

Revision

Europa-Parlamentet og Rådet tager senest den 31. december 2027 denne forordning op til revision i overensstemmelse med artikel 177 i TEUF.

Artikel 18

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 90.

1

(2)  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 115.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 27.3.2019 (EUT C 108 af 26.3.2021, s. 638) og Rådets førstebehandlingsholdning af 27.5.2021. Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) .../... om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for grænseforvaltning og visumpolitik (EUT ... af ..., s. ...).

5

(1)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196 (COD)].

1

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 og (EF) nr. 715/2009, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF, 98/70/EF, 2009/31/EF, 2009/73/EF, 2010/31/EU, 2012/27/EU og 2013/30/EU, Rådets direktiv 2009/119/EF og (EU) 2015/652 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

7

(2)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

2

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/844 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne og direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 75).

9

(3)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

3

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/522 af 24. marts 2021 om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed (»EU4Health-programmet«) for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (EUT L 107 af 26.3.2021, s. 1).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1313/2013/EU af 17. december 2013 om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 924).

11

(4)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

4

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1082/2006 af 5. juli 2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS) (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19).

12

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... af ... om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1296/2013 (EUT L ... af ..., s. ...).

13

(5)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6980/21 [2018/0206(COD)]

5

(14)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

14

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

16

(17)  Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1).

17

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

18

(19)  Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003 af 26. maj 2003 om indførelse af en fælles nomenklatur for regionale enheder (NUTS) (EUT L 154 af 21.6.2003, s. 1).

20

(6)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

6

(7)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

7

(8)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

8

(9)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

9

(10)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

10

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1).

21

(11)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6980/21 [2018/0206(COD)].

11

(12)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

12

(13)  Nnummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

13

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/33/EF af 23. april 2009 om fremme af renere og mere energieffektive køretøjer til vejtransport (EUT L 120 af 15.5.2009, s. 5).

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... af ... om særlige bestemmelser for målet om europæisk territorialt samarbejde (Interreg), der støttes af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og de eksterne finansieringsinstrumenter (EUT L ... af ..., s. ...).

23

(14)  Nummeret på forordningen i dokument ST 5488/21 [2018/0199 (COD)].

14

(15)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

15

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

24

(16)  Nummeret på forordningen i dokument ST 6674/21 [2018/0196(COD)].

16

(17)  Nummeret på forordningen i dokument ST 5488/21 [2018/0199(COD)].

17

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... af ... om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — og om reglerne for deltagelse og formidling og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1290/2013 og (EU) nr. 1291/2013 (EUT ...).

25

(18)  Nummeret på forordningen i dokument ST 7064/20 [2018/0224(COD)].

18

---

BILAG I

FÆLLES OUTPUT- OG RESULTATINDIKATORER FOR EFRU OG SAMHØRIGHEDSFONDEN — ARTIKEL 8, STK. 1 (1)

Tabel 1

Fælles output- og resultatindikatorer for EFRU (investeringer i beskæftigelse og vækst og Interreg) og Samhørighedsfonden
   (**)

| Politikmålsætning | Specifik målsætning | Output | Resultater |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa ved at fremme innovativ og intelligent økonomisk omstilling og regional IKT-konnektivitet (politikmålsætning 1) |

Politikmålsætning

Specifik målsætning

Output

Resultater

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa ved at fremme innovativ og intelligent økonomisk omstilling og regional IKT-konnektivitet (politikmålsætning 1)

| i) | Udvikling og styrkelse af forsknings- og innovationskapaciteten og udbredelsen af avancerede teknologier |
| --- | --- |

i)

Udvikling og styrkelse af forsknings- og innovationskapaciteten og udbredelsen af avancerede teknologier

RCO (2) 01 — Virksomheder, der har modtaget støtte (herunder mikrovirksomheder og små, mellemstore og store virksomheder)* (3)

RCO 02 — Virksomheder, der har modtaget støtte i form af tilskud*

RCR (4) 01 — Skabte job i enheder, der har modtaget støtte*

RCR 102 — Skabte forskningsjob i enheder, der har modtaget støtte*

RCO 03 — Virksomheder, der har modtaget støtte i form af finansielle instrumenter*

RCO 04 — Virksomheder, der har modtaget ikkefinansiel støtte*

RCO 05 — Nye virksomheder, der har modtaget støtte*

RCO 06 — Forskere, som arbejder i forskningsfaciliteter, der har modtaget støtte

RCO 07 — Forskningsorganisationer, der deltager i fælles forskningsprojekter

RCR 02 — Private investeringer, som svarer til offentlig støtte (herunder tilskud og finansielle instrumenter)* (3)

RCR 03 — Små og mellemstore virksomheder (SMV'er), der indfører produkt- eller procesinnovation*

RCR 04 — SMV'er, der indfører markedsførings- eller organisationsinnovation*

RCO 08 — Nominel værdi af forsknings- og innovationsudstyr

RCO 10 — Virksomheder, der samarbejder med Forskningsorganisationer

RCO 96 — Interregionale investeringer med henblik på innovation i EU-projekter*

RCR 05 — SMV'er, der innoverer internt*

RCR 06 — Patentansøgninger, der er indgivet*

RCR 07 — Varemærke- og designansøgninger*

RCR 08 — Publikationer fra støttede projekter

| ii) | Udnyttelse af fordelene ved digitalisering for borgere, virksomheder, forskningsorganisationer og offentlige myndigheder |
| --- | --- |

ii)

Udnyttelse af fordelene ved digitalisering for borgere, virksomheder, forskningsorganisationer og offentlige myndigheder

RCO 13 — Værdi af digitale tjenester, produkter og processer, der er udviklet til virksomheder*

RCO 14 — Offentlige institutioner, der har modtaget støtte til at udvikle digitale tjenester, produkter og processer*

RCR 11 — Brugere af nye og opgraderede offentlige digitale tjenester, produkter og processer*

RCR 12 — Brugere af nye og opgraderede digitale tjenester, produkter og processer udviklet af virksomheder*

RCR 13 — Virksomheder, der opnår høj digital intensitet*

| iii) | Fremme af bæredygtig vækst og konkurrenceevne samt jobskabelse i SMV'er, herunder ved produktive investeringer |
| --- | --- |

iii)

Fremme af bæredygtig vækst og konkurrenceevne samt jobskabelse i SMV'er, herunder ved produktive investeringer

RCO 15 — Etableret inkubationskapacitet*

RCO 103 — Højvækstvirksomheder, der har modtaget støtte*

RCR 17 — Nye virksomheder, der har overlevet på markedet*

RCR 18 — SMV'er, der anvender inkubationstjenester, efter at inkubatoren er etableret*

RCR 19 — Virksomheder med større omsætning*

RCR 25 — SMV'er med højere merværdi pr. ansat*

| iv) | Udvikling af færdigheder med henblik på intelligent specialisering, industriel omstilling og entreprenørskab |
| --- | --- |

iv)

Udvikling af færdigheder med henblik på intelligent specialisering, industriel omstilling og entreprenørskab

RCO 16 — Institutionelle interessenters deltagelse i en proces, hvor potentialet for iværksættere udforskes

RCO 101 — SMV'er, der investerer i færdigheder med henblik på intelligent specialisering, industriel omstilling og entreprenørskab

RCR 97 — Lærepladser, der har modtaget støtte i SMV'er

RCR 98 — SMV-personale, der har afsluttet en uddannelse i færdigheder med henblik på intelligent specialisering, industriel omstilling og entreprenørskab (efter type af færdighed: teknisk, ledelsesmæssig, entreprenørskab, grøn, anden) (3) *

| v) | Fremme af digital konnektivitet |
| --- | --- |

v)

Fremme af digital konnektivitet

RCO 41 — Yderligere boliger med adgang til bredbånd med meget høj kapacitet

RCO 42 — Yderligere virksomheder med adgang til bredbånd med meget høj kapacitet

RCR 53 — Boliger med bredbåndsabonnement til net med meget høj kapacitet

RCR 54 — Virksomheder med bredbåndsabonnement til net med meget høj kapacitet

| 2. | En grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer (politikmålsætning 2) |
| --- | --- |

2.

En grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer (politikmålsætning 2)

| i) | Fremme af energieffektivitet og nedbringelse af drivhusgasemissioner |
| --- | --- |

i)

Fremme af energieffektivitet og nedbringelse af drivhusgasemissioner

RCO 18 — Boliger med forbedret energimæssig ydeevne

RCO 19 — Offentlige bygninger med forbedret energimæssig ydeevne

RCO 20 — Nyetablerede eller forbedrede fjernvarme- og fjernkøleledninger

RCO 104 — Antal højeffektive kraftvarmeproduktionsenheder

RCO123 — Boliger med naturgasfyrede kedler og varmesystemer, der erstatter anlæg til fast fossilt brændsel

RCR 26 – Årligt primært energiforbrug (heraf boliger, offentlige bygninger, virksomheder, andet) (3)

RCR 29 — Skønnede drivhusgasemissioner*

RCR 105 — Skønnede drivhusgasemissioner fra kedler og varmesystemer, der er konverteret fra fast fossilt brændsel til gas

| ii) | Fremme af vedvarende energi i overensstemmelse med direktiv (EU) 2018/2001, herunder bæredygtighedskriterierne heri |
| --- | --- |

ii)

Fremme af vedvarende energi i overensstemmelse med direktiv (EU) 2018/2001, herunder bæredygtighedskriterierne heri

RCO 22 — Yderligere produktionskapacitet til vedvarende energi (herunder elektricitet og varme) (3) *

RCO 97 — Energifællesskaber inden for vedvarende energi, der har modtaget støtte*

RCR 31 — Samlet produceret vedvarende energi (herunder elektricitet og varme) (3) *

RCR 32 — Yderligere driftskapacitet, der er installeret med henblik på vedvarende energi*

| iii) | Udvikling af intelligente energisystemer, -net og -lagring uden for det transeuropæiske energinet (TEN-E) |
| --- | --- |

iii)

Udvikling af intelligente energisystemer, -net og -lagring uden for det transeuropæiske energinet (TEN-E)

RCO 23 — Digitale styringssystemer til intelligente energisystemer

RCO 105 — Løsninger til lagring af elektricitet

RCO124 — Nyetablerede eller forbedrede gastransmissions- og distributionsnetledninger

RCR 33 — Brugere, der er tilsluttet intelligente energisystemer

RCR 34 — Udrulning af projekter for intelligente energisystemer

| iv) | Fremme af tilpasning til klimaforandringer, forebyggelse af katastroferisici og modstandsdygtighed under hensyntagen til økosystembaserede tilgange |
| --- | --- |

iv)

Fremme af tilpasning til klimaforandringer, forebyggelse af katastroferisici og modstandsdygtighed under hensyntagen til økosystembaserede tilgange

RCO 24 — Investeringer i nye eller opgraderede systemer for katastrofeovervågning, beredskab, -varsling og -reaktion i forbindelse med naturkatastrofer*

RCO 122 — Investeringer i nye eller opgraderede systemer for katastrofeovervågning, -beredskab, -varsling og -reaktion i forbindelse med ikkeklimarelaterede naturrisici og risici i forbindelse med menneskelige aktiviteter

RCO 25 — Nyopført eller konsolideret sikring af kystzoner, flodbredder og søbredder

RCO 106 — Nyopført eller konsolideret sikring mod jordskred

RCO 26 — Etablering eller opgradering af grøn infrastruktur med henblik på tilpasning til klimaforandringer*

RCO 27 — Nationale og subnationale strategier for tilpasning til klimaforandringer*

RCR 35 — Befolkningsandel omfattet af foranstaltninger til beskyttelse mod oversvømmelse

RCR 36 — Befolkningsandel omfattet af foranstaltninger til beskyttelse mod naturbrande

RCR 37 — Befolkningsandel omfattet af foranstaltninger til beskyttelse mod klimarelaterede naturkatastrofer (bortset fra oversvømmelser eller naturbrande)

RCR 96 — Befolkningsandel omfattet af foranstaltninger til beskyttelse mod ikkeklimarelaterede naturrisici og risici i forbindelse med menneskelige aktiviteter*

RCO 28 — Område omfattet af foranstaltninger til beskyttelse mod naturbrande

RCO 121 — Område omfattet af foranstaltninger til beskyttelse mod klimarelaterede naturkatastrofer (bortset fra oversvømmelser og naturbrande)

| v) | Fremme af adgang til vand og bæredygtig vandforvaltning |
| --- | --- |

v)

Fremme af adgang til vand og bæredygtig vandforvaltning

RCO 30 — Længde af nye eller opgraderede rør til den offentlige vandforsynings distributionssystemer

RCO 31 — Længde af nye eller opgraderede rør til det offentlige spildevandsopsamlingsnet

RCO 32 — Ny eller opgraderet kapacitet til rensning af spildevand

RCR 41 — Befolkningsandel, der er tilsluttet forbedret offentlig vandforsyning

RCR 42 — Befolkningsandel, der er tilsluttet mindst sekundær offentlig spildevandsrensning

RCR 43 — Vandtab i den offentlige vandforsynings distributionssystemer

| vi) | Fremme af overgangen til en cirkulær og ressourceeffektiv økonomi |
| --- | --- |

vi)

Fremme af overgangen til en cirkulær og ressourceeffektiv økonomi

RCO 34 — Yderligere kapacitet til genanvendelse af affald

RCO 107 — Investeringer i faciliteter til særskilt affaldsindsamling

RCO 119 — Affald forberedt til genbrug

RCR 103 — Særskilt indsamlet affald

RCR 47 — Genanvendt affald

RCR 48 — Affald brugt som råvarer

| vii) | Fremme af naturbeskyttelse og -bevarelse, biodiversitet og grøn infrastruktur, herunder i byområder, og mindskelse af alle former for forurening |
| --- | --- |

vii)

Fremme af naturbeskyttelse og -bevarelse, biodiversitet og grøn infrastruktur, herunder i byområder, og mindskelse af alle former for forurening

RCO 36 — Grøn infrastruktur, der modtager støtte til andre formål end tilpasning til klimaforandringer

RCO 37 — Areal af Natura 2000-områder, der er omfattet af foranstaltninger til beskyttelse og genopretning

RCO 38 — Areal af rehabiliterede landområder, der har modtaget støtte

RCO 39 — Areal, der er dækket af installerede systemer for overvågning af luftforurening

RCR 50 — Befolkningsandel omfattet af foranstaltninger vedrørende luftkvalitet*

RCR 95 — Befolkningsandel med adgang til ny eller forbedret grøn infrastruktur*

RCR 52 — Rehabiliterede landområder anvendt til grønne områder, socialt boligbyggeri eller økonomiske eller andre formål

| viii) | Fremme af bæredygtig multimodal mobilitet i byer som led i overgangen til en kulstofneutral økonomi |
| --- | --- |

viii)

Fremme af bæredygtig multimodal mobilitet i byer som led i overgangen til en kulstofneutral økonomi

RCO 55 — Længde af nye sporvogns- og metrolinjer

RCO 56 — Længde af ombyggede eller moderniserede sporvogns- og metrolinjer

RCO 57 — Kapacitet af miljøvenligt rullende materiel til kollektiv offentlig transport*

RCO 58 — Særlig cykelinfrastruktur, der har modtaget støtte*

RCO 59 — Infrastruktur til alternative brændstoffer (tankstationer/ladestandere)*

RCO 60 — Større og mindre byer med nye eller moderniserede digitaliserede bytransportsystemer

RCR 62 – Årligt antal brugere af ny eller moderniseret offentlig transport

RCR 63 – Årligt antal brugere af nye eller moderniserede sporvogns- og metrolinjer

RCR 64 – Årligt antal brugere af særlig cykelinfrastruktur

| 3. | Et tættere sammenknyttet Europa ved at øge mobiliteten (politikmålsætning 3) |
| --- | --- |

3.

Et tættere sammenknyttet Europa ved at øge mobiliteten (politikmålsætning 3)

| i) | Udvikling af et, klimarobust, intelligent, sikkert og intermodalt TEN-T |
| --- | --- |

i)

Udvikling af et, klimarobust, intelligent, sikkert og intermodalt TEN-T

RCO 43 — Længde af nye eller opgraderede veje — TEN-T (5)

RCO 45 — Længde af ombyggede eller moderniserede veje — TEN-T

RCO 108 — Længde af veje med nye eller moderniserede trafikstyringssystemer — TEN-T

RCO 47 — Længde af nye eller opgraderede jernbaner — TEN-T

RCO 49 — Længde af ombyggede eller moderniserede jernbaner — TEN-T

RCO 51 — Længde af nye, opgraderede eller moderniserede indre vandveje — TEN-T

RCO 109 — Længde af jernbaner i drift, der er udstyret med European Rail Traffic Management System — TEN-T

RCR 55 – Årligt antal brugere af nybyggede, ombyggede, opgraderede eller moderniserede veje

RCR 56 — Tidsbesparelser som følge af forbedret vejinfrastruktur

RCR 101 — Tidsbesparelser som følge af forbedret jernbaneinfrastruktur

RCR 58 – Årligt antal brugere af nybyggede, opgraderede, ombyggede eller moderniserede jernbaner

RCR 59 — Godstransport med jernbane

RCR 60 — Godstransport ad indre vandveje

| ii) | Udvikling og forbedring af bæredygtig, klimarobust, intelligent og intermodal mobilitet på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder forbedret adgang til TEN-T og mobilitet på tværs af grænserne |
| --- | --- |

ii)

Udvikling og forbedring af bæredygtig, klimarobust, intelligent og intermodal mobilitet på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder forbedret adgang til TEN-T og mobilitet på tværs af grænserne

RCO 44 — Længde af nye eller opgraderede veje — indgår ikke i TEN-T

RCO 46 — Længde af ombyggede eller moderniserede veje — indgår ikke i TEN-T

RCO 110 — Længde af veje med nye eller moderniserede trafikstyringssystemer — indgår ikke i TEN-T

RCO 48 — Længde af nye eller opgraderede jernbaner — indgår ikke i TEN-T

RCO 50 — Længde af ombyggede eller moderniserede jernbaner — indgår ikke i TEN-T

RCO 111 — Længde af jernbaner i drift, der er udstyret med European Rail Traffic Management System — indgår ikke i TEN-T

RCO 52 — Længde af nye, opgraderede eller moderniserede indre vandveje — indgår ikke i TEN-T

RCO 53 — Nye eller moderniserede jernbanestationer og trinbrætter*

RCO 54 — Nye eller moderniserede intermodale forbindelser*

| 4. | Et mere socialt og inklusivt Europa ved gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (politikmålsætning 4) |
| --- | --- |

4.

Et mere socialt og inklusivt Europa ved gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (politikmålsætning 4)

| i) | Forbedring af arbejdsmarkedernes effektivitet og inklusivitet og adgangen til beskæftigelse af høj kvalitet gennem udvikling af social infrastruktur og fremme af en social økonomi |
| --- | --- |

i)

Forbedring af arbejdsmarkedernes effektivitet og inklusivitet og adgangen til beskæftigelse af høj kvalitet gennem udvikling af social infrastruktur og fremme af en social økonomi

RCO 61 — Areal af nye eller moderniserede arbejdsformidlingsfaciliteter

RCR 65 – Årligt antal brugere af nye eller moderniserede arbejdsformidlingsfaciliteter

| ii) | Forbedring af lige adgang til inklusive kvalitetstjenester inden for uddannelse og livslang læring gennem udvikling af tilgængelig infrastruktur, herunder ved at fremme robusthed med henblik på fjern- og onlineuddannelse |
| --- | --- |

ii)

Forbedring af lige adgang til inklusive kvalitetstjenester inden for uddannelse og livslang læring gennem udvikling af tilgængelig infrastruktur, herunder ved at fremme robusthed med henblik på fjern- og onlineuddannelse

RCO 66 — Lokalekapacitet af nye eller moderniserede børnepasningsfaciliteter

RCO 67 — Lokalekapacitet af nye eller moderniserede uddannelsesfaciliteter

RCR 70 – Årligt antal brugere af nye eller moderniserede børnepasningsfaciliteter

RCR 71 – Årligt antal brugere af nye eller moderniserede uddannelsesfaciliteter

| iii) | Fremme af socioøkonomisk inklusion af marginaliserede befolkningsgrupper, lavindkomsthusstande og ugunstigt stillede grupper, herunder personer med særlige behov, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser |
| --- | --- |

iii)

Fremme af socioøkonomisk inklusion af marginaliserede befolkningsgrupper, lavindkomsthusstande og ugunstigt stillede grupper, herunder personer med særlige behov, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser

RCO 65 — Kapacitet af nyt eller moderniseret socialt boligbyggeri*

RCO113 — Befolkningsandel omfattet af projekter inden for rammerne af integrerede tiltag til socioøkonomisk inklusion af marginaliserede befolkningsgrupper, lavindkomsthusstande og ugunstigt stillede grupper*

RCR 67 – Årligt antal brugere af nyt eller moderniseret socialt boligbyggeri

| iv) | Fremme af socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser |
| --- | --- |

iv)

Fremme af socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser

RCO 63 — Kapacitet af nye eller moderniserede midlertidige modtagelsesfaciliteter

RCR 66 – Årligt antal brugere af nye eller moderniserede midlertidige modtagelsesfaciliteter

| v) | Sikring af lige adgang til sundhedspleje, fremme af sundhedssystemernes modstandsdygtighed, herunder primær sundhedspleje, og fremme af overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret og lokalsamfundsbaseret pleje |
| --- | --- |

v)

Sikring af lige adgang til sundhedspleje, fremme af sundhedssystemernes modstandsdygtighed, herunder primær sundhedspleje, og fremme af overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret og lokalsamfundsbaseret pleje

RCO 69 — Kapacitet af nye eller moderniserede sundhedsfaciliteter

RCO 70 — Kapacitet af nye eller moderniserede sociale faciliteter (bortset fra boliger)

RCR 72 – Årligt antal brugere af nye eller moderniserede e-sundhedsydelser

RCR 73 – Årligt antal brugere af nye eller moderniserede sundhedsfaciliteter

RCR 74 – Årligt antal brugere af nye eller moderniserede sociale faciliteter

| vi) | Styrkelse af kulturens og den bæredygtige turismes rolle i økonomisk udvikling, social inklusion og social innovation |
| --- | --- |

vi)

Styrkelse af kulturens og den bæredygtige turismes rolle i økonomisk udvikling, social inklusion og social innovation

RCO 77 — Antal kultur- og turiststeder, der har modtaget støtte*

RCR 77 — Besøgende på kultur- og turiststeder, der har modtaget støtte*

| 5. | Et Europa tættere på borgerne ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle typer territorier og lokale initiativer (politikmålsætning 5) |
| --- | --- |

5.

Et Europa tættere på borgerne ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle typer territorier og lokale initiativer (politikmålsætning 5)

| i) | Fremme af en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i byområder |
| --- | --- |

i)

Fremme af en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i byområder

RCO 74 — Befolkningsandel omfattet af projekter inden for rammerne af strategier for integreret territorial udvikling*

RCO 75 — Strategier for integreret territorial udvikling, der har modtaget støtte*

RCO 76 — Integrerede projekter for territorial udvikling

RCO 80 — Lokaludviklingsstrategier styret af lokalsamfundet, der har modtaget støtte*

RCO 112 — Interessenter, der er inddraget i udarbejdelse og gennemførelse af strategier for integreret territorial udvikling

RCO 114 — Anlagte eller rehabiliterede åbne områder i byområder*

| ii) | Fremme af en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig lokal udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i andre områder end byområder |
| --- | --- |

ii)

Fremme af en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig lokal udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i andre områder end byområder

Tabel 2

Supplerende fælles output- og resultatindikatorer for EFRU vedrørende Interreg

| Interregspecifikke indikatorer | RCO 81 — Deltagelse i fælles tiltag på tværs af grænserne
  RCO 115 — Offentlige begivenheder på tværs af grænserne, der er organiseret i fællesskab
  RCO 82 — Deltagelse i fælles tiltag til fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder, lige muligheder og social inklusion
  RCO 83 — Strategier og handlingsplaner, der er udarbejdet i fællesskab
  RCO 84 — Pilottiltag, der er udviklet i fællesskab og gennemføres i projekter
  RCO 116 — Løsninger, der er udviklet i fællesskab
  RCO 85 — Deltagelse i fælles uddannelsesprogrammer
  RCO 117 — Løsninger på konstaterede retlige eller administrative hindringer på tværs af grænserne
  RCO 86 — Undertegnede fælles administrative eller retlige aftaler
  RCO 87 — Organisationer, der samarbejder på tværs af grænserne
  RCO 118 — Organisationer, der samarbejder om flerniveaustyring af makroregionale strategier
  RCO 90 — Projekter for innovationsnetværk på tværs af grænserne
  RCO 120 — Projekter, der støtter samarbejde på tværs af grænserne for at udvikle forbindelser mellem by og land | RCR 79 — Fælles strategier og handlingsplaner, som organisationer har indført
  RCR 104 — Løsninger, som organisationer har indført eller opskaleret
  RCR 81 — Gennemførelse af fælles uddannelsesprogrammer
  RCR 82 — Retlige eller administrative hindringer på tværs af grænserne, der er afhjulpet eller løst
  RCR 83 — Personer, der er omfattet af undertegnede fælles administrative eller retlige aftaler
  RCR 84 — Organisationer, der samarbejder på tværs af grænserne efter projektafslutning
  RCR 85 — Deltagelse i fælles tiltag på tværs af grænserne efter projektafslutning |
| --- | --- | --- |

Interregspecifikke indikatorer

RCO 81 — Deltagelse i fælles tiltag på tværs af grænserne

RCO 115 — Offentlige begivenheder på tværs af grænserne, der er organiseret i fællesskab

RCO 82 — Deltagelse i fælles tiltag til fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder, lige muligheder og social inklusion

RCO 83 — Strategier og handlingsplaner, der er udarbejdet i fællesskab

RCO 84 — Pilottiltag, der er udviklet i fællesskab og gennemføres i projekter

RCO 116 — Løsninger, der er udviklet i fællesskab

RCO 85 — Deltagelse i fælles uddannelsesprogrammer

RCO 117 — Løsninger på konstaterede retlige eller administrative hindringer på tværs af grænserne

RCO 86 — Undertegnede fælles administrative eller retlige aftaler

RCO 87 — Organisationer, der samarbejder på tværs af grænserne

RCO 118 — Organisationer, der samarbejder om flerniveaustyring af makroregionale strategier

RCO 90 — Projekter for innovationsnetværk på tværs af grænserne

RCO 120 — Projekter, der støtter samarbejde på tværs af grænserne for at udvikle forbindelser mellem by og land

RCR 79 — Fælles strategier og handlingsplaner, som organisationer har indført

RCR 104 — Løsninger, som organisationer har indført eller opskaleret

RCR 81 — Gennemførelse af fælles uddannelsesprogrammer

RCR 82 — Retlige eller administrative hindringer på tværs af grænserne, der er afhjulpet eller løst

RCR 83 — Personer, der er omfattet af undertegnede fælles administrative eller retlige aftaler

RCR 84 — Organisationer, der samarbejder på tværs af grænserne efter projektafslutning

RCR 85 — Deltagelse i fælles tiltag på tværs af grænserne efter projektafslutning

---

(1)  Anvendes i forbindelse med investeringer i beskæftigelse og vækst og Interreg i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, andet afsnit, litra a), og artikel 41, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2021/... (forordningen om fælles bestemmelser), i forbindelse med investeringer i beskæftigelse og vækst i overensstemmelse med artikel 22, stk. 3, litra d), nr. ii), i forordning (EU) 2021/... (forordningen om fælles bestemmelser) og i forbindelse med Interreg i overensstemmelse med artikel 22, stk. 4, litra e), nr. ii), i forordning (EU) 2021/... (Interreg).

(**)  Af præsentationsmæssige årsager er fælles output- og resultatindikatorer grupperet efter, men ikke begrænset til, et specifikt mål inden for en politikmålsætning. Navnlig kan politikmålsætning 5 anvende relevante fælles indikatorer, der er anført for politikmålsætning 1-4. For at få et helhedsbillede af programmernes forventede og nuværende præstationer kan de fælles indikatorer, der er markeret med (*), desuden anvendes af specifikke målsætninger inden for enhver af politikmålsætningerne 1-4, hvis det er relevant.

(2)  RCO: fælles outputindikator for REGIO.

(3)  Fordeling ikke påkrævet i forbindelse med programmering, men kun i forbindelse med indberetning.

(4)  RCR: fælles resultatindikator for REGIO.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

---

BILAG II

CENTRALT SÆT AF PRÆSTATIONSINDIKATORER FOR EFRU OG SAMHØRIGHEDSFONDEN, JF. ARTIKEL 8, STK. 3, SOM KOMMISSIONEN SKAL ANVENDE I OVERENSSTEMMELSE MED RAPPORTERINGSKRAVET I HENHOLD TIL FINANSFORORDNINGENS ARTIKEL 41, STK. 3, LITRA H), Nr. III)

| Politikmålsætning | Specifik målsætning | Output | Resultater |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa ved at fremme innovativ og intelligent økonomisk omstilling og regional IKT-konnektivitet (politikmålsætning 1) |

Politikmålsætning

Specifik målsætning

Output

Resultater

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa ved at fremme innovativ og intelligent økonomisk omstilling og regional IKT-konnektivitet (politikmålsætning 1)

| i) | Udvikling og styrkelse af forsknings- og innovationskapaciteten og udbredelsen af avancerede teknologier |
| --- | --- |

i)

Udvikling og styrkelse af forsknings- og innovationskapaciteten og udbredelsen af avancerede teknologier

CCO (1) 01 — Virksomheder, der har modtaget støtte til at innovere

CCO 02 — Forskere, som arbejder i forskningsfaciliteter, der har modtaget støtte

CCR (2) 01 — Små og mellemstore virksomheder (3) (SMV'er), der indfører produkt-, proces- eller markedsføringsinnovation eller organisatorisk innovation

| ii) | Udnyttelse af fordelene ved digitalisering for borgere, virksomheder, forskningsorganisationer og offentlige myndigheder |
| --- | --- |

ii)

Udnyttelse af fordelene ved digitalisering for borgere, virksomheder, forskningsorganisationer og offentlige myndigheder

CCO 03 — Virksomheder og offentlige institutioner, der har modtaget støtte til at udvikle digitale produkter, tjenester og processer

CCR 02 – Årligt antal brugere af nye eller opgraderede digitale produkter, tjenester og processer

| iii) | Fremme af bæredygtig vækst og konkurrenceevne samt jobskabelse i SMV'er, herunder ved produktive investeringer |
| --- | --- |

iii)

Fremme af bæredygtig vækst og konkurrenceevne samt jobskabelse i SMV'er, herunder ved produktive investeringer

CCO 04 — SMV'er, der har modtaget støtte til at fremme vækst og konkurrenceevne

CCR 03 — Skabte job i virksomheder, der har modtaget støtte

| iv) | Udvikling af færdigheder med henblik på intelligent specialisering, industriel omstilling og entreprenørskab |
| --- | --- |

iv)

Udvikling af færdigheder med henblik på intelligent specialisering, industriel omstilling og entreprenørskab

CCO 05 — SMV'er, der investerer i færdigheder med henblik på intelligent specialisering, industriel omstilling og entreprenørskab

CCR 04 — SMV-personale, der har afsluttet en uddannelse i færdigheder med henblik på intelligent specialisering, industriel omstilling og entreprenørskab

| v) | Fremme af digital konnektivitet |
| --- | --- |

v)

Fremme af digital konnektivitet

CCO 13 — Yderligere boliger og virksomheder med adgang til bredbånd med meget høj kapacitet

CCR 12 — Yderligere boliger og virksomheder med bredbåndsabonnement til net med meget høj kapacitet

| 2. | En grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer (politikmålsætning 2) |
| --- | --- |

2.

En grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer (politikmålsætning 2)

| i) | Fremme af energieffektivitetsforanstaltninger og nedbringelse af drivhusgasemissioner |
| --- | --- |

i)

Fremme af energieffektivitetsforanstaltninger og nedbringelse af drivhusgasemissioner

CCO 06 — Investeringer i foranstaltninger til forbedring af energimæssig ydeevne

CCR 05 — Besparelser i årligt primært energiforbrug

| ii) | Fremme af vedvarende energi i overensstemmelse med direktiv (EU) 2018/2001, herunder bæredygtighedskriterierne heri |
| --- | --- |

ii)

Fremme af vedvarende energi i overensstemmelse med direktiv (EU) 2018/2001, herunder bæredygtighedskriterierne heri

CCO 07 — Yderligere produktionskapacitet til vedvarende energi

CCR 06 — Yderligere vedvarende energi, der er produceret

| iii) | Udvikling af intelligente energisystemer, -net og -lagring uden for det transeuropæiske energinet (TEN-E) |
| --- | --- |

iii)

Udvikling af intelligente energisystemer, -net og -lagring uden for det transeuropæiske energinet (TEN-E)

CCO 08 — Digitale styringssystemer for intelligente energisystemer

CCR 07 — Yderligere brugere, der er tilsluttet intelligente energisystemer

| iv) | Fremme af tilpasning til klimaforandringer, forebyggelse af katastroferisici og modstandsdygtighed under hensyntagen til økosystembaserede tilgange |
| --- | --- |

iv)

Fremme af tilpasning til klimaforandringer, forebyggelse af katastroferisici og modstandsdygtighed under hensyntagen til økosystembaserede tilgange

CCO 09 — Investeringer i nye eller opgraderede systemer for katastrofeovervågning, -beredskab, -varsling og -reaktion

CCR 08 — Yderligere befolkningsandel, der er omfattet af beskyttelsesforanstaltninger mod oversvømmelser, naturbrande og andre klimarelaterede naturkatastrofer

| v) | Fremme af adgang til vand og bæredygtig vandforvaltning |
| --- | --- |

v)

Fremme af adgang til vand og bæredygtig vandforvaltning

CCO 10 — Ny eller opgraderet kapacitet til rensning af spildevand

CCR 09 — Yderligere befolkningsandel, der er tilsluttet mindst sekundær spildevandsrensning

| vi) | Fremme af overgangen til en cirkulær og ressourceeffektiv økonomi |
| --- | --- |

vi)

Fremme af overgangen til en cirkulær og ressourceeffektiv økonomi

CCO 11 — Ny eller opgraderet kapacitet til genanvendelse af affald

CCR 10 — Yderligere genanvendt affald

| vii) | Fremme af naturbeskyttelse og -bevarelse, biodiversitet og grøn infrastruktur, herunder i byområder, og mindskelse af alle former for forurening |
| --- | --- |

vii)

Fremme af naturbeskyttelse og -bevarelse, biodiversitet og grøn infrastruktur, herunder i byområder, og mindskelse af alle former for forurening

CCO 12 — Areal af grøn infrastruktur

CCR 11 — Befolkningsandel omfattet af foranstaltninger vedrørende luftkvalitet

| viii) | Fremme af bæredygtig multimodal mobilitet i byer som led i overgangen til en kulstofneutral økonomi |
| --- | --- |

viii)

Fremme af bæredygtig multimodal mobilitet i byer som led i overgangen til en kulstofneutral økonomi

CCO 16 — Udvidelse og modernisering af sporvogns- og metrolinjer

CCR 15 – Årligt antal brugere med adgang til nye og moderniserede sporvogns- og metrolinjer

| 3. | Et tættere sammenknyttet Europa ved at øge mobiliteten (politikmålsætning 3) |
| --- | --- |

3.

Et tættere sammenknyttet Europa ved at øge mobiliteten (politikmålsætning 3)

| i) | Udvikling af et klimarobust, intelligent, sikkert, bæredygtigt og intermodalt TEN-T |
| --- | --- |

i)

Udvikling af et klimarobust, intelligent, sikkert, bæredygtigt og intermodalt TEN-T

CCO 14 — TEN-T — veje: nye, opgraderede, ombyggede eller moderniserede veje

CCO 15 — TEN-T — jernbaner: nye, opgraderede, ombyggede eller moderniserede jernbaner

CCO 22 — Veje, der ikke indgår i TEN-T: nye, opgraderede, ombyggede eller moderniserede veje

CCO 23 — Jernbaner, der ikke indgår i TEN-T: nye, opgraderede, ombyggede eller moderniserede jernbaner

CCR 13 — Tidsbesparelser som følge af forbedret vejinfrastruktur

CCR 14 – Årligt antal passagerer med adgang til forbedret jernbanetransport

| ii) | Udvikling og forbedring af bæredygtig, klimarobust, intelligent og intermodal mobilitet på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder forbedret adgang til TEN-T og mobilitet på tværs af grænserne |
| --- | --- |

ii)

Udvikling og forbedring af bæredygtig, klimarobust, intelligent og intermodal mobilitet på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder forbedret adgang til TEN-T og mobilitet på tværs af grænserne

| 4. | Et mere socialt og inklusivt Europa ved gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (politikmålsætning 4) |
| --- | --- |

4.

Et mere socialt og inklusivt Europa ved gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (politikmålsætning 4)

| i) | Forbedring af arbejdsmarkedernes effektivitet og inklusivitet og adgangen til beskæftigelse af høj kvalitet gennem udvikling af social infrastruktur og fremme af en social økonomi |
| --- | --- |

i)

Forbedring af arbejdsmarkedernes effektivitet og inklusivitet og adgangen til beskæftigelse af høj kvalitet gennem udvikling af social infrastruktur og fremme af en social økonomi

CCO 17 — Areal af nye eller moderniserede arbejdsformidlingsfaciliteter

CCR 16 – Årligt antal brugere af nye eller moderniserede arbejdsformidlingsfaciliteter

| ii) | Forbedring af lige adgang til inklusive kvalitetstjenester inden for uddannelse og livslang læring gennem udvikling af tilgængelig infrastruktur, herunder ved at fremme robusthed med henblik på fjern- og onlineuddannelse |
| --- | --- |

ii)

Forbedring af lige adgang til inklusive kvalitetstjenester inden for uddannelse og livslang læring gennem udvikling af tilgængelig infrastruktur, herunder ved at fremme robusthed med henblik på fjern- og onlineuddannelse

CCO 18 — Ny eller moderniseret kapacitet til børnepasnings- og uddannelsesfaciliteter

CCR 17 – Årligt antal brugere med adgang til ny eller moderniseret børnepasnings- eller uddannelsesfaciliteter

| iii) | Fremme af socioøkonomisk inklusion af marginaliserede befolkningsgrupper, lavindkomsthusstande og ugunstigt stillede grupper, herunder personer med særlige behov, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser |
| --- | --- |

iii)

Fremme af socioøkonomisk inklusion af marginaliserede befolkningsgrupper, lavindkomsthusstande og ugunstigt stillede grupper, herunder personer med særlige behov, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser

CCO 19 — Ny eller moderniseret kapacitet til socialt boligbyggeri

CCO 25 — Befolkningsandel omfattet af projekter inden for rammerne af integrerede tiltag til socioøkonomisk inklusion af marginaliserede befolkningsgrupper, lavindkomsthusstande og ugunstigt stillede grupper

CCR 18 – Årligt antal brugere af nyt eller moderniseret socialt boligbyggeri

| iv) | Fremme af socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser |
| --- | --- |

iv)

Fremme af socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser

CCO 26 — Ny eller moderniseret kapacitet til midlertidige modtagelsesfaciliteter

CCR 20 – Årligt antal brugere af nye eller moderniserede midlertidige modtagelsesfaciliteter

| v) | Sikring af lige adgang til sundhedspleje, fremme af sundhedssystemernes modstandsdygtighed, herunder primær sundhedspleje, og fremme af overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret og lokalsamfundsbaseret pleje |
| --- | --- |

v)

Sikring af lige adgang til sundhedspleje, fremme af sundhedssystemernes modstandsdygtighed, herunder primær sundhedspleje, og fremme af overgangen fra institutionel pleje til familiebaseret og lokalsamfundsbaseret pleje

CCO 20 — Ny eller moderniseret kapacitet til sundhedsfaciliteter

CCR 19 – Årligt antal brugere af nye eller moderniserede sundhedsydelser

| vi) | Styrkelse af kulturens og den bæredygtige turismes rolle i økonomisk udvikling, social inklusion og social innovation |
| --- | --- |

vi)

Styrkelse af kulturens og den bæredygtige turismes rolle i økonomisk udvikling, social inklusion og social innovation

CCO 24 — Kultur- og turiststeder, der har modtaget støtte

CCR 21 — Besøgende på kultur- og turiststeder, der har modtaget støtte

| 5. | Et Europa tættere på borgerne ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle typer territorier og lokale initiativer (politikmålsætning 5) |
| --- | --- |

5.

Et Europa tættere på borgerne ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle typer territorier og lokale initiativer (politikmålsætning 5)

| i) | Fremme af en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i byområder |
| --- | --- |

i)

Fremme af en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i byområder

CCO 21 — Befolkningsandel omfattet af strategier for integreret territorial udvikling

| ii) | Fremme af en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig lokal udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i andre områder end byområder |
| --- | --- |

ii)

Fremme af en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig lokal udvikling, kultur, naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i andre områder end byområder

---

(1)  CCO: centralt fælles output for REGIO.

(2)  CCR: centralt fælles resultat for REGIO.

(3)  Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

---

| 18.6.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 238/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 238/39

---

Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 25/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden

(2021/C 238/02)

I.   INDLEDNING

| 1. | Den 29. maj 2018 fremsatte Kommissionen et forslag til en forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden (1), som indgår i lovgivningspakken om samhørighedspolitik 2021-2027. Den overordnede politikmålsætning for forordningen om EFRU og Samhørighedsfonden er at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen ved at formindske forskellene mellem de forskellige EU-regioner i overensstemmelse med artikel 174, 176 og 177 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Den 28. maj 2020 efter udbruddet af covid-19 og som en del af den reviderede flerårige finansielle ramme 2021-2027 og genopretningspakken fremsatte Kommissionen adskillige ændringsforslag til lovgivningspakken om samhørighedspolitik 2021-2027, herunder til forordningen om EFRU og Samhørighedsfonden (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog sin udtalelse om det oprindelige forslag den 17. oktober 2018 (3) og om det ændrede forslag den 18. september 2020 (4). Regionsudvalget vedtog sin udtalelse om det oprindelige forslag den 5. december 2018 (5) og om det ændrede forslag den 14. oktober 2020 (6). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europa-Parlamentet fastlagde sin førstebehandlingsholdning til forordningen om EFRU og Samhørighedsfonden på plenarmødet den 27. marts 2019. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gruppen vedrørende Strukturforanstaltninger gennemgik forslaget til forordning om EFRU og Samhørighedsfonden på en række møder under det bulgarske, østrigske, rumænske, finske, kroatiske, tyske og portugisiske formandskab. |
| --- | --- |

4.

| 5. | De Faste Repræsentanters Komité godkendte det indledende delvise forhandlingsmandat den 15. februar 2019 (7). Den 22. juli 2020 godkendte De Faste Repræsentanters Komité endnu et delvist mandat til forhandlinger med Europa-Parlamentet om Kommissionens ændrede forslag til forordning om EFRU og Samhørighedsfonden (8). Den 5. oktober 2020 blev det delvise mandat til forhandling endvidere ajourført af De Faste Repræsentanters Komité for at tage hensyn til Det Europæiske Råds konklusioner om den flerårige finansielle ramme 2021-2027 og genopretningspakken, som blev vedtaget på det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 17., 18., 19., 20. og 21. juli 2020 (9). |
| --- | --- |

5.

| 6. | På grundlag af disse mandater førte det finske, kroatiske, tyske og portugisiske formandskab interinstitutionelle forhandlinger, som blev afsluttet den 9. februar 2021. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Den 16. marts 2021 godkendte Europa-Parlamentets Regionaludviklingsudvalg (REGI) resultatet af de interinstitutionelle forhandlinger. Den 18. marts 2021 sendte formanden for REGI-udvalget en skrivelse til formandskabet for Rådet, hvori det blev tilkendegivet, at formanden vil henstille til plenarforsamlingen, at den accepterer Rådets holdning uden ændringer ved Parlamentets andenbehandling med forbehold af jurist-lingvisternes gennemgang. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Under hensyntagen til ovenstående enighed og efter jurist-lingvisternes gennemgang vedtog Rådet sin førstebehandlingsholdning den 27. maj 2021 i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure som fastlagt i artikel 294 i TEUF. |
| --- | --- |

8.

II.   MÅLSÆTNING
  (artikel 2 og 3)

| 9. | I henhold til artikel 176 og artikel 174, stk. 2 og 3, i TEUF vil EFRU fortsat bidrage til at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder, idet der lægges særlig vægt på områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, herunder navnlig ulemper, som skyldes demografisk tilbagegang, bl.a. regionerne i den yderste periferi, de nordligste meget tyndt befolkede områder, øer samt grænseoverskridende områder og bjergområder. Samhørighedsfonden vil fortsat bidrage til den overordnede målsætning om at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen ved at yde finansielle bidrag inden for miljø og transeuropæiske net på transportinfrastrukturområdet (TEN-T). |
| --- | --- |

9.

| 10. | EFRU vil støtte følgende politikmålsætninger:






  — | et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa ved at fremme innovativ og intelligent økonomisk omstilling og regional informations- og kommunikationsteknologikonnektivitet (politikmålsætning 1) |
| --- | --- | --- |

10.

—

et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa ved at fremme innovativ og intelligent økonomisk omstilling og regional informations- og kommunikationsteknologikonnektivitet (politikmålsætning 1)

| — | en grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer (politikmålsætning 2) |
| --- | --- |

—

en grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa ved at fremme en ren og fair energiomstilling, grønne og blå investeringer, den cirkulære økonomi, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, risikoforebyggelse og -styring samt bæredygtig mobilitet i byer (politikmålsætning 2)

| — | et tættere sammenknyttet Europa ved at øge mobiliteten (politikmålsætning 3) |
| --- | --- |

—

et tættere sammenknyttet Europa ved at øge mobiliteten (politikmålsætning 3)

| — | et mere socialt og inklusivt Europa ved gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (politikmålsætning 4) |
| --- | --- |

—

et mere socialt og inklusivt Europa ved gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder (politikmålsætning 4)

| — | et Europa tættere på borgerne ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle typer territorier og lokale initiativer (politikmålsætning 5). |
| --- | --- |

—

et Europa tættere på borgerne ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle typer territorier og lokale initiativer (politikmålsætning 5).

Politikmålsætning 2 og 3 vil også blive støttet af Samhørighedsfonden.

Politikmålsætningerne er efterfølgende opdelt yderligere i specifikke målsætninger, som også er fastsat i forordningen om EFRU og Samhørighedsfonden.

III.   ANALYSE AF RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING

a)   Specifikke målsætninger (artikel 3)

| 11. | I Rådets førstebehandlingsholdning er der fundet en god balance mellem de forskellige specifikke målsætninger, som skal forfølges af EFRU og Samhørighedsfonden, og den afspejler samtidig de primære udfordringer, som Europa står over for i øjeblikket, som f.eks. støtte til genopretningen efter covid-19-pandemien, den grønne omstilling, fremme af konkurrenceevnen og forbedring af konnektiviteten for blot at nævne nogle få. |
| --- | --- |

11.

| 12. | I den forbindelse giver den opnåede enighed EFRU udtrykkelig mulighed for at yde støtte til at øge den digitale konnektivitet som led i politikmålsætning 1 om et mere konkurrencedygtigt og intelligent Europa. For at bevare den rette balance mellem støtte til forskellige politikmålsætninger tages kun 40 % af de midler, der bliver brugt på at øge den digitale konnektivitet, i betragtning ved beregningen af opfyldelsen af kravene om tematisk koncentration for politikmålsætning 1, og de midler, der tages i betragtning i forbindelse med krav om tematisk koncentration, må ikke overstige 40 % af de minimumskrav om tematisk koncentration, der er fastsat for den pågældende politikmålsætning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | I forbindelse med politikmålsætning 2 om en grønnere, kulstoffattig omstilling til en kulstofneutral økonomi og et robust Europa vil EFRU og Samhørighedsfonden bl.a. være i stand til at yde støtte til at fremme naturbeskyttelse og -bevarelse, biodiversitet og grøn infrastruktur, herunder i byområder, og mindske alle former for forurening. Endvidere vil EFRU og Samhørighedsfonden under samme politikmålsætning 2 være i stand til at yde støtte til at fremme bæredygtig multimodal mobilitet i byer som led i overgangen til en kulstofneutral økonomi. For at bevare den rette balance mellem støtte til forskellige politikmålsætninger tages kun 50 % af de midler, der bliver brugt på at fremme bæredygtig multimodal mobilitet i byer, i betragtning ved beregningen af opfyldelsen af kravene om tematisk koncentration for politikmålsætning 2, og de midler, der tages i betragtning i forbindelse med krav om tematisk koncentration, må ikke overstige 50 % af de minimumskrav om tematisk koncentration, der er fastsat for den pågældende politikmålsætning. |
| --- | --- |

13.

| 14. | I forbindelse med politikmålsætning 4 om et mere socialt og inklusivt Europa ved gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder vil EFRU være i stand til at yde støtte til at fremme socioøkonomisk inklusion af marginaliserede befolkningsgrupper, lavindkomsthusstande og ugunstigt stillede grupper, herunder personer med særlige behov, og til at fremme socioøkonomisk integration af tredjelandsstatsborgere, herunder migranter, begge gennem integrerede tiltag, herunder boliger og sociale ydelser. |
| --- | --- |

14.

| 15. | I forbindelse med politikmålsætning 5 om et Europa tættere på borgerne ved at fremme en bæredygtig og integreret udvikling af alle typer territorier og lokale initiativer vil EFRU være i stand til at fremme en integreret og inklusiv social, økonomisk og miljømæssig udvikling, kultur samt naturarv, bæredygtig turisme og sikkerhed i andre områder end byområder. Støtte i henhold til denne politikmålsætning ydes gennem territoriale og lokale udviklingsstrategier. |
| --- | --- |

15.

b)   Tematisk koncentration af EFRU-støtte (artikel 4)

| 16. | Medlemsstaterne beslutter, på hvilket niveau de vil overholde den tematiske koncentration: enten på nationalt niveau eller på regionskategoriniveau. Medlemsstaterne træffer dette valg i den partnerskabsaftale, de indgår med Kommissionen. Dette valg gælder for hele programmeringsperioden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Med henblik på tematisk koncentration klassificeres medlemsstaterne og regionerne ud fra deres relative bruttonationalindkomst i tre grupper, og der fastsættes en minimumstildeling til politikmålsætning 1 og 2 for hver gruppe. Medlemsstater og regioner med en relativ bruttonationalindkomst på mindst 100 % af EU-gennemsnittet eller derover vil skulle tildele mindst 85 % af deres EFRU-midler til politikmålsætning 1 og politikmålsætning 2 og mindst 30 % til politikmålsætning 2. Medlemsstater og regioner med en relativ bruttonationalindkomst på 75 % af EU-gennemsnittet eller derover, men under 100 %, vil skulle tildele mindst 40 % af deres EFRU-midler til politikmålsætning 1 og mindst 30 % til politikmålsætning 2. Endelig skal medlemsstater og regioner med en relativ bruttonationalindkomst på under 75 % af EU-gennemsnittet tildele mindst 25 % af deres EFRU-midler til politikmålsætning 1 og mindst 30 % til politikmålsætning 2. At medlemsstaterne får valget mellem at opnå tematisk koncentration på enten nationalt niveau eller på regionskategoriniveau, bør give mulighed for fleksibilitet inden for de enkelte programmer. |
| --- | --- |

17.

c)   Anvendelsesområder for støtte fra EFRU (artikel 5)

| 18. | EFRU vil støtte følgende:






  — | investeringer i infrastruktur |
| --- | --- | --- |

18.

—

investeringer i infrastruktur

| — | aktiviteter i forbindelse med anvendt forskning og innovation, herunder industriel forskning, eksperimentel udvikling og gennemførlighedsundersøgelser |
| --- | --- |

—

aktiviteter i forbindelse med anvendt forskning og innovation, herunder industriel forskning, eksperimentel udvikling og gennemførlighedsundersøgelser

| — | investeringer i adgang til tjenester |
| --- | --- |

—

investeringer i adgang til tjenester

| — | produktive investeringer i SMV'er og investeringer, der har til formål at sikre eksisterende arbejdspladser og skabe nye arbejdspladser |
| --- | --- |

—

produktive investeringer i SMV'er og investeringer, der har til formål at sikre eksisterende arbejdspladser og skabe nye arbejdspladser

| — | udstyr, software og immaterielle aktiver |
| --- | --- |

—

udstyr, software og immaterielle aktiver

| — | netværksarbejde, samarbejde, udveksling af erfaringer og aktiviteter, der involverer innovationsklynger, herunder mellem virksomheder, forskningsorganisationer og offentlige myndigheder |
| --- | --- |

—

netværksarbejde, samarbejde, udveksling af erfaringer og aktiviteter, der involverer innovationsklynger, herunder mellem virksomheder, forskningsorganisationer og offentlige myndigheder

| — | information, kommunikation og undersøgelser og |
| --- | --- |

—

information, kommunikation og undersøgelser og

| — | teknisk bistand. |
| --- | --- |

—

teknisk bistand.

| 19. | EFRU kan på visse betingelser støtte produktive investeringer i andre virksomheder end SMV'er. EFRU kan også på visse betingelser støtte aktiviteter i forbindelse med uddannelse, livslang læring og omskoling samt indkøb af forsyninger, der er nødvendige for at styrke sundhedssystemernes modstandsdygtighed og styrke modstandsdygtigheden over for katastrofer. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Hvor det er strengt nødvendigt, kan EFRU som en midlertidig foranstaltning som reaktion på exceptionelle eller usædvanlige omstændigheder støtte finansiering af driftskapital i SMV'er i form af tilskud. |
| --- | --- |

20.

d)   Anvendelsesområde for støtte fra Samhørighedsfonden (artikel 6)

| 21. | Samhørighedsfonden vil støtte følgende:






  — | investeringer i miljø, herunder investeringer vedrørende bæredygtig udvikling og energi med miljømæssige fordele, med særligt fokus på vedvarende energi |
| --- | --- | --- |

21.

—

investeringer i miljø, herunder investeringer vedrørende bæredygtig udvikling og energi med miljømæssige fordele, med særligt fokus på vedvarende energi

| — | investeringer i TEN-T |
| --- | --- |

—

investeringer i TEN-T

| — | teknisk bistand |
| --- | --- |

—

teknisk bistand

| — | information, kommunikation og undersøgelser. |
| --- | --- |

—

information, kommunikation og undersøgelser.

e)   Udelukkelser (artikel 7)

| 22. | Det var vigtigt at præcisere, hvilke aktiviteter der falder uden for anvendelsesområdet for EFRU og Samhørighedsfonden. Det gælder for eksempel investeringer i nedbringelse af drivhusgasemissioner fra aktiviteter, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (10) om emissionshandelssystemet for at undgå overlapning af tilgængelig finansiering, som allerede findes som led i nævnte direktiv. Endvidere er investeringer i kriseramte virksomheder som defineret i Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 (11) også udelukket, medmindre de er godkendt i henhold til reglerne om de minimis-støtte eller midlertidige statsstøtteregler, der er fastsat for at imødegå exceptionelle omstændigheder. EFRU og Samhørighedsfonden vil heller ikke støtte visse investeringer i lufthavne, med undtagelse af støtte til målrettede miljøbeskyttelses-, sikrings- og sikkerhedsforanstaltninger i regionale lufthavne, så længe det primære formål med investeringerne er tydeligt fastlagt med hensyn til Unionens miljø-, sikrings- og sikkerhedsstandarder og er i overensstemmelse med statsstøttereglerne. Tilsvarende vil ingen af fondene yde støtte til anlæg til deponering og behandling af restaffald, nedlukning eller opførelse af atomkraftværker eller fremstilling, forarbejdning og markedsføring af tobak eller tobaksprodukter. Støtte til investeringer i forbindelse med produktion, forarbejdning, transport, distribution, oplagring eller forbrænding af fossilt brændsel er også udelukket med undtagelse af:






  i) | udskiftning af varmeanlæg, der fyrer med fast fossilt brændsel, med gasfyrede varmeanlæg på visse betingelser |
| --- | --- | --- |

22.

i)

udskiftning af varmeanlæg, der fyrer med fast fossilt brændsel, med gasfyrede varmeanlæg på visse betingelser

| ii) | investeringer i udvidelse og nye anvendelser, konvertering eller opgradering af gastransmissions- og distributionsnet, forudsat at sådanne investeringer gør nettene klar til at tilføje vedvarende gasser og lavemissionsgasser såsom hydrogen, biomethan og syntesegas til systemet og gør det muligt at erstatte anlæg til fast fossilt brændsel |
| --- | --- |

ii)

investeringer i udvidelse og nye anvendelser, konvertering eller opgradering af gastransmissions- og distributionsnet, forudsat at sådanne investeringer gør nettene klar til at tilføje vedvarende gasser og lavemissionsgasser såsom hydrogen, biomethan og syntesegas til systemet og gør det muligt at erstatte anlæg til fast fossilt brændsel

| iii) | investeringer i rene køretøjer til offentlige formål samt køretøjer, luftfartøjer og skibe, der er udformet og konstrueret eller tilpasset til brug for civilbeskyttelse og brandvæsen. |
| --- | --- |

iii)

investeringer i rene køretøjer til offentlige formål samt køretøjer, luftfartøjer og skibe, der er udformet og konstrueret eller tilpasset til brug for civilbeskyttelse og brandvæsen.

Støttebeløbet i henhold til nr. ii) og iii) ovenfor begrænses afhængigt af medlemsstatens bruttonationalindkomst og medlemsstatens andel af fast fossilt brændsel i det indenlandske bruttoenergiforbrug. Operationer med støtte fra EFRU og Samhørighedsfonden i henhold til nr. i) og ii), udvælges af forvaltningsmyndigheden senest den 31. december 2025, og det vil ikke være muligt at opdele dem i faser, der omfatter den næste programmeringsperiode.

f)   Specifikke bestemmelser (artikel 9-14)

| 23. | Visse specifikke bestemmelser finder anvendelse i forbindelse med regionerne i den yderste periferi, jf. artikel 349 i TEUF. |
| --- | --- |

23.

| 24. | EFRU kan støtte integreret territorial udvikling i programmer i henhold til målet om investeringer i beskæftigelse og vækst og målet om europæisk territorialt samarbejde. For at afhjælpe de økonomiske, miljømæssige, klimamæssige, demografiske og sociale udfordringer vil EFRU støtte integreret territorial udvikling baseret på territoriale strategier eller lokaludviklingsstrategier styret af lokalsamfundet. EFRU vil støtte det europæiske initiativ for byområder. EFRU vil støtte instrumentet til interregionale innovationsinvesteringer, som igen vil støtte kommercialisering og opskalering af interregionale innovationsprojekter med potentiale til at fremme udvikling af europæiske værdikæder. |
| --- | --- |

24.

IV.   KONKLUSION

| 25. | Rådets førstebehandlingsholdning afspejler det kompromis, som der blev opnået enighed om i forhandlingerne mellem Rådet og Europa-Parlamentet med støtte fra Kommissionen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Rådet mener, at dets førstebehandlingsholdning udgør en afbalanceret pakke for begge fonde, som denne forordning opretter for programmeringsperioden 2021-2027. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Dok. ST 9522/18 + ADD 1-2.

(2)  Dok. ST 8380/20 + ADD 1.

(3)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 90.

(4)  EUT C 429 af 11.12.2020, s. 236.

(5)  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 115.

(6)  EUT C 440 af 18.12.2020, s. 191.

(7)  Dok. 6147/19 ADD 2.

(8)  Dok. 9430/20.

(9)  Dok. 10880/20.

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om et system for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

(11)  Kommissionens forordning (EU) nr. 651/2014 af 17. juni 2014 om visse kategorier af støttes forenelighed med det indre marked i henhold til traktatens artikel 107 og 108 EØS-relevant tekst (EUT L 187 af 26.6.2014, s. 1).

---