# Europos Sąjungos C 43/2005

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 43 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 48 tomas2005m. vasario 18d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 43

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

48 tomas2005m. vasario 18d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Parengiamieji aktai |
| | Regionų komitetas |
| | 56 plenarinė sesija, 2004 m. rugsėjo 29-30 d |
| 2005/C 043/1 | Regionų komiteto nuomonė dėl Lisabonos strategijos peržiūros praėjus pusei termino | 1 |
| 2005/C 043/2 | Regionų komiteto nuomonė dėl Migruojančių darbuotojų – padėtis po dešimties vidaus rinkos egzistavimo metų: problemos ir perspektyvos | 3 |
| 2005/C 043/3 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Vyresnių darbuotojų užimtumo didinimas ir vėlesnis pasitraukimas iš darbo rinkos | 7 |
| 2005/C 043/4 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui Nusikalstamumo prevencija Europos Sąjungoje | 10 |
| 2005/C 043/5 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos sprendimo dėl EB sutarties 86 straipsnio nuostatų taikymo valstybinei paramai viešosios paslaugos forma projektą ir apie direktyvos, keičiančios Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo, projektą ir apie Bendrijos vykdomos valstybės paramos viešosios paslaugos kompensacijos forma kontrolės projektą | 13 |
| 2005/C 043/6 | Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje | 18 |
| 2005/C 043/7 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Aukšto lygio svarstymų dėl pacientų mobilumo ir sveikatos priežiūros raidos Europos Sąjungoje tolesnė eiga ir dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant plėtoti aukštos kokybės, prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūrą ir ilgalaikę priežiūrą: parama nacionalinėms strategijoms, naudojant atvirą koordinavimo metodą | 22 |
| 2005/C 043/8 | Regionų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl uostų saugumo stiprinimo | 26 |
| 2005/C 043/9 | Regionų komiteto NUOMONĖ dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Tikslinės miestų aplinkos strategijos link | 35 |
| 2005/C 043/0 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos civilinės saugos gebėjimų stiprinimo | 38 |
| 2005/C 043/1 | Regionų komiteto nuomonė dėl komunikato dėl Baltosios Knygos dėl Naujo postūmio Europos jaunimuitęsinio atsiliepiant į 2002 m. birželio 27 d. Tarybos nutarimą dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje siūlomų bendrų tikslų dėl jaunų žmonių savanoriškos veiklos ir dėl komunikato dėl Baltosios Knygos dėl Naujo postūmio Europos jaunimui tęsinio atsiliepiant į 2002 m. birželio 27 d. Tarybos nutarimą dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje siūlomų bendrų tikslų geresniam jaunimo supratimui ir pažinimui | 42 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

56 plenarinė sesija, 2004 m. rugsėjo 29-30 d

2005/C 043/1

Regionų komiteto nuomonė dėl Lisabonos strategijos peržiūros praėjus pusei termino

1

2005/C 043/2

Regionų komiteto nuomonė dėl Migruojančių darbuotojų – padėtis po dešimties vidaus rinkos egzistavimo metų: problemos ir perspektyvos

3

2005/C 043/3

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Vyresnių darbuotojų užimtumo didinimas ir vėlesnis pasitraukimas iš darbo rinkos

7

2005/C 043/4

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui Nusikalstamumo prevencija Europos Sąjungoje

10

2005/C 043/5

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos sprendimo dėl EB sutarties 86 straipsnio nuostatų taikymo valstybinei paramai viešosios paslaugos forma projektą ir apie direktyvos, keičiančios Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo, projektą ir apie Bendrijos vykdomos valstybės paramos viešosios paslaugos kompensacijos forma kontrolės projektą

13

2005/C 043/6

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje

18

2005/C 043/7

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Aukšto lygio svarstymų dėl pacientų mobilumo ir sveikatos priežiūros raidos Europos Sąjungoje tolesnė eiga ir dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant plėtoti aukštos kokybės, prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūrą ir ilgalaikę priežiūrą: parama nacionalinėms strategijoms, naudojant atvirą koordinavimo metodą

22

2005/C 043/8

Regionų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl uostų saugumo stiprinimo

26

2005/C 043/9

Regionų komiteto NUOMONĖ dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Tikslinės miestų aplinkos strategijos link

35

2005/C 043/0

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos civilinės saugos gebėjimų stiprinimo

38

2005/C 043/1

Regionų komiteto nuomonė dėl komunikato dėl Baltosios Knygos dėl Naujo postūmio Europos jaunimuitęsinio atsiliepiant į 2002 m. birželio 27 d. Tarybos nutarimą dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje siūlomų bendrų tikslų dėl jaunų žmonių savanoriškos veiklos ir dėl komunikato dėl Baltosios Knygos dėl Naujo postūmio Europos jaunimui tęsinio atsiliepiant į 2002 m. birželio 27 d. Tarybos nutarimą dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje siūlomų bendrų tikslų geresniam jaunimo supratimui ir pažinimui

jaunų žmonių savanoriškos veiklos

geresniam jaunimo supratimui ir pažinimui

42

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

56 plenarinė sesija, 2004 m. rugsėjo 29-30 d

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 43/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 43/1

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Lisabonos strategijos peržiūros praėjus pusei termino

| — | Komisijos komunikato dėl Europos užimtumo strategijos įgyvendinimo stiprinimo |
| --- | --- |

—

Komisijos komunikato dėl Europos užimtumo strategijos įgyvendinimo stiprinimo

| — | siūlymo Tarybos sprendimui dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių |
| --- | --- |

—

siūlymo Tarybos sprendimui dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių

| — | Rekomendacijos Tarybos rekomendacijai dėl valstybių narių užimtumo politikos įgyvendinimo |
| --- | --- |

—

Rekomendacijos Tarybos rekomendacijai dėl valstybių narių užimtumo politikos įgyvendinimo

(2005/C 43/01)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas į
  Lisabonos strategiją praėjus pusei termino: Komisijos komunikatą dėl Europos užimtumo strategijos įgyvendinimo stiprinimo, siūlymo Tarybos sprendimui dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, (Komisijos pateiktą) rekomendaciją Tarybai dėl rekomendacijos dėl valstybių narių užimtumo politikos įgyvendinimo (KOM(2004) 239 galutinis-2004/0082 (CNS));

Atsižvelgdamas į2004 m. balandžio 7 d. Europos Komisijos ir 2004 m. balandžio 16 d. Tarybos sprendimus konsultuotis su komitetu dėl šio teksto pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmą dalį ir 128 straipsnį;

Atsižvelgdamas į2004 m. balandžio 5 d. Regionų komiteto pirmininko priimtą sprendimą įpareigoti Ekonomikos ir socialinės politikos komisiją parengti nuomonę šiuo klausimu;

Atsižvelgdamas į2004 m. liepos 6 d. Ekonomikos ir socialinės politikos komisijos priimtą nuomonės projektą (CdR 152/2004 rev 1) (pranešėja p. Pauliina Haijanen, Pietvakarių Suomijos regioninės tarybos valdybos narė, Laitila miesto tarybos pirmoji vicepirmininkė (Suomija/ELP);

Savo 56-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. rugsėjo 29-30 d. (2004 m. rugsėjo 29 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto požiūriai

Bendri Lisabonos strategijos prioritetai

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | mano, kad įgyvendinant Lisabonos strategiją pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas užimtumo ir konkurencingumo gerinimui. Neturėtų būti pradedami jokie nauji procesai ar nustatomi nauji tikslai, o vietoje to, turėtų būti akcentuojamas ankstesnių sprendimų efektyvus įgyvendinimas; |
| --- | --- |

1.1

mano, kad įgyvendinant Lisabonos strategiją pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas užimtumo ir konkurencingumo gerinimui. Neturėtų būti pradedami jokie nauji procesai ar nustatomi nauji tikslai, o vietoje to, turėtų būti akcentuojamas ankstesnių sprendimų efektyvus įgyvendinimas;

| 1.2 | mano, kad svarbu, kad Lisabonos strategijos pradiniu tašku būtų laikoma stipri makroekonomika, pagrįsta viešųjų finansų tvarumu bei tvariam augimui pritaikytomis ekonominės politikos kryptimis; |
| --- | --- |

1.2

mano, kad svarbu, kad Lisabonos strategijos pradiniu tašku būtų laikoma stipri makroekonomika, pagrįsta viešųjų finansų tvarumu bei tvariam augimui pritaikytomis ekonominės politikos kryptimis;

| 1.3 | mano, kad svarbu laikyti ekonominę, užimtumo ir socialinę politiką, aplinkosaugos politiką bei švietimo ir mokslinių tyrimų politiką kaip integruotas ir sudedamąsias dalis Lisabonos strategijoje, tam kad būtų remiamas konkurencingumas, ekonominis augimas ir socialinė sanglauda. Turėtų būti toliau gilinama sąveika tarp socialinės apsaugos sistemų, ekonominės politikos gairių ir užimtumo procesų. |
| --- | --- |

1.3

mano, kad svarbu laikyti ekonominę, užimtumo ir socialinę politiką, aplinkosaugos politiką bei švietimo ir mokslinių tyrimų politiką kaip integruotas ir sudedamąsias dalis Lisabonos strategijoje, tam kad būtų remiamas konkurencingumas, ekonominis augimas ir socialinė sanglauda. Turėtų būti toliau gilinama sąveika tarp socialinės apsaugos sistemų, ekonominės politikos gairių ir užimtumo procesų.

| 1.4 | mano, kad struktūrinės reformos, parama moksliniams tyrimams ir naujovėms, verslumo skatinimas ir švietimo bei mokymo plėtra yra pagrindiniai faktoriai gerinantys ES konkurencingumą, investicijų skatinimą ir naujų darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

1.4

mano, kad struktūrinės reformos, parama moksliniams tyrimams ir naujovėms, verslumo skatinimas ir švietimo bei mokymo plėtra yra pagrindiniai faktoriai gerinantys ES konkurencingumą, investicijų skatinimą ir naujų darbo vietų kūrimą;

| 1.5 | įsitikinęs, kad gyventojų senėjimas yra didžiulis iššūkis viešųjų finansų tvarumui ir paslaugų vystymui, o tai reikalauja efektyvių priemonių darbo vystymui ir žmonių skatinimui tęsti darbą; |
| --- | --- |

1.5

įsitikinęs, kad gyventojų senėjimas yra didžiulis iššūkis viešųjų finansų tvarumui ir paslaugų vystymui, o tai reikalauja efektyvių priemonių darbo vystymui ir žmonių skatinimui tęsti darbą;

| 1.6 | mano, kad siekiant Lisabonos strategijos tikslų ir stiprinant jos įgyvendinimą, pagrindinį vaidmenį ir svarbias praktines užduotis turi atlikti vietos ir regionų valdžios institucijos, tačiau šis potencialas nėra pakankamai išnaudojamas. |
| --- | --- |

1.6

mano, kad siekiant Lisabonos strategijos tikslų ir stiprinant jos įgyvendinimą, pagrindinį vaidmenį ir svarbias praktines užduotis turi atlikti vietos ir regionų valdžios institucijos, tačiau šis potencialas nėra pakankamai išnaudojamas.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Lisabonos strategijos peržiūra praėjus pusei termino

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | mano kad yra būtina, įgyvendinant Lisabonos strategiją didesnį dėmesį skirti įvairių įgyvendinime dalyvaujančių lygmenų sąveikai ir administracinių mechanizmų vystymui, kurie įgalina kurti partnerystes ir suteikia galimybę veiksmingam vietos ir regionų valdžios struktūrų dalyvavimui įgyvendinant strategiją; |
| --- | --- |

2.1

mano kad yra būtina, įgyvendinant Lisabonos strategiją didesnį dėmesį skirti įvairių įgyvendinime dalyvaujančių lygmenų sąveikai ir administracinių mechanizmų vystymui, kurie įgalina kurti partnerystes ir suteikia galimybę veiksmingam vietos ir regionų valdžios struktūrų dalyvavimui įgyvendinant strategiją;

| 2.2 | pritaria Europos vadovų Tarybos susitikime nustatytiems Lisabonos strategijos peržiūros praėjus pusei termino uždaviniams ir siūlo, kad į peržiūrą būtų įtrauktas kritinis valdymo vykdymo ir administracijos decentralizavimo strategijos įgyvendinimo pridėtinės vertės vertinimas; |
| --- | --- |

2.2

pritaria Europos vadovų Tarybos susitikime nustatytiems Lisabonos strategijos peržiūros praėjus pusei termino uždaviniams ir siūlo, kad į peržiūrą būtų įtrauktas kritinis valdymo vykdymo ir administracijos decentralizavimo strategijos įgyvendinimo pridėtinės vertės vertinimas;

| 2.3 | mano, kad taikant atvirą koordinavimo metodą turėtų būti laikomasi decentralizavimo požiūrio, tuo būdu suteikiant vietos ir regionų valdžios struktūrų dalyviams konkrečias galimybes kurti vietos ir regionines strategijas; Šios strategijos turi būti nacionalinės strategijos dalis. Valstybių narių nacionaliniuose veiksmų planuose turėtų būti faktiškai nusakoma, kaip vietos ir regionų valdžios struktūros dalyvavo sudarant planus ir kaip jos dalyvaus įgyvendinant planus; |
| --- | --- |

2.3

mano, kad taikant atvirą koordinavimo metodą turėtų būti laikomasi decentralizavimo požiūrio, tuo būdu suteikiant vietos ir regionų valdžios struktūrų dalyviams konkrečias galimybes kurti vietos ir regionines strategijas; Šios strategijos turi būti nacionalinės strategijos dalis. Valstybių narių nacionaliniuose veiksmų planuose turėtų būti faktiškai nusakoma, kaip vietos ir regionų valdžios struktūros dalyvavo sudarant planus ir kaip jos dalyvaus įgyvendinant planus;

| 2.4 | pabrėžia, kad atviras koordinavimo metodas turėtų būti supaprastintas, kad būtų akcentuojama į ateitį orientuota strateginė politika bei konkretus ir veiksmingas įgyvendinimas, o ne detalizuoti tikslai ir vykdymo rodikliai; |
| --- | --- |

2.4

pabrėžia, kad atviras koordinavimo metodas turėtų būti supaprastintas, kad būtų akcentuojama į ateitį orientuota strateginė politika bei konkretus ir veiksmingas įgyvendinimas, o ne detalizuoti tikslai ir vykdymo rodikliai;

| 2.5 | mano, kad yra svarbu, kad įgyvendinant Lisabonos strategiją Sąjungos naujųjų bendrųjų finansinių nuostatų sistema ir struktūrinių fondų veikla būtų glaudžiau susietos nei yra dabar. |
| --- | --- |

2.5

mano, kad yra svarbu, kad įgyvendinant Lisabonos strategiją Sąjungos naujųjų bendrųjų finansinių nuostatų sistema ir struktūrinių fondų veikla būtų glaudžiau susietos nei yra dabar.

Užimtumo strategijos stiprinimas

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.6 | sutinka su Komisijos nuomone, kad gairių atžvilgiu neturėtų būti daromi jokie pakeitimai, o vietoje to, turėtų būti akcentuojamas egzistuojančių gairių efektyvus įgyvendinimas. |
| --- | --- |

2.6

sutinka su Komisijos nuomone, kad gairių atžvilgiu neturėtų būti daromi jokie pakeitimai, o vietoje to, turėtų būti akcentuojamas egzistuojančių gairių efektyvus įgyvendinimas.

| 2.7 | mano, kad kai kuriais atvejais tinkama, kad papildomai prie konkrečių kiekvienai šaliai skirtų rekomendacijų, valstybėms narėms būtų pateikiamos bendros rekomendacijos atsižvelgiant Wim Kok vadovaujamos Užimtumo darbo grupės rekomendacijas. Tokiais atvejais visgi reikia aiškinti ryšį tarp bendrų rekomendacijų ir 2003 m. nustatytų apgaubiančių tikslų; |
| --- | --- |

2.7

mano, kad kai kuriais atvejais tinkama, kad papildomai prie konkrečių kiekvienai šaliai skirtų rekomendacijų, valstybėms narėms būtų pateikiamos bendros rekomendacijos atsižvelgiant Wim Kok vadovaujamos Užimtumo darbo grupės rekomendacijas. Tokiais atvejais visgi reikia aiškinti ryšį tarp bendrų rekomendacijų ir 2003 m. nustatytų apgaubiančių tikslų;

| 2.8 | mano, kad buvo nepakankamai laikomasi 2003 m. gairėse nustatyto reikalavimo dėl būtinybės remti vietos ir regionų lygmenų dalyvių dalyvavimą gairių vystyme ir įgyvendinime; |
| --- | --- |

2.8

mano, kad buvo nepakankamai laikomasi 2003 m. gairėse nustatyto reikalavimo dėl būtinybės remti vietos ir regionų lygmenų dalyvių dalyvavimą gairių vystyme ir įgyvendinime;

| 2.9 | laiko būtinu, kad užimtumo strategijoje būtų teikiama didesnė svarba valdymui ir kad 2005 m. bendroje užimtumo ataskaitoje būtų pateikiamas kritiškas valdymo vykdymo vertinimas; |
| --- | --- |

2.9

laiko būtinu, kad užimtumo strategijoje būtų teikiama didesnė svarba valdymui ir kad 2005 m. bendroje užimtumo ataskaitoje būtų pateikiamas kritiškas valdymo vykdymo vertinimas;

| 2.10 | pritaria Komisijos rekomendacijoms dėl aktyvių gyventojų senėjimo strategijų, bet yra įsitikinęs, kad užimtumo politikoje dėmesys turėtų būti labiau sutelkiamas ties darbo pasiūlos gerinimu, greta kitų dalykų ypatingą dėmesį skiriant moterims, pagyvenusiems žmonėms, jauniems žmonėms, neįgaliesiems bei imigrantams, o taip pat skatinant visų gyventojų funkcinį pajėgumą bei sveikatos gerinimą; |
| --- | --- |

2.10

pritaria Komisijos rekomendacijoms dėl aktyvių gyventojų senėjimo strategijų, bet yra įsitikinęs, kad užimtumo politikoje dėmesys turėtų būti labiau sutelkiamas ties darbo pasiūlos gerinimu, greta kitų dalykų ypatingą dėmesį skiriant moterims, pagyvenusiems žmonėms, jauniems žmonėms, neįgaliesiems bei imigrantams, o taip pat skatinant visų gyventojų funkcinį pajėgumą bei sveikatos gerinimą;

| 2.11 | mano, kad struktūrinės reformos darbo rinkoje bei pokyčiai mokesčių ir išmokų sistemose turėtų būti taip numatytos, kad darbas apsimokėtų, o žmonės būtų skatinami likti darbo rinkoje; |
| --- | --- |

2.11

mano, kad struktūrinės reformos darbo rinkoje bei pokyčiai mokesčių ir išmokų sistemose turėtų būti taip numatytos, kad darbas apsimokėtų, o žmonės būtų skatinami likti darbo rinkoje;

| 2.12 | mano, kad svarbu padėti naujoms valstybėms narėms vystyti jų darbo rinkas stiprinant vietos ir regionų valdžios struktūrų pajėgumus bei remiant bendradarbiavimą ir keitimąsi patirtimi vietos ir regionų valdžios institucijų lygmenyje tarp naujųjų valstybių narių. |
| --- | --- |

2.12

mano, kad svarbu padėti naujoms valstybėms narėms vystyti jų darbo rinkas stiprinant vietos ir regionų valdžios struktūrų pajėgumus bei remiant bendradarbiavimą ir keitimąsi patirtimi vietos ir regionų valdžios institucijų lygmenyje tarp naujųjų valstybių narių.

2004 m. rugsėjo 29 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 43/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 43/3

---

Regionų komiteto nuomonė dėl „Migruojančių darbuotojų – padėtis po dešimties vidaus rinkos egzistavimo metų: problemos ir perspektyvos“

(2005/C 43/02)

REGIONŲ KOMITETAS

ATSIŽVELGDAMAS Į2004 m. vasario 10 d. savo Biuro nutarimą pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 5 dalį pavesti Ekonomikos ir socialinės politikos specializuotai komisijai parengti Nuomonę tema „Migruojantys darbuotojai – padėtis po dešimties vidaus rinkos egzistavimo metų: problemos ir perspektyvos“;

ATSIŽVELGDAMAS Į1957 m. kovo 25 d. suvestinę Europos bendrijos steigimo sutarties redakciją – ypač III antraštinę dalį: Laisvas asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas, 1 skyrius: Darbuotojai, 39 ir 49 straipsniai, 2 skyrius: Įsisteigimo teisė, 43 straipsnis;

ATSIŽVELGDAMAS Į Taisykles dėl nacionalinių socialinės apsaugos sistemų, kurios yra laisvo asmenų judėjimo dalis ir turi prisidėti prie gyvenimo standartų bei darbo sąlygų gerinimo, koordinavimo;

ATSIŽVELGDAMAS Į1996 m. gruodžio 2 d. Europos Sąjungos Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 118/97, papildantį Reglamentą (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, persikeliantiems Bendrijoje, ir Tarybos Reglamentą (EEB) Nr. 574/72, nustatančio Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 įgyvendinimo tvarką, taikymą, taip kaip tai turi būti pakeista;

ATSIŽVELGDAMAS Į 1968 m. spalio 15 d Tarybos Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Bendrijoje;

ATSIŽVELGDAMAS Į Europos Teisingumo Teismo sprendimus dėl asmenų, migruojančių darbo tikslais, problematikos, dėl medicinos priemonių ir paslaugų taikymo migruojantiems asmenims bei sprendimu pagal darbo teisę ir profesijų klasifikaciją;

ATSIŽVELGDAMAS Į Europos Sąjungos Tarybos 2003 m. gruodžio 1 d. posėdžio (užimtumas, socialinė politika, sveikatos apsauga ir vartotojų teisių gynimas) 3-ąjį darbotvarkės punktą: Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 reforma);

ATSIŽVELGDAMAS Į bendrą 2004 m. sausio 28 d. Tarybos poziciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išleidimo;

ATSIŽVELGDAMAS Į2002 m. gruodžio 13 d. Europos Tarybos nutarimą dėl Estijos, Latvijos, Lietuvos, Maltos, Lenkijos, Slovakijos, Slovėnijos, Čekijos Respublikos, Vengrijos ir Kipro įstojimo 2004 m. gegužės 1 dieną į Europos Sąjungą ir dėl Stojimo sutarties pasirašymo 2003 m. balandžio 6–7 d. Europos viršūnių susitikime Atėnuose bei Europos konferencijos;

ATSIŽVELGDAMAS Į Europos (Asociacijos) sutartis su Vidurio ir Rytų Europos šalimis – nuo 1991 m. gruodžio su Vengrija ir Lenkija, nuo 1995 m. vasario su Rumunija ir Bulgarija, Čekijos Respublika ir Slovakija, nuo 1998 m. vasario su Estija, Latvija ir Lietuva, nuo 1999 vasario su Slovėnija, o taip pat nuo 1964 m. su Turkija, nuo 1971 m. su Malta ir nuo 1973 m. su Kipru;

ATSIŽVELGDAMAS Į„Kopenhagos kriterijuose“ Europos Tarybos 1993 m. birželį Kopenhagoje konkretizuotas įstojimo perspektyvas;

ATSIŽVELGDAMAS Į Mastrichte 1992 m. vasario 7 d. pasirašytą Europos Sąjungos sutartį („Mastrichto sutartį“), kurioje yra numatyta, kad kiekviena Europos valstybė gali teikti prašymą dėl narystės ES;

ATSIŽVELGDAMAS Į Specializuotos Ekonomikos ir socialinės politikos komisijos 2004 m. balandžio 30 d. priimtą nuomonės projektą (CdR 95/2004 rev 1) (Pranėšėjas: p. Karl-Heinz Lambertz, Vokiečių bendruomenės Belgijoje ministras pirmininkas, (BE/SPE)

Atsižvelgdamas į šiuos pagrindus:

| 1. | Pagal Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 apibrėžimą „pasienio darbuotojas“ reiškia „bet kurį savarankiškai dirbantį darbuotoją, kuris dirba vienos valstybės narės teritorijoje, o gyvena kitos valstybės narės teritorijoje, į kurią paprastai grįžta kasdien arba bent kartą per savaitę“. |
| --- | --- |

1.

Pagal Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 apibrėžimą „pasienio darbuotojas“ reiškia „bet kurį savarankiškai dirbantį darbuotoją, kuris dirba vienos valstybės narės teritorijoje, o gyvena kitos valstybės narės teritorijoje, į kurią paprastai grįžta kasdien arba bent kartą per savaitę“.

| 2. | Darbuotojų, dirbančių pagal sutartį, laisvas judėjimas ir jų lygiateisiškumo principai, remiantis darbo ir užimtumo sąlygomis (atlyginimas, galimybė nutraukti sutartį, grąžinimas į darbą, mokesčių ir socialinės lengvatos), yra apibrėžti Reglamente (EEB) Nr. 1612/68. |
| --- | --- |

2.

Darbuotojų, dirbančių pagal sutartį, laisvas judėjimas ir jų lygiateisiškumo principai, remiantis darbo ir užimtumo sąlygomis (atlyginimas, galimybė nutraukti sutartį, grąžinimas į darbą, mokesčių ir socialinės lengvatos), yra apibrėžti Reglamente (EEB) Nr. 1612/68.

| 3. | Lygiateisiškumo (nediskriminavimo) principas galioja Europos Sąjungoje visiems migruojantiems darbuotojams (ir darbuotojams migrantams - persikėlėliams), kurie dirba ir gyvena Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

3.

Lygiateisiškumo (nediskriminavimo) principas galioja Europos Sąjungoje visiems migruojantiems darbuotojams (ir darbuotojams migrantams - persikėlėliams), kurie dirba ir gyvena Europos Sąjungoje.

| 4. | Socialinės apsaugos sferoje yra taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71 ir jo įgyvendinimo tvarka Nr. 574/72. Šių dokumentų tikslas – koordinuoti socialinės apsaugos sistemas valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.

Socialinės apsaugos sferoje yra taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71 ir jo įgyvendinimo tvarka Nr. 574/72. Šių dokumentų tikslas – koordinuoti socialinės apsaugos sistemas valstybėse narėse.

| 5. | Pagal tai migruojantis darbuotojas apskritai turi laikytis tos šalies, kurioje jis dirba, taisyklių ir potvarkių. |
| --- | --- |

5.

Pagal tai migruojantis darbuotojas apskritai turi laikytis tos šalies, kurioje jis dirba, taisyklių ir potvarkių.

| 6. | Dešimčiai Vidurio ir Rytų Europos valstybių įstojus į ES, migracijos (migruojančių darbuotojų) ir pasienio darbuotojų reiškinys taps kitoks, be to, pasikeis ir Europos darbo rinka. |
| --- | --- |

6.

Dešimčiai Vidurio ir Rytų Europos valstybių įstojus į ES, migracijos (migruojančių darbuotojų) ir pasienio darbuotojų reiškinys taps kitoks, be to, pasikeis ir Europos darbo rinka.

| 7. | Plėtros įtaką labiausiai pajus ES valstybių narių Rytų pasienio teritorijos, tokios kaip Austrija ir Vokietija, kurios savo geografine padėtimi yra arčiausiai naujųjų valstybių narių. Jos turi sieną su Slovėnija, Slovakija, Vengrija, Lenkija ir Čekija, todėl turi pirmiausiai tikėtis tarptautinio judėjimo padidėjimo. Tačiau ES plėtra gali suteikti ir galimybių, t.y., galimybę reguliuoti migraciją, kuri anksčiau buvo neteisėta, be to, migracija iš pasienio regionų ilgainiui persikels į tas vietoves, kuriose trūksta darbo jėgos. |
| --- | --- |

7.

Plėtros įtaką labiausiai pajus ES valstybių narių Rytų pasienio teritorijos, tokios kaip Austrija ir Vokietija, kurios savo geografine padėtimi yra arčiausiai naujųjų valstybių narių. Jos turi sieną su Slovėnija, Slovakija, Vengrija, Lenkija ir Čekija, todėl turi pirmiausiai tikėtis tarptautinio judėjimo padidėjimo. Tačiau ES plėtra gali suteikti ir galimybių, t.y., galimybę reguliuoti migraciją, kuri anksčiau buvo neteisėta, be to, migracija iš pasienio regionų ilgainiui persikels į tas vietoves, kuriose trūksta darbo jėgos.

| 8. | Dėl ES plėtros be tų problemų, su kuriomis susiduria visi ES pasienio darbuotojai, Europos pasienio regionai tikriausiai susidurs su mobilumą varžančiomis administracinėmis, teisinėmis ar mokesčių kliūtimis. |
| --- | --- |

8.

Dėl ES plėtros be tų problemų, su kuriomis susiduria visi ES pasienio darbuotojai, Europos pasienio regionai tikriausiai susidurs su mobilumą varžančiomis administracinėmis, teisinėmis ar mokesčių kliūtimis.

Priėmė savo 56-ojoje plenarinėje sesijoje 2004 m. rugsėjo 29 – 30 d. (2004 m. rugsėjo 29 d posėdis) šią Nuomonę:

1.   Regionų Komiteto pozicija

REGIONŲ KOMITETAS

1.1   konstatuoja, kad

| 1.1.1 | pasienio darbuotojo sąvoka skirtinguose regionuose yra skirtinga, lygiai taip pat kaip skiriasi gyvenamojoje šalyje ar darbo šalyje taikomi mokesčių, ir socialinės apsaugos kriterijai bei aktyvių ar neaktyvių darbuotojų statusas; kad nėra vieno, visuotinai taikomo apibrėžimo, kuris apimtų ir mokesčius, teisinius ir socialinės apsaugos aspektus; |
| --- | --- |

1.1.1

pasienio darbuotojo sąvoka skirtinguose regionuose yra skirtinga, lygiai taip pat kaip skiriasi gyvenamojoje šalyje ar darbo šalyje taikomi mokesčių, ir socialinės apsaugos kriterijai bei aktyvių ar neaktyvių darbuotojų statusas; kad nėra vieno, visuotinai taikomo apibrėžimo, kuris apimtų ir mokesčius, teisinius ir socialinės apsaugos aspektus;

| 1.1.2 | Visos Bendrijos mastu nederinami mokesčių susitarimai, taip pat nederinami mokesčių ir socialinės apsaugos susitarimai, kurie reglamentuoja tarpvalstybinę veiklą, nepaisant akivaizdžių laimėjimų, kurių buvo pasiekta Reglamentu (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, ir Reglamentu (EEB) Nr. 574/72, nustatančiu Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 įgyvendinimo tvarką. |
| --- | --- |

1.1.2

Visos Bendrijos mastu nederinami mokesčių susitarimai, taip pat nederinami mokesčių ir socialinės apsaugos susitarimai, kurie reglamentuoja tarpvalstybinę veiklą, nepaisant akivaizdžių laimėjimų, kurių buvo pasiekta Reglamentu (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, savarankiškai dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje, ir Reglamentu (EEB) Nr. 574/72, nustatančiu Reglamento (EEB) Nr. 1408/71 įgyvendinimo tvarką.

| 1.1.3 | nėra vieningai visoje Bendrijoje taikomų apibrėžimų, skirtų socialinių išmokų sąlygoms, taip pat tokioms vartojamoms sąvokoms, kaip nedarbingumas, invalidumo laipsnio (grupės) įvertinimas apibūdinti, o be to, egzistuoja skirtumai ir draudimo laikotarpių apskaičiavimo sistemose; |
| --- | --- |

1.1.3

nėra vieningai visoje Bendrijoje taikomų apibrėžimų, skirtų socialinių išmokų sąlygoms, taip pat tokioms vartojamoms sąvokoms, kaip nedarbingumas, invalidumo laipsnio (grupės) įvertinimas apibūdinti, o be to, egzistuoja skirtumai ir draudimo laikotarpių apskaičiavimo sistemose;

| 1.1.4 | principo, kad požiūris į visus ES gyvenančius ir dirbančius pasienio darbuotojus turi būti vienodas; laikomasi, tačiau jis ne visuomet taikomas teisingai, tačiau šio principo apibrėžimas, reglamentuojantis užimtumą ir darbo sąlygas, yra numatytas Reglamente (EEB) Nr. 1612/68. |
| --- | --- |

1.1.4

principo, kad požiūris į visus ES gyvenančius ir dirbančius pasienio darbuotojus turi būti vienodas; laikomasi, tačiau jis ne visuomet taikomas teisingai, tačiau šio principo apibrėžimas, reglamentuojantis užimtumą ir darbo sąlygas, yra numatytas Reglamente (EEB) Nr. 1612/68.

| 1.1.5 | egzistuojanti nacionalinė praktika sudaro kliūtis garantuotai pasienio ir migruojančių darbuotojų judėjimo laisvei, o Europos Teismas – remdamasis teisiniu pagrindu, išdėstytu EB sutarties 39, 42 ir 43 straipsniuose, - ir toliau padeda diskriminuojamiems dėl valstybės priimtų sprendimų ir potvarkių migruojantiems darbuotojams apginti savo teises, ir tokiu būdu rašo Europos socialinę teisę; |
| --- | --- |

1.1.5

egzistuojanti nacionalinė praktika sudaro kliūtis garantuotai pasienio ir migruojančių darbuotojų judėjimo laisvei, o Europos Teismas – remdamasis teisiniu pagrindu, išdėstytu EB sutarties 39, 42 ir 43 straipsniuose, - ir toliau padeda diskriminuojamiems dėl valstybės priimtų sprendimų ir potvarkių migruojantiems darbuotojams apginti savo teises, ir tokiu būdu rašo Europos socialinę teisę;

| 1.1.6 | Reglamentas (EEB) 1408/71 dėl daugybės metai iš metų pridedamų papildymų, siekiant atsižvelgti į atskirų valstybių teisinius aktus, pataisyti tam tikras taisykles, užpildyti spragas arba nustatyti tam tikrų asmenų socialinį teisinį statusą, pasidarė labai didelės apimties ir sudėtingas naudotis; |
| --- | --- |

1.1.6

Reglamentas (EEB) 1408/71 dėl daugybės metai iš metų pridedamų papildymų, siekiant atsižvelgti į atskirų valstybių teisinius aktus, pataisyti tam tikras taisykles, užpildyti spragas arba nustatyti tam tikrų asmenų socialinį teisinį statusą, pasidarė labai didelės apimties ir sudėtingas naudotis;

| 1.1.7 | nėra vieningai sunormintų atskirose valstybėse statistinių duomenų ir patikimos apžvalginės statistinės medžiagos apie migruojančius darbuotojus Europos lygmenyje; |
| --- | --- |

1.1.7

nėra vieningai sunormintų atskirose valstybėse statistinių duomenų ir patikimos apžvalginės statistinės medžiagos apie migruojančius darbuotojus Europos lygmenyje;

| 1.1.8 | įvertinus tai, kad mažiau negu 0,50 % dirbančiųjų Europos Sąjungoje sudaro migruojantys darbuotojai; |
| --- | --- |

1.1.8

įvertinus tai, kad mažiau negu 0,50 % dirbančiųjų Europos Sąjungoje sudaro migruojantys darbuotojai;

| 1.1.9 | trūksta į ateitį orientuoto Bendrijos valdymo, numatant konkrečias ir papildomas problemas, kurios turi įtakos naujųjų valstybių narių pasienio darbuotojams, ir kad šis valdymas turi reikšti daugiau nei EURES tarnybų platinamą informaciją; |
| --- | --- |

1.1.9

trūksta į ateitį orientuoto Bendrijos valdymo, numatant konkrečias ir papildomas problemas, kurios turi įtakos naujųjų valstybių narių pasienio darbuotojams, ir kad šis valdymas turi reikšti daugiau nei EURES tarnybų platinamą informaciją;

1.2   yra tos nuomonės, kad

| 1.2.1 | pažanga Europos integracijos srityje turėtų būti neatsiejama nuo pažangos laisvo asmenų judėjimo srityje, ir kad tai turi tapti bendru visų valstybių narių ir Europos Sąjungos prioritetu; |
| --- | --- |

1.2.1

pažanga Europos integracijos srityje turėtų būti neatsiejama nuo pažangos laisvo asmenų judėjimo srityje, ir kad tai turi tapti bendru visų valstybių narių ir Europos Sąjungos prioritetu;

| 1.2.2 | kyla logiškas klausimas, kodėl dabar, kai vidaus rinka jau sukurta ir kai yra įvesta bendra valiuta, vis dar yra taip mažai pasienio darbuotojų. Todėl, siekiant ES darbo rinkoje padidinti darbo jėgos mobilumą ir skaidrumą, vienas iš aspektų, kurį reikėtų patobulinti, yra tas, kad ieškantiems darbo asmenims ir darbdaviams turi būti suteikta galimybė gauti informaciją ir konsultuotis; |
| --- | --- |

1.2.2

kyla logiškas klausimas, kodėl dabar, kai vidaus rinka jau sukurta ir kai yra įvesta bendra valiuta, vis dar yra taip mažai pasienio darbuotojų. Todėl, siekiant ES darbo rinkoje padidinti darbo jėgos mobilumą ir skaidrumą, vienas iš aspektų, kurį reikėtų patobulinti, yra tas, kad ieškantiems darbo asmenims ir darbdaviams turi būti suteikta galimybė gauti informaciją ir konsultuotis;

| 1.2.3 | dėl to prarandamas tikėjimas vieninga Europos vizija, ypač pasienio regionuose – kurie turėtų būti integracijos proceso vedliais ir varikliais; |
| --- | --- |

1.2.3

dėl to prarandamas tikėjimas vieninga Europos vizija, ypač pasienio regionuose – kurie turėtų būti integracijos proceso vedliais ir varikliais;

| 1.2.4 | pasienio ir migruojančių darbuotojų klausimas įgaus naują atspalvį, į Europos Sąjungą įstojus dešimčiai naujų Vidurio ir Rytų Europos valstybių, visų pirma problema išryškės dabartiniuose Rytų pasienio regionuose, todėl skubiai reikėtų paspartinti į ateitį orientuotą numatomų tendencijų valdymą; |
| --- | --- |

1.2.4

pasienio ir migruojančių darbuotojų klausimas įgaus naują atspalvį, į Europos Sąjungą įstojus dešimčiai naujų Vidurio ir Rytų Europos valstybių, visų pirma problema išryškės dabartiniuose Rytų pasienio regionuose, todėl skubiai reikėtų paspartinti į ateitį orientuotą numatomų tendencijų valdymą;

1.3   pritaria

| 1.3.1 | Europos Komisijos iniciatyvai, skirtai darbuotojų mobilumo Europos Sąjungoje kliūtims sumažinti ir užtikrinti, kad būtų gerbiamos visų asmenų teisės į socialinę apsaugą, taip pat dabar priimtam Reglamento 1408/71 pakeitimui ir Reglamento 883/04 pakeitimui, kurie turėtų pagerinti pasienio darbuotojų sąlygas, numatant jiems ligos išmokas ir išmokas šeimai; |
| --- | --- |

1.3.1

Europos Komisijos iniciatyvai, skirtai darbuotojų mobilumo Europos Sąjungoje kliūtims sumažinti ir užtikrinti, kad būtų gerbiamos visų asmenų teisės į socialinę apsaugą, taip pat dabar priimtam Reglamento 1408/71 pakeitimui ir Reglamento 883/04 pakeitimui, kurie turėtų pagerinti pasienio darbuotojų sąlygas, numatant jiems ligos išmokas ir išmokas šeimai;

| 1.3.2 | Europos Komisijos pageidaujamam valstybių narių socialinės apsaugos sistemų koordinavimui, kuris turi pasitarnauti Europos piliečio interesams ir socialiai saugios Europos sandarai; |
| --- | --- |

1.3.2

Europos Komisijos pageidaujamam valstybių narių socialinės apsaugos sistemų koordinavimui, kuris turi pasitarnauti Europos piliečio interesams ir socialiai saugios Europos sandarai;

| 1.3.3 | 2003 m. birželio 18 d. Europos Bendrijų migruojančių darbuotojų socialinės apsaugos administracinės komisijos nutarimui Nr. 189 dėl Tarybos Reglamento Nr. 1408/71 ir jo įgyvendinimo tvarkos 574/72 įgyvendinimui reikalingų formuliarų, skirtų sveikatos priežiūros paslaugų teikimui asmenims, apdraustiems sveikatos draudimu viešint kitose Europos Bendrijos šalyse pakeitimo Europos sveikatos draudimo kortele; |
| --- | --- |

1.3.3

2003 m. birželio 18 d. Europos Bendrijų migruojančių darbuotojų socialinės apsaugos administracinės komisijos nutarimui Nr. 189 dėl Tarybos Reglamento Nr. 1408/71 ir jo įgyvendinimo tvarkos 574/72 įgyvendinimui reikalingų formuliarų, skirtų sveikatos priežiūros paslaugų teikimui asmenims, apdraustiems sveikatos draudimu viešint kitose Europos Bendrijos šalyse pakeitimo Europos sveikatos draudimo kortele;

| 1.3.4 | 2004 m. sausio 28 d. bendrai Tarybos pozicijai dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išleidimo; |
| --- | --- |

1.3.4

2004 m. sausio 28 d. bendrai Tarybos pozicijai dėl Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išleidimo;

1.4   mano, kad

| 1.4.1 | šie pasiūlymai dėl pagerinimo, netgi juos įgyvendinus, nepašalins visų kliūčių šioje srityje; |
| --- | --- |

1.4.1

šie pasiūlymai dėl pagerinimo, netgi juos įgyvendinus, nepašalins visų kliūčių šioje srityje;

| 1.4.2 | įvykus ES plėtrai, gali iškilti naujų, su pasienio darbuotojais susijusių problemų, tačiau atsiras ir naujų galimybių; |
| --- | --- |

1.4.2

įvykus ES plėtrai, gali iškilti naujų, su pasienio darbuotojais susijusių problemų, tačiau atsiras ir naujų galimybių;

| 1.4.3 | Europos socialinės teisės kūrimo nereiktų perduoti vien tik Europos Teismui, bet reiktų ir patiems aktyviai įnešti svarų indėlį sprendžiant migruojančių darbuotojų problemas; |
| --- | --- |

1.4.3

Europos socialinės teisės kūrimo nereiktų perduoti vien tik Europos Teismui, bet reiktų ir patiems aktyviai įnešti svarų indėlį sprendžiant migruojančių darbuotojų problemas;

| 1.4.4 | būtent pasienio regionai - ir ypač nauji pasienio regionai po ES plėtros - labiausiai priklausys nuo sienas kertančios darbo rinkos komponento. |
| --- | --- |

1.4.4

būtent pasienio regionai - ir ypač nauji pasienio regionai po ES plėtros - labiausiai priklausys nuo sienas kertančios darbo rinkos komponento.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | rekomenduoja, kad Europos Komisija visą informaciją, susijusią su problemomis, su kuriomis susidūrė pasienio darbuotojai, persiųstų vienai iš esamų institucijų, tokių kaip Darbuotojų migrantų socialinės apsaugos administracinė komisija, sudaryta Reglamentu (EEB) Nr. 1408/71, arba Technikos komitetas, skatinantis ir remiantis bendradarbiavimą tarp valstybių narių darbuotojų judėjimo ir jų užimtumo laisvės srityje, įkurtas Reglamentu (EEB) Nr. 1612/68. |
| --- | --- |

2.1

rekomenduoja, kad Europos Komisija visą informaciją, susijusią su problemomis, su kuriomis susidūrė pasienio darbuotojai, persiųstų vienai iš esamų institucijų, tokių kaip Darbuotojų migrantų socialinės apsaugos administracinė komisija, sudaryta Reglamentu (EEB) Nr. 1408/71, arba Technikos komitetas, skatinantis ir remiantis bendradarbiavimą tarp valstybių narių darbuotojų judėjimo ir jų užimtumo laisvės srityje, įkurtas Reglamentu (EEB) Nr. 1612/68.

| 2.2 | siūlo, kad už šią užduotį atsakinga institucija: |
| --- | --- |

2.2

siūlo, kad už šią užduotį atsakinga institucija:

| 2.2.1 | surinktų šią informaciją iš visų susijusių politinių organizacijų ir institucijų ir palygintų šią informaciją susijusią su: |
| --- | --- |

2.2.1

surinktų šią informaciją iš visų susijusių politinių organizacijų ir institucijų ir palygintų šią informaciją susijusią su:

| 2.2.1.1 | jos kompetencijai priklausytų ES valstybės narės, ELPA-EEE valstybės ir valstybės, su kuriomis ES yra sudariusi dvišalius susitarimus, kurie reglamentuoja laisvą asmenų judėjimą, |
| --- | --- |

2.2.1.1

jos kompetencijai priklausytų ES valstybės narės, ELPA-EEE valstybės ir valstybės, su kuriomis ES yra sudariusi dvišalius susitarimus, kurie reglamentuoja laisvą asmenų judėjimą,

| 2.2.1.2 | jau esamais daugiašaliais susitarimais, tokiais kaip Beneliukso šalių susitarimas; |
| --- | --- |

2.2.1.2

jau esamais daugiašaliais susitarimais, tokiais kaip Beneliukso šalių susitarimas;

| 2.2.1.3. | jau esamomis tarp valstybių narių bendromis koordinavimo pastangomis; |
| --- | --- |

2.2.1.3.

jau esamomis tarp valstybių narių bendromis koordinavimo pastangomis;

| 2.2.1.4 | Bendrijos sutartimis bei teisiniais aktais ir Europos Komisijos patirtimi; |
| --- | --- |

2.2.1.4

Bendrijos sutartimis bei teisiniais aktais ir Europos Komisijos patirtimi;

| 2.2.1.5 | AEBR patirtimi; |
| --- | --- |

2.2.1.5

AEBR patirtimi;

| 2.2.1.6 | patirtimi susijusių politinių organizacijų ir institucijų bei visų svarbiausių veikėjų ir organizacijų, suinteresuotų, kad kliūtys asmenims judėti būtų pašalintos; |
| --- | --- |

2.2.1.6

patirtimi susijusių politinių organizacijų ir institucijų bei visų svarbiausių veikėjų ir organizacijų, suinteresuotų, kad kliūtys asmenims judėti būtų pašalintos;

| 2.2.2 | galvoja, kaip, remiantis esamais daugiašaliais susitarimais, tokiais kaip Beneliukso sutartis, esamos jungtinės valstybių narių bendradarbiavimo pastangos, Bendrijos susitarimai ir taisyklės, Europos Komisijos (DGV) ir Europos pasienio regionų asociacijos (EPRA) patirtis, būtų galima užmegzti ryšius su šalimis, susijusiomis su pasienio darbuotojų problemomis.Siekiama, kad ši patirtis būtų panaudota kliūtims asmenų mobilumui Europos viduje sumažinti ir kad valstybių narių socialinės apsaugos sistemos būtų geriau suderintos, turint omenyje, inter alia, plėtrą, ir remiant efektyvesnį Socialinės Europos kūrimą |
| --- | --- |

2.2.2

galvoja, kaip, remiantis esamais daugiašaliais susitarimais, tokiais kaip Beneliukso sutartis, esamos jungtinės valstybių narių bendradarbiavimo pastangos, Bendrijos susitarimai ir taisyklės, Europos Komisijos (DGV) ir Europos pasienio regionų asociacijos (EPRA) patirtis, būtų galima užmegzti ryšius su šalimis, susijusiomis su pasienio darbuotojų problemomis.Siekiama, kad ši patirtis būtų panaudota kliūtims asmenų mobilumui Europos viduje sumažinti ir kad valstybių narių socialinės apsaugos sistemos būtų geriau suderintos, turint omenyje, inter alia, plėtrą, ir remiant efektyvesnį Socialinės Europos kūrimą

| 2.2.3 | tuo pačiu metu siekti išvengti persidengimo su egzistuojančiomis institucijomis, tokiomis kaip migracijos tarnybos ar Šengeno ofisas: |
| --- | --- |

2.2.3

tuo pačiu metu siekti išvengti persidengimo su egzistuojančiomis institucijomis, tokiomis kaip migracijos tarnybos ar Šengeno ofisas:

| 2.2.3.1 | koordinuoti ir kaip galima labiau remti informacijos srautą ir visų dalyvių bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

2.2.3.1

koordinuoti ir kaip galima labiau remti informacijos srautą ir visų dalyvių bendradarbiavimą,

| 2.2.3.2 | skatinti kaupti statistinius duomenis apie pasienio darbuotojų skaičių, |
| --- | --- |

2.2.3.2

skatinti kaupti statistinius duomenis apie pasienio darbuotojų skaičių,

| 2.2.3.3 | parengti pasiūlymą dėl Bendrijos socialinės apsaugos ir mokesčių teisėje vartotino aktyvių ir pasyvių pasienio darbuotojų ir migruojančių darbuotojų apibrėžimo, |
| --- | --- |

2.2.3.3

parengti pasiūlymą dėl Bendrijos socialinės apsaugos ir mokesčių teisėje vartotino aktyvių ir pasyvių pasienio darbuotojų ir migruojančių darbuotojų apibrėžimo,

| 2.2.3.4 | parengti pasiūlymus, kaip pagerinti administracinių valdžios institucijų, atsakingų už pasienio darbuotojų problemas, informacijos ir mokymo lygį, |
| --- | --- |

2.2.3.4

parengti pasiūlymus, kaip pagerinti administracinių valdžios institucijų, atsakingų už pasienio darbuotojų problemas, informacijos ir mokymo lygį,

| 2.2.3.5 | parengti pasiūlymus, kaip supaprastinti ir parengti atitinkamus reglamentus, |
| --- | --- |

2.2.3.5

parengti pasiūlymus, kaip supaprastinti ir parengti atitinkamus reglamentus,

| 2.2.3.6 | regionuose steigti tarpvalstybines įstaigas, sprendžiančias pasienio darbuotojų problemas, kurios turėtų teisę savo iniciatyva laikinas darbo grupes, kurios spręstų konkrečias problemas, susijusias su laisvo pasienio darbuotojų judėjimo kliūčių Europos pasienio zonose panaikinimu, |
| --- | --- |

2.2.3.6

regionuose steigti tarpvalstybines įstaigas, sprendžiančias pasienio darbuotojų problemas, kurios turėtų teisę savo iniciatyva laikinas darbo grupes, kurios spręstų konkrečias problemas, susijusias su laisvo pasienio darbuotojų judėjimo kliūčių Europos pasienio zonose panaikinimu,

| 2.3 | siūlo, kad pasienio darbuotojų problemas sprendžiančios regioninės, tarpvalstybinės tarnybos: |
| --- | --- |

2.3

siūlo, kad pasienio darbuotojų problemas sprendžiančios regioninės, tarpvalstybinės tarnybos:

| 2.3.1 | būtų įsteigtos tose vietos valdžios institucijose, kurios yra susijusios su tarpvalstybine veikla, arba jau veikiančiose EURES tarnybose; |
| --- | --- |

2.3.1

būtų įsteigtos tose vietos valdžios institucijose, kurios yra susijusios su tarpvalstybine veikla, arba jau veikiančiose EURES tarnybose;

| 2.3.2 | rinktų informaciją apie konkrečią atskirų pasienio regionų padėtį ir nurodytų konkrečias problemas; |
| --- | --- |

2.3.2

rinktų informaciją apie konkrečią atskirų pasienio regionų padėtį ir nurodytų konkrečias problemas;

| 2.3.3 | tikrintų, ar nacionalinių ir tarptautinių teisės aktų, susitarimų ir įstatymų projektai neprieštarauja pasienio darbuotojų teisėms; |
| --- | --- |

2.3.3

tikrintų, ar nacionalinių ir tarptautinių teisės aktų, susitarimų ir įstatymų projektai neprieštarauja pasienio darbuotojų teisėms;

| 2.3.4 | prireikus praneštų kompetentingoms nacionalinėms ar viršvalstybinėms organizacijoms apie tai, kokią žalą nacionalinių ir tarptautinių teisės aktų, susitarimų ar įstatymų projektų įgyvendinimas padarytų migruojančių darbuotojų judėjimo laisvei, ir suinteresuotiems partneriams pasiūlytų sprendimus; |
| --- | --- |

2.3.4

prireikus praneštų kompetentingoms nacionalinėms ar viršvalstybinėms organizacijoms apie tai, kokią žalą nacionalinių ir tarptautinių teisės aktų, susitarimų ar įstatymų projektų įgyvendinimas padarytų migruojančių darbuotojų judėjimo laisvei, ir suinteresuotiems partneriams pasiūlytų sprendimus;

| 2.3.5 | įtrauktų atsakingus abiejų šalių ekspertus iš kompetentingų nacionalinės vyriausybės skyrių konkrečioms problemoms tarp valstybių narių spręsti (pvz., susijusioms su dvigubo apmokestinimo susitarimais, slaugos draudimu, vaiko pašalpomis, skirtais pasienio darbuotojų šeimoms, ir kt.), ir pasirūpintų, kad jiems padėtų vietos ir (arba) regioniniai ekspertai; |
| --- | --- |

2.3.5

įtrauktų atsakingus abiejų šalių ekspertus iš kompetentingų nacionalinės vyriausybės skyrių konkrečioms problemoms tarp valstybių narių spręsti (pvz., susijusioms su dvigubo apmokestinimo susitarimais, slaugos draudimu, vaiko pašalpomis, skirtais pasienio darbuotojų šeimoms, ir kt.), ir pasirūpintų, kad jiems padėtų vietos ir (arba) regioniniai ekspertai;

| 2.3.6 | kompetentingiems vyriausybių padaliniams per trumpą laiką pateiktų siūlomus dvišalius administracinius arba teisės aktų leidybos sprendimus ir padėtų juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

2.3.6

kompetentingiems vyriausybių padaliniams per trumpą laiką pateiktų siūlomus dvišalius administracinius arba teisės aktų leidybos sprendimus ir padėtų juos įgyvendinti;

| 2.3.7 | suburtų profesionalius darbuotojus ir profesionaliai juos valdytų; |
| --- | --- |

2.3.7

suburtų profesionalius darbuotojus ir profesionaliai juos valdytų;

| 2.4 | siūlo, kad, turint omenyje išsiplėtusią vietos valdžios institucijų ar veikiančių EURES tarnybų, kuriose veikia pasienio darbuotojų problemas sprendžiančios regioninės tarnybos, ES turėtų skirti pakankamai lėšų. |
| --- | --- |

2.4

siūlo, kad, turint omenyje išsiplėtusią vietos valdžios institucijų ar veikiančių EURES tarnybų, kuriose veikia pasienio darbuotojų problemas sprendžiančios regioninės tarnybos, ES turėtų skirti pakankamai lėšų.

2004 m. rugsėjo 29 d., Briuselis

Regionų komiteto

Pirmininkas

Peter STRAUB

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 43/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 43/7

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Vyresnių darbuotojų užimtumo didinimas ir vėlesnis pasitraukimas iš darbo rinkos

(2005/C 43/03)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Vyresnių darbuotojų užimtumo didinimas ir vėlesnis pasitraukimas iš darbo rinkos (KOM(2004) 146 galutinis);

atsižvelgdamas į2004 m. kovo 3 d. Europos Komisijos sprendimą, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 dalimi pasikonsultuoti su Komitetu dėl šio teksto;

atsižvelgdamas į2004 m. sausio 27 d. RK pirmininko sprendimą įpareigoti Ekonominės ir socialinės politikos komisiją šiuo klausimu parengti nuomonę;

atsižvelgdamas į RK nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui (prašymą padaryti pranešimą pateikė Stokholmo Europos Taryba): Darbo jėgos dalyvavimo didinimas ir aktyvaus senėjimo skatinimas (CdR 94/2002 fin) (1);

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui (prašymą pateikti komunikatą pateikė Stokholmo Europos Taryba): Darbo jėgos dalyvavimo didinimas ir aktyvaus senėjimo skatinimas (KOM(2002) 9 galutinis);

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą: Nacionalinių saugių ir subalansuotų pensijų rėmimas, taikant integruotą požiūrį (KOM(2001) 362 galutinis);

atsižvelgdamas į 2001 m. Stokholmo Europos Tarybos išvadas;

atsižvelgdamas į 2002 m. Barselonos Europos Tarybos išvadas;

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą Tarybai Dėl Lisabonos reformų, skirtų išsiplėtusiai Europos Sąjungai (KOM(2004) 29 galutinis/2);

atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą dėl Stokholmo ir Barselonos tikslų: vyresnių darbuotojų užimtumo didinimas ir vėlesnis pasitraukimas iš darbo rinkos (SEC(2003) 429);

atsižvelgdamas į Užimtumo grupės, kuriai pirmininkauja Wim Kok, 2003 m. lapkričio mėn. pranešimą Darbai, darbai, darbai: naujų darbo vietų kūrimas Europoje;

atsižvelgdamas į 2003-2004 m. bendrą pranešimą 2004 m. užimtumo politikos gairės Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse;

atsižvelgdamas į2004 m. liepos 6 d. d. Ekonominės ir socialinės politikos komisijos priimtą nuomonės projektą (CdR 151/2004 rev 1) (pranešėjas Alvaro Ancisi, Ravenna savivaldybės tarybos narys (IT/EPP);

Kadangi:

| 1. | aktyvi senatvė ir vyresnių darbuotojų dalyvavimas darbo rinkoje yra prioritetinės sritys siekiant 2000 m. Lisabonoje numatytus tikslų - pastovaus ekonomikos augimo ir socialinės sanglaudos; |
| --- | --- |

1.

aktyvi senatvė ir vyresnių darbuotojų dalyvavimas darbo rinkoje yra prioritetinės sritys siekiant 2000 m. Lisabonoje numatytus tikslų - pastovaus ekonomikos augimo ir socialinės sanglaudos;

| 2. | 2001 m. Stokholme Europos Taryba nutarė, kad iki 2010 m. pusė ES gyventojų, kurių amžius yra 55-64 m., turėtų dirbti. |
| --- | --- |

2.

2001 m. Stokholme Europos Taryba nutarė, kad iki 2010 m. pusė ES gyventojų, kurių amžius yra 55-64 m., turėtų dirbti.

| 3. | 2002 m. Barselonoje Europos Taryba priėjo išvados, kad yra būtina iki 2010 m maždaug 5 metais laipsniškai didinti vidutinį darbingą amžių; |
| --- | --- |

3.

2002 m. Barselonoje Europos Taryba priėjo išvados, kad yra būtina iki 2010 m maždaug 5 metais laipsniškai didinti vidutinį darbingą amžių;

| 4. | nepaisant paskutinių metų palankios plėtros ES dar yra labai nutolusi nuo pačios nustatytų dviejų tikslų pasiekimo. ES gresia pavojus nepasiekti Lisabonoje numatytos 70 % užimtumo normos; |
| --- | --- |

4.

nepaisant paskutinių metų palankios plėtros ES dar yra labai nutolusi nuo pačios nustatytų dviejų tikslų pasiekimo. ES gresia pavojus nepasiekti Lisabonoje numatytos 70 % užimtumo normos;

| 5. | nors vis daugiau valstybių įgyvendina nacionalines strategijas, ypač pensijų reformų srityje, skirtumai tarp atskirų valstybių yra gana dideli; |
| --- | --- |

5.

nors vis daugiau valstybių įgyvendina nacionalines strategijas, ypač pensijų reformų srityje, skirtumai tarp atskirų valstybių yra gana dideli;

| 6. | skirtumas tarp darbo rinkoje dalyvaujančių moterų ir vyrų yra kritinėje situacijoje; dirbančios moterys, kurių amžius nuo 55 iki 64 m., ir toliau sudaro vidutiniškai 30 %; |
| --- | --- |

6.

skirtumas tarp darbo rinkoje dalyvaujančių moterų ir vyrų yra kritinėje situacijoje; dirbančios moterys, kurių amžius nuo 55 iki 64 m., ir toliau sudaro vidutiniškai 30 %;

| 7. | Europos gyventojų senėjimo pasėkoje didžiausia dalis potencialios darbo jėgos tenka asmenims, kuriems yra virš 50 m., ir į darbo rinką patenka vis mažiau jaunų žmonių; |
| --- | --- |

7.

Europos gyventojų senėjimo pasėkoje didžiausia dalis potencialios darbo jėgos tenka asmenims, kuriems yra virš 50 m., ir į darbo rinką patenka vis mažiau jaunų žmonių;

| 8. | tam kad būtų skatinamas ekonomikos augimas ir užtikrinamas socialinių sistemų išlaikymas būtina didinti vyresnių asmenų skaičių darbo rinkoje; |
| --- | --- |

8.

tam kad būtų skatinamas ekonomikos augimas ir užtikrinamas socialinių sistemų išlaikymas būtina didinti vyresnių asmenų skaičių darbo rinkoje;

| 9. | Išaugus gyvenimo trukmei žmonės turi geresnes galimybes gyvenimo eigoje atskleisti savo potencialią. Darbingo amžiaus pratęsimas gali suteikti puikią galimybę geriau atsiskleisti žmogiškajam potencialui. |
| --- | --- |

9.

Išaugus gyvenimo trukmei žmonės turi geresnes galimybes gyvenimo eigoje atskleisti savo potencialią. Darbingo amžiaus pratęsimas gali suteikti puikią galimybę geriau atsiskleisti žmogiškajam potencialui.

56-ojoje plenarinėje sesijoje 2004 m. rugsėjo 29 – 30 d. (2004 m. rugsėjo 29 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto požiūriai

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | pritaria Komisijos vertinimui, kad nenaudojant drastiškų priemonių remiant vyresnių žmonių užimtumą, ES užimtumo tikslai turbūt niekada ir nebus pasiekti; |
| --- | --- |

1.1

pritaria Komisijos vertinimui, kad nenaudojant drastiškų priemonių remiant vyresnių žmonių užimtumą, ES užimtumo tikslai turbūt niekada ir nebus pasiekti;

| 1.2 | pritaria specialių darbo rinkos sąlygų analizei; sąlygų, kurios būtinos norint prailginti profesinį gyvenimą, būtent tinkamos finansinės paskatos, geros saugos ir sveikatos sąlygos darbo vietoje, lanksčios darbo organizavimo formos, kvalifikacijos kėlimo galimybės, veiksmingos darbo rinkos priemonės ir geresnė darbo vietos kokybė; |
| --- | --- |

1.2

pritaria specialių darbo rinkos sąlygų analizei; sąlygų, kurios būtinos norint prailginti profesinį gyvenimą, būtent tinkamos finansinės paskatos, geros saugos ir sveikatos sąlygos darbo vietoje, lanksčios darbo organizavimo formos, kvalifikacijos kėlimo galimybės, veiksmingos darbo rinkos priemonės ir geresnė darbo vietos kokybė;

| 1.3 | vertina Komisijos nuomonę, kad valstybės narės imtųsi drastiškų priemonių ir sukurtų išsamią aktyvaus senėjimo strategiją, kurioje būtų numatyta ne tik pensijų reforma, bet ir visiems skirtos kvalifikacijos tobulinimo priemonės, kurios skatintų aktyvias visų amžiaus grupių darbo rinkos programas ir sukurtų sąlygas dirbti visą darbingą amžių; |
| --- | --- |

1.3

vertina Komisijos nuomonę, kad valstybės narės imtųsi drastiškų priemonių ir sukurtų išsamią aktyvaus senėjimo strategiją, kurioje būtų numatyta ne tik pensijų reforma, bet ir visiems skirtos kvalifikacijos tobulinimo priemonės, kurios skatintų aktyvias visų amžiaus grupių darbo rinkos programas ir sukurtų sąlygas dirbti visą darbingą amžių;

| 1.4 | mano, kad yra svarbu atkreipti dėmesį, jog dirbančių 55-64 m. amžiaus moterų skaičių reikia didinti taikant specialias programas; |
| --- | --- |

1.4

mano, kad yra svarbu atkreipti dėmesį, jog dirbančių 55-64 m. amžiaus moterų skaičių reikia didinti taikant specialias programas;

| 1.5 | yra įsitikinęs, kad socialiniai partneriai yra labai svarbūs nustatant aktyvaus senėjimo strategiją ir kokybiškai gerinant profesinį gyvenimą; |
| --- | --- |

1.5

yra įsitikinęs, kad socialiniai partneriai yra labai svarbūs nustatant aktyvaus senėjimo strategiją ir kokybiškai gerinant profesinį gyvenimą;

| 1.6 | yra įsitikinęs, kad bendrijoje taikomos priemonės gali prisidėti prie aktyvaus senėjimo strategijos rėmimo ir populiarinimo. |
| --- | --- |

1.6

yra įsitikinęs, kad bendrijoje taikomos priemonės gali prisidėti prie aktyvaus senėjimo strategijos rėmimo ir populiarinimo.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | pabrėžia, kad į vyresnių žmonių užimtumą reikia žiūrėti kaip į normalų profesinio gyvenimo dalyką, kuris atitinka normalią dirbančių gyventojų sudėtį. Strategiškai valdant personalą turėtų būti kalbama apie įvairių amžiaus grupių arba diversifikuotą personalo valdymą, o ne išskiriama vyresnių darbuotojų grupė. Visiems dalyvaujantiems darbo rinkoje turi būti suteikta galimybė visuose profesinės karjeros etapuose suderinti profesiją ir šeimą. |
| --- | --- |

2.1

pabrėžia, kad į vyresnių žmonių užimtumą reikia žiūrėti kaip į normalų profesinio gyvenimo dalyką, kuris atitinka normalią dirbančių gyventojų sudėtį. Strategiškai valdant personalą turėtų būti kalbama apie įvairių amžiaus grupių arba diversifikuotą personalo valdymą, o ne išskiriama vyresnių darbuotojų grupė. Visiems dalyvaujantiems darbo rinkoje turi būti suteikta galimybė visuose profesinės karjeros etapuose suderinti profesiją ir šeimą.

| 2.2 | pritaria Komisijos pasiūlytoms prioritetinėms strategijoms, kuriomis skatinamas gilus kultūrinis pasikeitimas, kurio dėka žmoniškasis kapitalas būtų naudojamas visą gyvenimą, būtų skatinamas aktyvus senėjimas, būtų išvengiama vyresnių žmonių atribojimo ir didinamas vyresnių darbuotojų skaičius. Tai yra svarbus darbo jėgos pasiūlos aspektas atsižvelgiant į numatomą darbingų gyventojų skaičiaus sumažėjimą; |
| --- | --- |

2.2

pritaria Komisijos pasiūlytoms prioritetinėms strategijoms, kuriomis skatinamas gilus kultūrinis pasikeitimas, kurio dėka žmoniškasis kapitalas būtų naudojamas visą gyvenimą, būtų skatinamas aktyvus senėjimas, būtų išvengiama vyresnių žmonių atribojimo ir didinamas vyresnių darbuotojų skaičius. Tai yra svarbus darbo jėgos pasiūlos aspektas atsižvelgiant į numatomą darbingų gyventojų skaičiaus sumažėjimą;

| 2.3 | yra tos pačios nuomonės, kad to nepakanka norint panaudoti visą vyresnių žmonių potencialą. Tačiau reikia pripažinti vyresnių žmonių laisvanorišką ir neformalią visuomenei naudingą veiklą; atitinkamai reikia pripažinti visų veiklos formų, tiek ekonominių, tiek socialinių svarbą ekonomikai, individualiai gerovei ir socialinei sanglaudai vietiniame lygmenyje; |
| --- | --- |

2.3

yra tos pačios nuomonės, kad to nepakanka norint panaudoti visą vyresnių žmonių potencialą. Tačiau reikia pripažinti vyresnių žmonių laisvanorišką ir neformalią visuomenei naudingą veiklą; atitinkamai reikia pripažinti visų veiklos formų, tiek ekonominių, tiek socialinių svarbą ekonomikai, individualiai gerovei ir socialinei sanglaudai vietiniame lygmenyje;

| 2.4 | sutinkamai su Komisija patvirtina, kad skatinant vyresnių asmenų užimtumą yra būtina viso profesinio gyvenimo laikotarpiu užtikrinti strategijų kūrimą, kurios remia geras sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, lanksčias darbo organizavimo formas, galimybę nuolat kelti kvalifikaciją, geresnę darbo vietos kokybę ir veiksmingas darbo rinkos priemones, kurios užtikrintų užimtumą kiekviename profesinio gyvenimo etape; |
| --- | --- |

2.4

sutinkamai su Komisija patvirtina, kad skatinant vyresnių asmenų užimtumą yra būtina viso profesinio gyvenimo laikotarpiu užtikrinti strategijų kūrimą, kurios remia geras sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, lanksčias darbo organizavimo formas, galimybę nuolat kelti kvalifikaciją, geresnę darbo vietos kokybę ir veiksmingas darbo rinkos priemones, kurios užtikrintų užimtumą kiekviename profesinio gyvenimo etape;

| 2.5 | yra tos pačios nuomonės, kad norint prailginti profesinį gyvenimą, padidinti išėjimo į pensiją amžių, palengvinti vyresnių moterų įtraukimą į darbo rinką ir padidinti dirbančių moterų skaičių nepakanka jau pristatytų priemonių. Turi būti įgyvendinamos strategijos, kurios padėtų moterims viso profesinio gyvenimo metu suderinti profesiją ir šeimą; |
| --- | --- |

2.5

yra tos pačios nuomonės, kad norint prailginti profesinį gyvenimą, padidinti išėjimo į pensiją amžių, palengvinti vyresnių moterų įtraukimą į darbo rinką ir padidinti dirbančių moterų skaičių nepakanka jau pristatytų priemonių. Turi būti įgyvendinamos strategijos, kurios padėtų moterims viso profesinio gyvenimo metu suderinti profesiją ir šeimą;

| 2.6 | tikisi, atsižvelgdamas į Komisijos paminėtą faktą, kad nėra jokių empirinių įrodymų, jog jaunesnius ir vyresnius dirbančiuosius galima pakeisti, kad strategijų kontekste bus išbandomi kelias kartas apimantys lankstaus darbo organizavimo solidarumo susitarimai, kurie skatintų laipsnišką vyresnių žmonių pasitraukimą iš darbo ir savo patirties bei profesinės kompetencijos perdavimą jaunesniems žmonėms; |
| --- | --- |

2.6

tikisi, atsižvelgdamas į Komisijos paminėtą faktą, kad nėra jokių empirinių įrodymų, jog jaunesnius ir vyresnius dirbančiuosius galima pakeisti, kad strategijų kontekste bus išbandomi kelias kartas apimantys lankstaus darbo organizavimo solidarumo susitarimai, kurie skatintų laipsnišką vyresnių žmonių pasitraukimą iš darbo ir savo patirties bei profesinės kompetencijos perdavimą jaunesniems žmonėms;

| 2.7 | pakartoja Komisijos nuomonę, kad vyresni darbuotojai taip pat gali gauti naudos iš to, kad pagal brangius, ESF finansuojamus projektus jie bus vėl integruojami į darbo rinką. Gera praktika parodė, kad vyresnio amžiaus buvusiems vadovams suteikiama galimybė patobulinti ir pagerinti savo įgūdžius, taip užsitikrinant darbo vietą organizacijose, kurioms vietos darbo rinkoje trūksta darbuotojų, turinčių vadovavimo įgūdžių. |
| --- | --- |

2.7

pakartoja Komisijos nuomonę, kad vyresni darbuotojai taip pat gali gauti naudos iš to, kad pagal brangius, ESF finansuojamus projektus jie bus vėl integruojami į darbo rinką. Gera praktika parodė, kad vyresnio amžiaus buvusiems vadovams suteikiama galimybė patobulinti ir pagerinti savo įgūdžius, taip užsitikrinant darbo vietą organizacijose, kurioms vietos darbo rinkoje trūksta darbuotojų, turinčių vadovavimo įgūdžių.

| 2.8 | pabrėžia
  teritorinio užimtumo planų įgyvendinimo, dalyvaujant socialiniams partneriams, svarbą. Jų pagalba remiamas mokymasis visą gyvenimą, intensyvinamos aktyvios darbo rinkos programos, ypač konsultuojant ir įtraukiant į darbo rinką vyresnio amžiaus bedarbius, išaiškinamos priemonės, kurios papildo užimtumo programas gerovės ir socialinio susitelkimo srityse ir remiamas vyresnių žmonių aktyvus dalyvavimas socialiniame gyvenime; |
| --- | --- |

2.8

pabrėžia
  teritorinio užimtumo planų įgyvendinimo, dalyvaujant socialiniams partneriams, svarbą. Jų pagalba remiamas mokymasis visą gyvenimą, intensyvinamos aktyvios darbo rinkos programos, ypač konsultuojant ir įtraukiant į darbo rinką vyresnio amžiaus bedarbius, išaiškinamos priemonės, kurios papildo užimtumo programas gerovės ir socialinio susitelkimo srityse ir remiamas vyresnių žmonių aktyvus dalyvavimas socialiniame gyvenime;

| 2.9 | pabrėžia, kad vietinės ir regioninės valdžios institucijos yra labai svarbios šių strategijų kūrimui ir atkreipia dėmesį, kad ypač jų vykdomai veiklai ar programoms reikia skirti daugiau dėmesio. Tai leis įveikti pavojingą skirstymą į dvi grupes „vyresni ekonomiškai produktyvūs dirbantieji prieš socialiai atribotus vyresnius žmones“; |
| --- | --- |

2.9

pabrėžia, kad vietinės ir regioninės valdžios institucijos yra labai svarbios šių strategijų kūrimui ir atkreipia dėmesį, kad ypač jų vykdomai veiklai ar programoms reikia skirti daugiau dėmesio. Tai leis įveikti pavojingą skirstymą į dvi grupes „vyresni ekonomiškai produktyvūs dirbantieji prieš socialiai atribotus vyresnius žmones“;

| 2.9.1 | pabrėžia, kaip yra svarbu pripažinti vietinio ir regioninio lygmens sprendimų, remiant vyresnių žmonių visuomenei naudingų užimtumo iniciatyvų (nemokamas arba iš dalies mokamas vyresnių žmonių laisvanoriškas darbas savoje bendruomenėje, civilinės paslaugos vyresniems žmonėms ir t.t) svarbą. Visuomenei reikalingas šios rūšies darbas yra labai svarbus solidarumo prasme, jis sustiprina integraciją, skatina vyresnių žmonių pilietiškumą ir gerina santykius tarp kartų. Bet ne vien tik tai: šis darbas gali būti atliekamas palaipsniui baigiant profesinį gyvenimą arba užtikrinti įtraukimo į darbą formas tiems, kurie nebedirba; |
| --- | --- |

2.9.1

pabrėžia, kaip yra svarbu pripažinti vietinio ir regioninio lygmens sprendimų, remiant vyresnių žmonių visuomenei naudingų užimtumo iniciatyvų (nemokamas arba iš dalies mokamas vyresnių žmonių laisvanoriškas darbas savoje bendruomenėje, civilinės paslaugos vyresniems žmonėms ir t.t) svarbą. Visuomenei reikalingas šios rūšies darbas yra labai svarbus solidarumo prasme, jis sustiprina integraciją, skatina vyresnių žmonių pilietiškumą ir gerina santykius tarp kartų. Bet ne vien tik tai: šis darbas gali būti atliekamas palaipsniui baigiant profesinį gyvenimą arba užtikrinti įtraukimo į darbą formas tiems, kurie nebedirba;

| 2.9.2 | atkreipia dėmesį, kad atsižvelgiant į siekiamą 55 – 64 m amžiaus moterų užimtumo padidinimą vietinės ir regioninės valdžios sprendimų lygmuo vaidins labai svarbų vaidmenį planuojant slaugos ir pagalbos paslaugas reikalingiems pagalbos šeimos nariams (mažamečiams ir nesavarankiškiems suaugusiems), būtent atsižvelgiant į tą faktą, kad ši amžiaus grupė, atsižvelgiant į šių dienų demografines tendencijas, bet kokiu atveju turės susidurti su didelėmis slaugos užduotimis šeimoje. Savo dokumente Komisija yra už priemones, skatinančias mokymąsi visą gyvenimą ir lankstų darbo organizavimą visą profesinio gyvenimo laikotarpį; šia prasme turi būti skiriama tiek pat dėmesio ir mokymosi ir organizavimo programoms, bei švietimo, socialinėms ir pagalbos paslaugoms, kurios leis moterims viso profesinio gyvenimo metu suderinti profesines ir šeimynines pareigas; |
| --- | --- |

2.9.2

atkreipia dėmesį, kad atsižvelgiant į siekiamą 55 – 64 m amžiaus moterų užimtumo padidinimą vietinės ir regioninės valdžios sprendimų lygmuo vaidins labai svarbų vaidmenį planuojant slaugos ir pagalbos paslaugas reikalingiems pagalbos šeimos nariams (mažamečiams ir nesavarankiškiems suaugusiems), būtent atsižvelgiant į tą faktą, kad ši amžiaus grupė, atsižvelgiant į šių dienų demografines tendencijas, bet kokiu atveju turės susidurti su didelėmis slaugos užduotimis šeimoje. Savo dokumente Komisija yra už priemones, skatinančias mokymąsi visą gyvenimą ir lankstų darbo organizavimą visą profesinio gyvenimo laikotarpį; šia prasme turi būti skiriama tiek pat dėmesio ir mokymosi ir organizavimo programoms, bei švietimo, socialinėms ir pagalbos paslaugoms, kurios leis moterims viso profesinio gyvenimo metu suderinti profesines ir šeimynines pareigas;

| 2.9.3 | mano, kad yra neišvengiama, ne tik remti nacionalinių socialinių ir pensijų sistemų strategijas, bet ir vadovaujant vietinės ir regioninės valdžios institucijoms įgyvendinti teritorinius užimtumo planus, kurie, įtraukiant socialinius partnerius, leis patvirtinti strategijas. Šių planų pagalba turėtų būti įmanoma išbandyti novatoriškas idėjas remiant vyresnių žmonių socialinį įtraukimą, didinant užimtumą ir socialinį, bei ekonominį jų potencialo panaudojimą. Tik taikant teritorinius planus, kurie bus paremti atitinkamų bandymo etapų ir ES lėšų, yra įmanoma sujungti ekonominių ir socialinių aspektų, kurie yra svarbūs dėl laipsniško gyventojų senėjimo ir darbingų gyventojų mažėjimo, įvairovę. |
| --- | --- |

2.9.3

mano, kad yra neišvengiama, ne tik remti nacionalinių socialinių ir pensijų sistemų strategijas, bet ir vadovaujant vietinės ir regioninės valdžios institucijoms įgyvendinti teritorinius užimtumo planus, kurie, įtraukiant socialinius partnerius, leis patvirtinti strategijas. Šių planų pagalba turėtų būti įmanoma išbandyti novatoriškas idėjas remiant vyresnių žmonių socialinį įtraukimą, didinant užimtumą ir socialinį, bei ekonominį jų potencialo panaudojimą. Tik taikant teritorinius planus, kurie bus paremti atitinkamų bandymo etapų ir ES lėšų, yra įmanoma sujungti ekonominių ir socialinių aspektų, kurie yra svarbūs dėl laipsniško gyventojų senėjimo ir darbingų gyventojų mažėjimo, įvairovę.

Baigiant Regionų komitetas

| 2.10 | patvirtina, kaip yra svarbu, kad valstybės narės pasikeistų pasitvirtinusia praktika, ypač vietiniame ir regioniniame lygmenyje, ir iniciatyvos, bei bendruomeniniai veiklos planai būtų išplečiami. Jie suteiks ne tik naujų impulsų atskirų valstybių pensijų ir socialinių sistemų reformai, bet ir vietiniame lygmenyje bus remiamos socialinės ir ekonominės programos, skirtos vyresnių žmonių užimtumui didinti. |
| --- | --- |

2.10

patvirtina, kaip yra svarbu, kad valstybės narės pasikeistų pasitvirtinusia praktika, ypač vietiniame ir regioniniame lygmenyje, ir iniciatyvos, bei bendruomeniniai veiklos planai būtų išplečiami. Jie suteiks ne tik naujų impulsų atskirų valstybių pensijų ir socialinių sistemų reformai, bet ir vietiniame lygmenyje bus remiamos socialinės ir ekonominės programos, skirtos vyresnių žmonių užimtumui didinti.

2004 m. rugsėjo 29 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 287, 2002 11 22, p.1.

1

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 43/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 43/10

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui „Nusikalstamumo prevencija Europos Sąjungoje“

(2005/C 43/04)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS Į2004 m. kovo 12 d. Europos Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl „Nusikalstamumo prevencija Europos Sąjungoje“ (KOM(2004) 165 galutinis),

ATSIŽVELGDAMAS Į2003 m. rugsėjo 22 d. Komisijos sprendimą pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją dalį konsultuotis su Komitetu šiuo klausimu,

ATSIŽVELGDAMAS Į2003 m. liepos 1 d. Komiteto Biuro sprendimą įpareigoti Konstitucijos reikalų ir Europos valdymo komisiją parengti nuomonę šiuo klausimu,

ATSIŽVELGDAMAS Į1994 m. sausio 24 d. Europos Parlamento nutarimą dėl smulkaus nusikaltimumo miestuose ir jo sąsajų su oganizuotu nusikalstamumu (1) ir 1998 m. lapkričio 17 d. nutarimą dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu (2),

ATSIŽVELGDAMAS Į 1997 m. „Kovos su organizuotu nusikalstamumu veiksmų planą“
   (3),

ATSIŽVELGDAMAS Į1998 m. gruodžio 3 d. Vienos veiksmų planą dėl Amsterdamo sutarties nuostatų, reglamentuojančių lasvės, saugumo ir teisingumo erdvę, geriausių įgyvendinimo sąlygų (4),

ATSIŽVELGDAMAS Į Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos 1531 rekomendaciją (2001 m.) dėl saugumo ir nusikalstamumo prevencijos miestuose: Europos observatorijos kūrimas, o taip pat į Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso 180 nutarimą (2004 m.) dėl vietos policijos Europoje,

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Nusikalstamumo prevencija Europos Sąjungoje – apmąstymai apie vietos valdžios institucijų orientacijas ir pasiūlymai dėl Bendrijos finansinės paramos
   (5)“,

ATSIŽVELGDAMAS Į2003 m. lapkričio 20 d. Komiteto nuomonę „Vietos ir regionų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės dimensija“ (CdR 61/2003 fin (6)),

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonės projektą (CdR 355/2003 rév. 2), kurį 2004 m. liepos 2 d. patvirtino Konstitucijos reikalų ir Europos valdymo komisija (pranešėjai – Turino provincijos pirmininkė p. Mercedes Bresso (Italija-ESP) ir buvęs valstybės ministras, Diunkerko meras p. Michel DELEBARRE (FR-ESP);

Kadangi:

| 1) | Europos Parlamentas, siekdams sukurti pasaulinę kovos su nusikalstamumu strategiją, 1994 m. sausio 24 d. priėmė nutarimą dėl smulkaus nusikalstamumo miestuose ir jo sąsajų su organizuotu nusikalstamumu, o 1998 m. lapkričio 17 d. nutarimo dėl organizuoto nusikalstamumo gairių bei prevencijos priemonių; |
| --- | --- |

1)

Europos Parlamentas, siekdams sukurti pasaulinę kovos su nusikalstamumu strategiją, 1994 m. sausio 24 d. priėmė nutarimą dėl smulkaus nusikalstamumo miestuose ir jo sąsajų su organizuotu nusikalstamumu, o 1998 m. lapkričio 17 d. nutarimo dėl organizuoto nusikalstamumo gairių bei prevencijos priemonių;

| 2) | nusikalstamumo prevencijos priemonių apmatai yra įtvirtinti Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės steigimo sutartyje, padėjusios tikros Europos teisėtvarkos sistemos, kurios trys tikslai yra glaudžiai tarpusavyje susiję ir turi būti susieti su Pagrindinių teisių chartija, pagrindus; |
| --- | --- |

2)

nusikalstamumo prevencijos priemonių apmatai yra įtvirtinti Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės steigimo sutartyje, padėjusios tikros Europos teisėtvarkos sistemos, kurios trys tikslai yra glaudžiai tarpusavyje susiję ir turi būti susieti su Pagrindinių teisių chartija, pagrindus;

| 3) | Sutarties 29 sutarties straipsnyje nustatyta, kad Europos Sąjungos tikslo šioje srityje bus siekiama numatant organizuoto ir kitokio nusiklastamumo prevenciją ir kovą su juo; |
| --- | --- |

3)

Sutarties 29 sutarties straipsnyje nustatyta, kad Europos Sąjungos tikslo šioje srityje bus siekiama numatant organizuoto ir kitokio nusiklastamumo prevenciją ir kovą su juo;

| 4) | 1997 m. Vienos veiksmų plane buvo raginama nusikalstamumo prevencijos priemones įtvirtinti per penkerius metus nuo Amsterdamo sutarties įsigaliojimo; |
| --- | --- |

4)

1997 m. Vienos veiksmų plane buvo raginama nusikalstamumo prevencijos priemones įtvirtinti per penkerius metus nuo Amsterdamo sutarties įsigaliojimo;

| 5) | 1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperės Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad reikėtų parengti nusikalstamumo prevencijos priemones ir keistis geriausia praktika, kad reikėtų stiprinti kompetentingų nacionalinių nusikalstamumo prevencijos tarnybų tinklą ir nacionalinių nusikalstamumo prevencijos organizacijų bendradarbiavimą, o taip pat, kad didžiausiais šio bendradarbiavimo prioritetais būtų nepilnamečių, miestų ir su narkotikais susijęs nusikalstamumas. Ji paragino ištirti, ar šiuo tikslu nebūtų galima sukurti Bendrijos finansuojamą programą; |
| --- | --- |

5)

1999 m. spalio 15 ir 16 d. Tamperės Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad reikėtų parengti nusikalstamumo prevencijos priemones ir keistis geriausia praktika, kad reikėtų stiprinti kompetentingų nacionalinių nusikalstamumo prevencijos tarnybų tinklą ir nacionalinių nusikalstamumo prevencijos organizacijų bendradarbiavimą, o taip pat, kad didžiausiais šio bendradarbiavimo prioritetais būtų nepilnamečių, miestų ir su narkotikais susijęs nusikalstamumas. Ji paragino ištirti, ar šiuo tikslu nebūtų galima sukurti Bendrijos finansuojamą programą;

| 6) | daugelyje nusikalstamumo prevencijos temą nagrinėjusių seminarų ir konferencijų, visų pirma tų, kurie 1996 m. įvyko Stokholme, Saragosoje ir Briuselyje, 1997 m. Nordvike, 1998 m. Londone ir 2000 m. Algarvėje, buvo raginama sukurti ES tinklą, kuris stiprinantų bendradarbiavimą nusikalstamumo prevencijos srityje; |
| --- | --- |

6)

daugelyje nusikalstamumo prevencijos temą nagrinėjusių seminarų ir konferencijų, visų pirma tų, kurie 1996 m. įvyko Stokholme, Saragosoje ir Briuselyje, 1997 m. Nordvike, 1998 m. Londone ir 2000 m. Algarvėje, buvo raginama sukurti ES tinklą, kuris stiprinantų bendradarbiavimą nusikalstamumo prevencijos srityje;

| 7) | iš visų Europos Sąjungos finansuojamų konferencijų labai reikšminga buvo 2000 m. gegužės 4-5 d. Algarvėje vykusi aukšto lygio konferencija, kuri leido pradėti vykdyti Hipokrato programą, o svarbiausia, suformavo 2000 m. lapkričio 29 d. Komisijos komunikato pagrindus; |
| --- | --- |

7)

iš visų Europos Sąjungos finansuojamų konferencijų labai reikšminga buvo 2000 m. gegužės 4-5 d. Algarvėje vykusi aukšto lygio konferencija, kuri leido pradėti vykdyti Hipokrato programą, o svarbiausia, suformavo 2000 m. lapkričio 29 d. Komisijos komunikato pagrindus;

| 8) | šiame komunikate buvo apibrėžti Europos nusikalstamumo prevencijos strategijos tikslai: sumažinti veiksnių, padedančių įsitraukti į nusikalstamą pasaulį ir pakartotinai daryti nusikaltimus, skaičių, išvengti persekiojimo, susilpninti nesaugumo jausmą, propaguoti ir skleisti įstatymų laikymosi ir valdymo kultūrą, kurios paskirtis yra padėti išvengti konfliktų, o taip pat įgyvendinti gero valdymo priemones, siekiant užkirsti kelią korupcijai; |
| --- | --- |

8)

šiame komunikate buvo apibrėžti Europos nusikalstamumo prevencijos strategijos tikslai: sumažinti veiksnių, padedančių įsitraukti į nusikalstamą pasaulį ir pakartotinai daryti nusikaltimus, skaičių, išvengti persekiojimo, susilpninti nesaugumo jausmą, propaguoti ir skleisti įstatymų laikymosi ir valdymo kultūrą, kurios paskirtis yra padėti išvengti konfliktų, o taip pat įgyvendinti gero valdymo priemones, siekiant užkirsti kelią korupcijai;

| 9) | politika turi būti daugiadisciplininė: nusikalstamumo prevencijos ir saugumo priemonės turi būti įgyvendinamos kartu su specialia socialine bei švietimo politika ir šios srities dalyvių partneryste, vietos valdžios struktūroms suteikiant pagrindinį vaidmenį; |
| --- | --- |

9)

politika turi būti daugiadisciplininė: nusikalstamumo prevencijos ir saugumo priemonės turi būti įgyvendinamos kartu su specialia socialine bei švietimo politika ir šios srities dalyvių partneryste, vietos valdžios struktūroms suteikiant pagrindinį vaidmenį;

| 10) | be to, šie principai ir tikslai leidžia kalbėti apie nusikalstamumo prevencijos „Europos modelį“, pagal kurį Europos Sąjungos veiksmai, nepakeisdami nacionalinių, regioninių ar vietinių veiksmų, papildytų „atsakomybės sričių piramidę“; |
| --- | --- |

10)

be to, šie principai ir tikslai leidžia kalbėti apie nusikalstamumo prevencijos „Europos modelį“, pagal kurį Europos Sąjungos veiksmai, nepakeisdami nacionalinių, regioninių ar vietinių veiksmų, papildytų „atsakomybės sričių piramidę“;

| 11) | 1996-2002 m. nesaugumo jausmas Europoje stiprėjo pamažu, bet nuolat; |
| --- | --- |

11)

1996-2002 m. nesaugumo jausmas Europoje stiprėjo pamažu, bet nuolat;

| 12) | visą visuomenę būtina įtraukti į nacionalinių, vietos ir regionų valdžios institucijų, nevyriausybinių organizacijų, privataus sektoriaus ir Europos žmonių partnerystės kūrimo procesą: nusikalstamumo priežasčių yra daug, todėl į jas reikia atkreipti dėmesį, taikant priemones, kurių įvairiuose lygmenyse imasi skirtingi visuomenės sluoksniai, įskaitant pilietinę visuomenę, bendradarbiaudami su skirtingos patirties bei gabumų turinčiomis suinteresuotomis šalimis; |
| --- | --- |

12)

visą visuomenę būtina įtraukti į nacionalinių, vietos ir regionų valdžios institucijų, nevyriausybinių organizacijų, privataus sektoriaus ir Europos žmonių partnerystės kūrimo procesą: nusikalstamumo priežasčių yra daug, todėl į jas reikia atkreipti dėmesį, taikant priemones, kurių įvairiuose lygmenyse imasi skirtingi visuomenės sluoksniai, įskaitant pilietinę visuomenę, bendradarbiaudami su skirtingos patirties bei gabumų turinčiomis suinteresuotomis šalimis;

| 13) | dauguma prieš ES piliečius padaromų nusikaltimų įvykdomi miesto zonose, todėl prioritetą reikia teikti reikiamoms integruotoms politikos kryptims miestų lygiu; |
| --- | --- |

13)

dauguma prieš ES piliečius padaromų nusikaltimų įvykdomi miesto zonose, todėl prioritetą reikia teikti reikiamoms integruotoms politikos kryptims miestų lygiu;

2004 m. rugsėjo 29-30 d. plenarinėje sesijoje (rugsėjo 29 d. posėdyje) dauguma balsų priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto pozicija

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | pritaria faktui, kad bus pradėtas tinklo veiklos stebėsenos procesas, siekiant atgaivinti nusikalstamumo prevencijos politikos kryptis Europos lygiu, kurios orientuojamos į neorganizuotą nusikalstamumą, vadinamą masiniu nusikalstamumu, o nepilnamečių, miestų, bei su narkotikais susijęs, taip pat prieš moteris ir kitas pažeidžiamas grupes, tokias kaip vaikai, jaunimas, pagyvenę žmonės ir imigrantai, nukreiptas nusikalstamumas laikomas prioritetu; |
| --- | --- |

1.1

pritaria faktui, kad bus pradėtas tinklo veiklos stebėsenos procesas, siekiant atgaivinti nusikalstamumo prevencijos politikos kryptis Europos lygiu, kurios orientuojamos į neorganizuotą nusikalstamumą, vadinamą masiniu nusikalstamumu, o nepilnamečių, miestų, bei su narkotikais susijęs, taip pat prieš moteris ir kitas pažeidžiamas grupes, tokias kaip vaikai, jaunimas, pagyvenę žmonės ir imigrantai, nukreiptas nusikalstamumas laikomas prioritetu;

| 1.2 | pabrėžia, kad valstybėms narėms nusikalstamumo prevencijos politika yra sritis, kurioje Europos Sąjunga gali veiksmingai padėti, nacionalinėms, regioninėms arba vietos priemonėms suteikdama tikrą „Europos pridėtinę vertę“; |
| --- | --- |

1.2

pabrėžia, kad valstybėms narėms nusikalstamumo prevencijos politika yra sritis, kurioje Europos Sąjunga gali veiksmingai padėti, nacionalinėms, regioninėms arba vietos priemonėms suteikdama tikrą „Europos pridėtinę vertę“;

| 1.3 | pabrėžia poreikį nusikalstamumo prevencijos priemones laikyti iniciatyvomis, ne tik atkreipiančiomis dėmesį į patį nusikalstamumą, bet kuriomis taip pat siekiama užkirsti kelią asocialiam elgesiui, panaikinti tokio elgesio priežastis ir susilpninti visuomenės baimės ir nesaugumo jausmą; |
| --- | --- |

1.3

pabrėžia poreikį nusikalstamumo prevencijos priemones laikyti iniciatyvomis, ne tik atkreipiančiomis dėmesį į patį nusikalstamumą, bet kuriomis taip pat siekiama užkirsti kelią asocialiam elgesiui, panaikinti tokio elgesio priežastis ir susilpninti visuomenės baimės ir nesaugumo jausmą;

| 1.4 | be to, konstatuoja, kad Komunikate apsiribojama praktiniu antraeilių klausimų sprendimu, tokių kaip aiškesnis nusikalstamumo rūšių, į kurias reikia sutelkti dėmesį, apibrėžimas, nepateikiant jokių rekomendacijų ar pasiūlymų, kuriuose būtų atkreipiamas dėmesys į nusikalstamumo prevencijos socialinę dimensiją. |
| --- | --- |

1.4

be to, konstatuoja, kad Komunikate apsiribojama praktiniu antraeilių klausimų sprendimu, tokių kaip aiškesnis nusikalstamumo rūšių, į kurias reikia sutelkti dėmesį, apibrėžimas, nepateikiant jokių rekomendacijų ar pasiūlymų, kuriuose būtų atkreipiamas dėmesys į nusikalstamumo prevencijos socialinę dimensiją.

| 1.5 | pažymi, kad nusikalstamumo prevencija, turint galvoje priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią asocialiam elgesiui, panaikinti tokio elgesio priežastis ir susilpninti visuomenės baimės ir nesaugumo jausmą, yra klausimas, susijęs su daugeliu viešos tvarkos sričių, tokiomis kaip socialinė politika, švietimo politika, miesto politika, imigrantų integracija ir piliečių skatinimas būti aktyvesniais. |
| --- | --- |

1.5

pažymi, kad nusikalstamumo prevencija, turint galvoje priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią asocialiam elgesiui, panaikinti tokio elgesio priežastis ir susilpninti visuomenės baimės ir nesaugumo jausmą, yra klausimas, susijęs su daugeliu viešos tvarkos sričių, tokiomis kaip socialinė politika, švietimo politika, miesto politika, imigrantų integracija ir piliečių skatinimas būti aktyvesniais.

| 1.6 | mano, kad Komisija turi pripažinti glaudų nusikalstamumo ir asocialaus elgesio bei socialinės atskirties procesų, kuriuos lemia ekonominiai ir technologiniai šiuolaikinės visuomenės pokyčiai, ryšį, tačiau bet kokį teiginį šiuo atžvilgiu turi patvirtinti nuosekli veikla politikos koordinavimo srityje; |
| --- | --- |

1.6

mano, kad Komisija turi pripažinti glaudų nusikalstamumo ir asocialaus elgesio bei socialinės atskirties procesų, kuriuos lemia ekonominiai ir technologiniai šiuolaikinės visuomenės pokyčiai, ryšį, tačiau bet kokį teiginį šiuo atžvilgiu turi patvirtinti nuosekli veikla politikos koordinavimo srityje;

| 1.7 | ragina akcentuoti pagrindinį regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį palaikant valstybių narių nusikalstamumo prevencijos politiką, o kartu ir faktą, kad Komisija svarsto poreikį įtraukti visus skirtingus socialinius dalyvius; tačiau su tuo susiję teiginiai turi atsispindėti praktinėje ES nusikalstamumo prevencijos tinklo (EUCPN) veikloje, dalyviams, kurie šiuo metu nėra įtraukti į veiklą, skiriant tam tikrą vaidmenį; |
| --- | --- |

1.7

ragina akcentuoti pagrindinį regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį palaikant valstybių narių nusikalstamumo prevencijos politiką, o kartu ir faktą, kad Komisija svarsto poreikį įtraukti visus skirtingus socialinius dalyvius; tačiau su tuo susiję teiginiai turi atsispindėti praktinėje ES nusikalstamumo prevencijos tinklo (EUCPN) veikloje, dalyviams, kurie šiuo metu nėra įtraukti į veiklą, skiriant tam tikrą vaidmenį;

| 1.8 | susirūpinęs konstatuoja, kad EUCPN – tai silpna struktūra, tik palengvinanti pasidalinimą neoficialia patirtimi, neturinčia galiojančių kriterijų ar tikslų. |
| --- | --- |

1.8

susirūpinęs konstatuoja, kad EUCPN – tai silpna struktūra, tik palengvinanti pasidalinimą neoficialia patirtimi, neturinčia galiojančių kriterijų ar tikslų.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | atkreipia dėmesį į nesaugumo suvokimo, kurį, žinoma, lemia su nusikalstamumu susiję kintamieji (reali rizika tapti nusikaltimo auka), ypatumus, o taip pat daugybė kitų socialinių, psichologinių ir kultūrinių veiksnių, tokių kaip amžius, lytis, pasitikėjimo valdžios institucijomis stoka, nesaugus arba marginalinis socialinis statusas, pastebima visuomenės ir jos vertybių krizė, žiniasklaidos vaidmuo bei bloga miesto aplinkos kokybė; |
| --- | --- |

2.1

atkreipia dėmesį į nesaugumo suvokimo, kurį, žinoma, lemia su nusikalstamumu susiję kintamieji (reali rizika tapti nusikaltimo auka), ypatumus, o taip pat daugybė kitų socialinių, psichologinių ir kultūrinių veiksnių, tokių kaip amžius, lytis, pasitikėjimo valdžios institucijomis stoka, nesaugus arba marginalinis socialinis statusas, pastebima visuomenės ir jos vertybių krizė, žiniasklaidos vaidmuo bei bloga miesto aplinkos kokybė;

| 2.2 | ragina Komisiją jau egzistuojančiose programose, o prireikus ir naujose programose, numatyti priemones, siekiant iš anksto parenti saugumo politikos, skirtos integruoti socialines, miesto planavimo bei švietimo iniciatyvas ir skatinti visuomenės dalyvavimą bei bendrijos jausmą, rėmimo strategiją, turint omenyje, kad visuomenės saugumo suvokimo stiprinimo veiksmai reikalauja investicijų į nusikalstamumo prevenciją, socialinio pasitikėjimo atgavimą ir į visuomenės suvokimo ir baimių problemas; |
| --- | --- |

2.2

ragina Komisiją jau egzistuojančiose programose, o prireikus ir naujose programose, numatyti priemones, siekiant iš anksto parenti saugumo politikos, skirtos integruoti socialines, miesto planavimo bei švietimo iniciatyvas ir skatinti visuomenės dalyvavimą bei bendrijos jausmą, rėmimo strategiją, turint omenyje, kad visuomenės saugumo suvokimo stiprinimo veiksmai reikalauja investicijų į nusikalstamumo prevenciją, socialinio pasitikėjimo atgavimą ir į visuomenės suvokimo ir baimių problemas;

| 2.3 | pabrėžia Europos Sąjungos vaidmens svarbą vykdant kriminalinės veiklos stebėseną Europos lygiu, vertinant nacionalinę, regioninę ir vietos politiką bei patirtį, o taip pat palaikant nusikalstamumo prevencijos sklaidą bei miestų saugumo įvertinimus ir visų valstybių narių gerą praktiką; |
| --- | --- |

2.3

pabrėžia Europos Sąjungos vaidmens svarbą vykdant kriminalinės veiklos stebėseną Europos lygiu, vertinant nacionalinę, regioninę ir vietos politiką bei patirtį, o taip pat palaikant nusikalstamumo prevencijos sklaidą bei miestų saugumo įvertinimus ir visų valstybių narių gerą praktiką;

| 2.4 | prašo Komisijos užtikrinti, kad siekiant paruošti autentišką miestų nusikalstamumo prevencijos strategiją, praktinis jos priemonių įgyvendinimas taptų tarpgrupiniais, tarpdisciplininiais veiksmais: tokie klausimai, kaip viešų erdvių, transporto ar neturinčių palankių sąlygų miesto teritorijų valdymas, yra tarp tų sričių, kurios turi būti politikos formavimo dėmesio centre; |
| --- | --- |

2.4

prašo Komisijos užtikrinti, kad siekiant paruošti autentišką miestų nusikalstamumo prevencijos strategiją, praktinis jos priemonių įgyvendinimas taptų tarpgrupiniais, tarpdisciplininiais veiksmais: tokie klausimai, kaip viešų erdvių, transporto ar neturinčių palankių sąlygų miesto teritorijų valdymas, yra tarp tų sričių, kurios turi būti politikos formavimo dėmesio centre;

| 2.5 | prašo Komisijos regioninės ir vietos politikos įgyvendinimui 2005 m. biudžete suteikti prioritetą, o savivaldybes bei regionus įtraukti į institucinį lygmenį; |
| --- | --- |

2.5

prašo Komisijos regioninės ir vietos politikos įgyvendinimui 2005 m. biudžete suteikti prioritetą, o savivaldybes bei regionus įtraukti į institucinį lygmenį;

| 2.6 | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia svarbų Europos miestų saugumo forumo (EFUS) atliktą vaidmenį teikiant daugiau informacijos apie nusikalstamumo prevenciją ir miestų saugumą Europos lygiu, visų pirma atsižvelgiant į viešosios tvarkos įvertinimą bei geros praktikos skleidimą; |
| --- | --- |

2.6

atsižvelgdamas į tai, pabrėžia svarbų Europos miestų saugumo forumo (EFUS) atliktą vaidmenį teikiant daugiau informacijos apie nusikalstamumo prevenciją ir miestų saugumą Europos lygiu, visų pirma atsižvelgiant į viešosios tvarkos įvertinimą bei geros praktikos skleidimą;

| 2.7 | mano, kad reikia numatyti Europos miestų saugumo observatorijos, kaip lengvos struktūros, įkūrimą, siekiant Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse įdiegti bendrą su nusikaltimų aukomis ir nesaugumo suvokimu susijusių duomenų kaupimo, tvarkymo ir apdorojimo priemonę, reikia skatinti ir koordinuoti mokslinius tyrimus, kurti kitų ES kompetencijos sričių saugumo politiką, taip pat kurti regionines ir vietos bendrijas. |
| --- | --- |

2.7

mano, kad reikia numatyti Europos miestų saugumo observatorijos, kaip lengvos struktūros, įkūrimą, siekiant Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse įdiegti bendrą su nusikaltimų aukomis ir nesaugumo suvokimu susijusių duomenų kaupimo, tvarkymo ir apdorojimo priemonę, reikia skatinti ir koordinuoti mokslinius tyrimus, kurti kitų ES kompetencijos sričių saugumo politiką, taip pat kurti regionines ir vietos bendrijas.

| 2.8 | galiausiai ragina Komisiją, formuojant prevencijos politiką, visuomet atsižvelgti į tai, realybėje šia politika nebūtų pažeidžiamos pagrindinės teisės ir būtų laikomasi piliečių saugumo siekių. |
| --- | --- |

2.8

galiausiai ragina Komisiją, formuojant prevencijos politiką, visuomet atsižvelgti į tai, realybėje šia politika nebūtų pažeidžiamos pagrindinės teisės ir būtų laikomasi piliečių saugumo siekių.

2004 m. rugsėjo 29 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 20, 1994.1. 24.

1

(2)  OL C 379, 1998 12 7.

2

(3)  OL C 251, 1997 8 15.

3

(4)  OL C 19, 1999 1 23.

4

(5)  KOM (2000) 786 galutinis, 2000.11.29.

5

(6)  OL C 73, 2004.3.23, p. 41.

6

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 43/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 43/13

---

Regionų komiteto nuomonė dėl „Komisijos sprendimo dėl EB sutarties 86 straipsnio nuostatų taikymo valstybinei paramai viešosios paslaugos forma projektą ir apie direktyvos, keičiančios Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo, projektą ir apie Bendrijos vykdomos valstybės paramos viešosios paslaugos kompensacijos forma kontrolės projektą“

(2005/C 43/05)

REGIONŲ KOMITETAS

Atsižvelgdamas į Komisijos sprendimo dėl EB sutarties 86 straipsnio nuostatų taikymo Valstybinei paramai viešosios paslaugos kompensavimo forma projektą, taip pat į direktyvos, keičiančios Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir dėl valstybės įmonių skaidrumo, projektą ir į Bendrijos vykdomos valstybinės paramos viešosios paslaugos kompensacijos forma kontrolės projektą,

Atsižvelgdamas į2004 m. kovo 19 d. už konkurencijos politiką atsakingo Europos Komisijos nario Mario Monti laišką, kuriame, pagal EB steigimo sutarties 265 punkto 1 pastraipą, prašoma jo nuomonės,

Atsižvelgdamas į savo Pirmininko 2004 m. gegužės 26 d. sprendimą įpareigoti Ekonominės ir socialinės politikos komisiją parengti nuomonę šiuo klausimu,

Atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 16 straipsnį dėl bendros ekonominės naudos paslaugų, taip pat į EB 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 ir 295 straipsnius;

Atsižvelgdamas į Europos pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnį dėl bendros ekonominės naudos paslaugų prieinamumo;

Atsižvelgdamas į Europos sąjungos konstitucijos projekto III-6 straipsnį;

Atsižvelgdamas į Baltąją knygą dėl bendros ekonominės naudos paslaugų (KOM (2004) 374 galutinis);

Atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo teismo (toliau EBTT) 2003 m. liepos 24 d. nutartį C-280/00 („Altmark Trans“);

Atsižvelgdamas į savo 2003 m. lapkričio 20 d. nuomonę apie Žaliąją knygą dėl bendros ekonominės naudos paslaugų (KOM (2003) 270 galutinis, CdR 149/2003 fin) (1),

Atsižvelgdamas į savo nuomonę apie Komisijos pranešimą dėl Bendros naudos paslaugų Europoje (KOM (2000) 580 galutinis– CdR 470/2000 fin) (2),

Atsižvelgdamas į nuomonės projektą (CdR 155/2004 rev 1), priimtą ekonominės ir socialinės politikos komisijos 2004 m. liepos 6 d. (pranešėjas: ponas Claudio MARTINI, Toskanos regiono Prezidentas (IT-PSE);

kadangi, remiantis Altmarko Trans nutartimi, kompensacija, priteista bendros svarbos paslaugoms teikti, nėra valstybės pagalba ir todėl jai netaikomas išankstinio pranešimo reikalavimas ir jai neprivaloma gauti Komisijos sutikimą, jeigu įvykdomos keturios sąlygos:

| — | Gavėjas turi turėti įgaliojimą vykdyti aiškiai apibrėžtą viešą paslaugą; |
| --- | --- |

—

Gavėjas turi turėti įgaliojimą vykdyti aiškiai apibrėžtą viešą paslaugą;

| — | Parametrai, kurių pagrindu skaičiuojamos kompensacinės išmokos, turi būti preliminariai nustatyti, laikantis nešališkumo ir skaidrumo; |
| --- | --- |

—

Parametrai, kurių pagrindu skaičiuojamos kompensacinės išmokos, turi būti preliminariai nustatyti, laikantis nešališkumo ir skaidrumo;

| — | Kompensacija negali viršyti viešosios paslaugos teikimo kaštų minus už šią paslaugą gautas pajamas (tačiau kompensacijoje gali būti numatytas protingas pelnas); |
| --- | --- |

—

Kompensacija negali viršyti viešosios paslaugos teikimo kaštų minus už šią paslaugą gautas pajamas (tačiau kompensacijoje gali būti numatytas protingas pelnas);

| — | Ketvirta, įmonės atrinkimas, kuri įpareigojama atlikti bendros ekonominės naudos užduotis, konkrečiu atveju atliekamas netaikant konkurso procedūros viešoms paslaugoms teikti, įgalina atrinkti tą įmonę, kuri gali tiekti paslaugas bendruomenei žemiausiomis kainomis, tokiu atveju kompensacijos dydis nustatomas pagal kaštų analizę, kuriuos turėtų vidutinės tinkamai valdomos įmonės turinčios adekvačias priemones ir atitinkančios bendruomenės keliamus ekonominius reikalavimus, jei jos teiktų minėtas paslaugas. Svarbu atsižvelgti į gautas įplaukas ir atitinkamą pelną už atliktas paslaugas. |
| --- | --- |

—

Ketvirta, įmonės atrinkimas, kuri įpareigojama atlikti bendros ekonominės naudos užduotis, konkrečiu atveju atliekamas netaikant konkurso procedūros viešoms paslaugoms teikti, įgalina atrinkti tą įmonę, kuri gali tiekti paslaugas bendruomenei žemiausiomis kainomis, tokiu atveju kompensacijos dydis nustatomas pagal kaštų analizę, kuriuos turėtų vidutinės tinkamai valdomos įmonės turinčios adekvačias priemones ir atitinkančios bendruomenės keliamus ekonominius reikalavimus, jei jos teiktų minėtas paslaugas. Svarbu atsižvelgti į gautas įplaukas ir atitinkamą pelną už atliktas paslaugas.

Kadangi EBTT tarp kitko nustatė, kad, nepaisant kitų Altmarko nutartyje išsakytų kriterijų, kompensacija, mokama už viešos paslaugos teikimą nėra notifikuotina valstybės paramos forma tuo atveju, jei gavėjas renkamas atviro ir skaidraus konkurso būdu.Priešingu atveju reikėtų įrodyti, kad ši kompensacija nėra valstybės parama, jei gavėjas gali įrodyti, kad viešos kompensacijos gavėjas gauna ne daugiau, nei papildomi gryni kaštai, išskaičiavus pajamas, kurias už prieinama kaina teikiamas paslaugas gautų bet kuri tinkamai valdoma ir protingai pakankamą darbuotojų skaičių turinti įmonė.

Kadangi pagal Altmarko Trans nutartį visos kitos kompensacijos formos yra valstybės parama, taigi joms taikoma išankstinio notifikavimo taisyklė.

2004 m. rugsėjo 29 – 30 d. savo 56 – ojoje plenarinėje sesijoje (2004 m. rugsėjo 29 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto bendrosios pastabos

Apie Altmarko Trans nutartį

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1. | Mano, kad bendrijos teisėjo įsikišimas buvo juolab reikalingas ir turėjo juo didesnį poveikį, todėl, kad bendrijos įstatymų leidėjui nepavyko nustatyti taisykles, užtikrinančias adekvatų juridinį saugumą bendros ekonominės naudos paslaugoms; |
| --- | --- |

1.1.

Mano, kad bendrijos teisėjo įsikišimas buvo juolab reikalingas ir turėjo juo didesnį poveikį, todėl, kad bendrijos įstatymų leidėjui nepavyko nustatyti taisykles, užtikrinančias adekvatų juridinį saugumą bendros ekonominės naudos paslaugoms;

| 1.2. | Džiaugiasi tuo, kad du pirmieji Altmarko Trans nutarties kriterijai, antai reikalavimas aiškiai nustatyti viešos paslaugos užduotį, kurią privalo atlikti paramos gavėjas, ir iš anksto objektyviai ir skaidriai apibrėžti parametrus, kurių pagrindu bus skaičiuojamos kompensacinės išmokos, įpareigoja teritorines savivaldybes dėti pastangas, apibrėžiant viešų paslaugų sutartis. Šios pastangos tikrai prisidės prie didesnio skaidrumo ir demokratinės atsakomybės bendros ekonominės naudos paslaugų valdymo srityje; |
| --- | --- |

1.2.

Džiaugiasi tuo, kad du pirmieji Altmarko Trans nutarties kriterijai, antai reikalavimas aiškiai nustatyti viešos paslaugos užduotį, kurią privalo atlikti paramos gavėjas, ir iš anksto objektyviai ir skaidriai apibrėžti parametrus, kurių pagrindu bus skaičiuojamos kompensacinės išmokos, įpareigoja teritorines savivaldybes dėti pastangas, apibrėžiant viešų paslaugų sutartis. Šios pastangos tikrai prisidės prie didesnio skaidrumo ir demokratinės atsakomybės bendros ekonominės naudos paslaugų valdymo srityje;

| 1.3. | Konstatuoja, kad viešosios įmonės, teikiančios bendro ekonominio intereso paslaugas gali nežinoti kaip suprasti ketvirtąjį Altmarko Trans nutarties kritetijų, kuris teigia: „jeigu įmonė, teikianti viešąsias paslaugas, nelaimi viešojo pirkimo, reikalingos kompensacijos dydis nustatomas remiantis išlaidų, kurias tipinė, gerai tvarkoma ir tinkamai (įrengta) (...), kad galėtų atitikti būtinus viešųjų paslaugų teikimo reikalavimus, įmonė būtų patyrusi teikdama šias paslaugas, analize, atsižvelgiant į atitinkamus gavėjus ir pagrįstą pelną, gautą už šias paslaugas“; |
| --- | --- |

1.3.

Konstatuoja, kad viešosios įmonės, teikiančios bendro ekonominio intereso paslaugas gali nežinoti kaip suprasti ketvirtąjį Altmarko Trans nutarties kritetijų, kuris teigia: „jeigu įmonė, teikianti viešąsias paslaugas, nelaimi viešojo pirkimo, reikalingos kompensacijos dydis nustatomas remiantis išlaidų, kurias tipinė, gerai tvarkoma ir tinkamai (įrengta) (...), kad galėtų atitikti būtinus viešųjų paslaugų teikimo reikalavimus, įmonė būtų patyrusi teikdama šias paslaugas, analize, atsižvelgiant į atitinkamus gavėjus ir pagrįstą pelną, gautą už šias paslaugas“;

| 1.4. | Kelia klausimą dėl ekonominio sąvokos „tinkamai valdoma įmonė, turinti adekvačias priemones viešai paslaugai teikti“ apibrėžimo. Šis klausimas juolab svarbus, kad savo 2003 metų liepos 3 d. nutartyje, pridedamose bylose C-83/01, C-93/01 ir 94/01 („Chronopost SA“), EBTT nusprendė, kad įmonė, įgaliota valdyti bendros ekonominės naudos paslaugą, gali „būti labai skirtingoje padėtyje, nei privati įmonė, veikianti normaliomis rinkos sąlygomis“ (33 punktas). |
| --- | --- |

1.4.

Kelia klausimą dėl ekonominio sąvokos „tinkamai valdoma įmonė, turinti adekvačias priemones viešai paslaugai teikti“ apibrėžimo. Šis klausimas juolab svarbus, kad savo 2003 metų liepos 3 d. nutartyje, pridedamose bylose C-83/01, C-93/01 ir 94/01 („Chronopost SA“), EBTT nusprendė, kad įmonė, įgaliota valdyti bendros ekonominės naudos paslaugą, gali „būti labai skirtingoje padėtyje, nei privati įmonė, veikianti normaliomis rinkos sąlygomis“ (33 punktas).

| 1.5. | Todėl mano, kad EBTT nutartis, ir ypač jos trečiasis ir ketvirtasis kriterijai, apibrėžiant ratą įmonių, atliekančių bendros naudos paslaugos užduotį ir privalančių laikytis Altmarko Trans nutarties reikalavimų; pritaria Komisijai skubiai ėmusis iniciatyvos siūlant tokius norminimo veiksmus. |
| --- | --- |

1.5.

Todėl mano, kad EBTT nutartis, ir ypač jos trečiasis ir ketvirtasis kriterijai, apibrėžiant ratą įmonių, atliekančių bendros naudos paslaugos užduotį ir privalančių laikytis Altmarko Trans nutarties reikalavimų; pritaria Komisijai skubiai ėmusis iniciatyvos siūlant tokius norminimo veiksmus.

| 1.6. | Reiškia susirūpinimą tuo, kad EBTT priėmė tokią plačią galimų Bendrijos vidaus mainų skyrimo interpretaciją, kad netgi toms įmonėms, kurios vykdo viešą paslaugą griežtai apibrėžtame vietiniame lygmenyje, gali būti pritaikytos 87.1 straipsnio nuostatos. |
| --- | --- |

1.6.

Reiškia susirūpinimą tuo, kad EBTT priėmė tokią plačią galimų Bendrijos vidaus mainų skyrimo interpretaciją, kad netgi toms įmonėms, kurios vykdo viešą paslaugą griežtai apibrėžtame vietiniame lygmenyje, gali būti pritaikytos 87.1 straipsnio nuostatos.

| 1.7. | Mano, kad kompensacijos, atitinkančios Altmarko Trans kriterijus notifikacijos nebuvimas, ilgainiui, – ir kai bus apibrėžti viešos paslaugos įpareigojimai – palengvins teritorinėms savivaldybėms tenkančią administracinę naštą, tačiau taip pat mano, kad šis palengvinimas nesuteikia visaverčio juridinio saugumo: iš tikrųjų reikia numatyti atvejus, kai valdžios įstaiga nuspręs bona fide, kad paramos nereikia notifikuoti, nes ši atitinkanti Altmarko Trans kriterijus, tačiau kai vėliau konkuruojanti įmonė kreipsis į teismą ir pasieks, kad minima parama bus pripažinta neteisėta. Kokie tuomet bus žalos atlyginimo mechanizmai? |
| --- | --- |

1.7.

Mano, kad kompensacijos, atitinkančios Altmarko Trans kriterijus notifikacijos nebuvimas, ilgainiui, – ir kai bus apibrėžti viešos paslaugos įpareigojimai – palengvins teritorinėms savivaldybėms tenkančią administracinę naštą, tačiau taip pat mano, kad šis palengvinimas nesuteikia visaverčio juridinio saugumo: iš tikrųjų reikia numatyti atvejus, kai valdžios įstaiga nuspręs bona fide, kad paramos nereikia notifikuoti, nes ši atitinkanti Altmarko Trans kriterijus, tačiau kai vėliau konkuruojanti įmonė kreipsis į teismą ir pasieks, kad minima parama bus pripažinta neteisėta. Kokie tuomet bus žalos atlyginimo mechanizmai?

Apie Komisijos metodologiją

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.8. | Pastebi, kad Žaliojoje knygoje buvo sukaupta daugybė pastabų, įvertintų 2004 m. kovo 29 d. dokumente SEC(2004) 326, kurios išryškino didžiulį saugumo ir teisinės bazės, pagal kurią veikia bendros ekonominės naudos paslaugos (toliau BENP), stabilizavimo poreikį; |
| --- | --- |

1.8.

Pastebi, kad Žaliojoje knygoje buvo sukaupta daugybė pastabų, įvertintų 2004 m. kovo 29 d. dokumente SEC(2004) 326, kurios išryškino didžiulį saugumo ir teisinės bazės, pagal kurią veikia bendros ekonominės naudos paslaugos (toliau BENP), stabilizavimo poreikį;

| 1.9. | Komitetas yra tos nuomonės, kad Komisija, atsižvelgdama į jų praktinį įgyvendinimą, ateityje labiau nei iki šiol įvertintų konkurencinės teisės ir teisinių potvarkių dėl viešųjų pirkimų ir valstybės paramos sąveiką, tam, kad paslaugų rinkoje efektyviai galėtų dalyvauti privatūs paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

1.9.

Komitetas yra tos nuomonės, kad Komisija, atsižvelgdama į jų praktinį įgyvendinimą, ateityje labiau nei iki šiol įvertintų konkurencinės teisės ir teisinių potvarkių dėl viešųjų pirkimų ir valstybės paramos sąveiką, tam, kad paslaugų rinkoje efektyviai galėtų dalyvauti privatūs paslaugų teikėjai.

| 1.10. | Pastebi, kad RK turi toliau vykdyti savo įsipareigojimą, kad, organizuojant bendros naudos paslaugas (toliau BNP), būtų geriau atsižvelgta į visuomenės interesą, į šių paslaugų specifiškumą ir į tai, kad teritorinių savivaldybių atsakomybė šioje srityje sudaro europinio socialinio modelio komponentą, ir pageidauja, kad būtų rasta pusiausvyra tarp kiekvienos savivaldybės teisės tiesiogiai prižiūrėti paslaugas ir EB Teisingumo Teismo precedentų teisės reikalavimų, ypač tiek, kiek tai susiję su skaidrumu ir konkursais. |
| --- | --- |

1.10.

Pastebi, kad RK turi toliau vykdyti savo įsipareigojimą, kad, organizuojant bendros naudos paslaugas (toliau BNP), būtų geriau atsižvelgta į visuomenės interesą, į šių paslaugų specifiškumą ir į tai, kad teritorinių savivaldybių atsakomybė šioje srityje sudaro europinio socialinio modelio komponentą, ir pageidauja, kad būtų rasta pusiausvyra tarp kiekvienos savivaldybės teisės tiesiogiai prižiūrėti paslaugas ir EB Teisingumo Teismo precedentų teisės reikalavimų, ypač tiek, kiek tai susiję su skaidrumu ir konkursais.

| 1.11. | Džiaugiasi tuo, kad Komisija nusprendė pradėti konsultacijas su Regionų komitetu dėl sprendimo projekto atleisti mažo masto viešą finansavimą ir dėl direktyvos, pakeičiančios Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo; |
| --- | --- |

1.11.

Džiaugiasi tuo, kad Komisija nusprendė pradėti konsultacijas su Regionų komitetu dėl sprendimo projekto atleisti mažo masto viešą finansavimą ir dėl direktyvos, pakeičiančios Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo;

| 1.12. | Pabrėžia, kad šis svarstymas sudaro precedentą, nes Komisija pirmą kartą konsultuojasi su Regionų komitetu srityje, priklausančioje EB sutarties skyriui apie konkurencijos taisykles (81–93 straipsniai); |
| --- | --- |

1.12.

Pabrėžia, kad šis svarstymas sudaro precedentą, nes Komisija pirmą kartą konsultuojasi su Regionų komitetu srityje, priklausančioje EB sutarties skyriui apie konkurencijos taisykles (81–93 straipsniai);

| 1.13. | Mano, kad šis svarstymas yra pirmas atvejis, kai pritaikomi principai, kuriuos Komisija išsakė dokumentuose dėl Baltosios knygos dėl Europos valdymo laikymosi (3) ir kad jis atliepia būtinybei labiau įtraukti regionų ir vietines valdžias į Sąjungos spendimų priėmimo sistemos veiklą, kaip antai imantis veiksmų RENGIANT sprendimą; |
| --- | --- |

1.13.

Mano, kad šis svarstymas yra pirmas atvejis, kai pritaikomi principai, kuriuos Komisija išsakė dokumentuose dėl Baltosios knygos dėl Europos valdymo laikymosi (3) ir kad jis atliepia būtinybei labiau įtraukti regionų ir vietines valdžias į Sąjungos spendimų priėmimo sistemos veiklą, kaip antai imantis veiksmų RENGIANT sprendimą;

| 1.14. | Mano, kad dėl šių priežasčių pradėtą dialogą turėtų pratęsti svarstymai apie Komisijos vykdomą didelio masto viešos paslaugos finansavimo kontrolę. |
| --- | --- |

1.14.

Mano, kad dėl šių priežasčių pradėtą dialogą turėtų pratęsti svarstymai apie Komisijos vykdomą didelio masto viešos paslaugos finansavimo kontrolę.

| 1.15. | Kelia klausimą dėl 2004 metų vasarį pradėto svarstymo dėl Komisijos siūlymų, tiesiogiai išplaukiančių iš Altmarko Trans nutarties ir Baltosios knygos svarstymo dėl bendros naudos paslaugų, paskelbto 2004 m. gegužės 12 d. laiko sutapimo. Iš tiesų Baltoji knyga nurodo, kad iki 2005 m. liepos Komisija ketina priimti priemonių kompleksą, siekiant padaryti aiškesnę ir paprastesnę teisinę bazę, finansuojant įsipareigojimus teikti bendros naudos paslaugas, ir kad didžioji šio paketo priemonių dalis jau yra pateikta svarstyti kaip projektai. |
| --- | --- |

1.15.

Kelia klausimą dėl 2004 metų vasarį pradėto svarstymo dėl Komisijos siūlymų, tiesiogiai išplaukiančių iš Altmarko Trans nutarties ir Baltosios knygos svarstymo dėl bendros naudos paslaugų, paskelbto 2004 m. gegužės 12 d. laiko sutapimo. Iš tiesų Baltoji knyga nurodo, kad iki 2005 m. liepos Komisija ketina priimti priemonių kompleksą, siekiant padaryti aiškesnę ir paprastesnę teisinę bazę, finansuojant įsipareigojimus teikti bendros naudos paslaugas, ir kad didžioji šio paketo priemonių dalis jau yra pateikta svarstyti kaip projektai.

Tarpvyriausybinės konferencijos darbai

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.16. | Džiaugiasi tuo, kad Konstitucijos projekto III-6 straipsnis numato, kad „šiuos principus ir sąlygas (dėl bendros ekonominės naudos paslaugų vietos ir vaidmens) nustato europiniai įstatymai, neapribodami valstybių narių kompetencijos, kuri numatyta Konstitucijoje, teikti, užsakyti ir finansuoti šias paslaugas“. Atsižvelgiant į tai, kad III-6 straipsnis yra bendro taikymo, neapribotas taisyklėmis dėl vienos bendros rinkos ir konkurencijos ir dėl to gali būti savarankišku teisiniu pagrindu, Regionų komitetas taip pat pritaria tam mastui, kuriuo Sutartis numato bendrų teisinių dokumentų dėl visuomenės interesus atitinkančių paslaugų priėmimo. |
| --- | --- |

1.16.

Džiaugiasi tuo, kad Konstitucijos projekto III-6 straipsnis numato, kad „šiuos principus ir sąlygas (dėl bendros ekonominės naudos paslaugų vietos ir vaidmens) nustato europiniai įstatymai, neapribodami valstybių narių kompetencijos, kuri numatyta Konstitucijoje, teikti, užsakyti ir finansuoti šias paslaugas“. Atsižvelgiant į tai, kad III-6 straipsnis yra bendro taikymo, neapribotas taisyklėmis dėl vienos bendros rinkos ir konkurencijos ir dėl to gali būti savarankišku teisiniu pagrindu, Regionų komitetas taip pat pritaria tam mastui, kuriuo Sutartis numato bendrų teisinių dokumentų dėl visuomenės interesus atitinkančių paslaugų priėmimo.

2.   Pastabos apie Komisijos sprendimą dėl EB sutarties 86 straipsnio nuostatų taikymo valstybės paramai viešosios paslaugos kompensavimo forma

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1. | Pastebi, kad sprendimo siūlymo tikslas – nustatyti pusiausvyrą tarp konkurencijos taisyklių ir BENP uždavinių vykdymo. Siūlymas nustato hipotetinius kompensavimo atvejus, kurie neatitinka Altmarko Trans kriterijų, bet kuriems gali būti taikomas atleidimas nuo konkurencijos taisyklių (EBS 87 ir 88 straipsniai), su sąlyga jei valstybės parama skiriama viešos paslaugos įsipareigojimams ir nesukelia iškraipomų padarinių konkurencijai. |
| --- | --- |

2.1.

Pastebi, kad sprendimo siūlymo tikslas – nustatyti pusiausvyrą tarp konkurencijos taisyklių ir BENP uždavinių vykdymo. Siūlymas nustato hipotetinius kompensavimo atvejus, kurie neatitinka Altmarko Trans kriterijų, bet kuriems gali būti taikomas atleidimas nuo konkurencijos taisyklių (EBS 87 ir 88 straipsniai), su sąlyga jei valstybės parama skiriama viešos paslaugos įsipareigojimams ir nesukelia iškraipomų padarinių konkurencijai.

| 2.2. | Konstatuoja, kad, kadangi sprendimo tikslas yra apibrėžti tuos valstybės paramos atvejus, kuriems netaikomos EBS 88 straipsnio nuostatos, 86.3 straipsnio kaip teisinės bazės ir sprendimo kaip norminio akto pasirinkimas yra tinkamas. Yra remiamos tos įmonės, kurios gauna valstybės paramą, bet kurios neprivalo laikytis konkurencijos taisyklių kaip BENP teikėjai, negalintys sukelti padarinių mainams. |
| --- | --- |

2.2.

Konstatuoja, kad, kadangi sprendimo tikslas yra apibrėžti tuos valstybės paramos atvejus, kuriems netaikomos EBS 88 straipsnio nuostatos, 86.3 straipsnio kaip teisinės bazės ir sprendimo kaip norminio akto pasirinkimas yra tinkamas. Yra remiamos tos įmonės, kurios gauna valstybės paramą, bet kurios neprivalo laikytis konkurencijos taisyklių kaip BENP teikėjai, negalintys sukelti padarinių mainams.

| 2.3. | Pritaria notifikacijos netaikymui finansuojant viešas paslaugas, kurias teikia ligoninės ir socialiniai būstai, dėl šių priežasčių:






  — | aukšti santykiniai paslaugų kaštai, susiję su investavimu į infrastruktūrą ir į nekilnojamą turtą, ir tas faktas, kad ši parama in fine atitinka pajamų perskirstymo ir solidarumo tikslus, neturėdama padarinių konkurencijos kontekstui; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Pritaria notifikacijos netaikymui finansuojant viešas paslaugas, kurias teikia ligoninės ir socialiniai būstai, dėl šių priežasčių:

—

aukšti santykiniai paslaugų kaštai, susiję su investavimu į infrastruktūrą ir į nekilnojamą turtą, ir tas faktas, kad ši parama in fine atitinka pajamų perskirstymo ir solidarumo tikslus, neturėdama padarinių konkurencijos kontekstui;

| — | Komisijos padalinių administracinis nepajėgumas apdoroti visą apimtį vietinių notifikacijų, su kuriomis ji susidurtų, jei nebūtų atleidimo nuostatos; |
| --- | --- |

—

Komisijos padalinių administracinis nepajėgumas apdoroti visą apimtį vietinių notifikacijų, su kuriomis ji susidurtų, jei nebūtų atleidimo nuostatos;

| 2.4. | Tačiau mano, kad atleidimo nuo konkurencijos taisyklių ir, atitinkamai, atleidimo nuo notifikavimo taikymo laukas turėtų būti išplėstas ir apimtų taip pat bendros naudos paslaugas, kurios teikiamos pagal pagrindines valdžios institucijų funkcijas, antai be socialinio būsto ir viešųjų ligoninių, švietimą ir bendros naudos socialines paslaugas, jeigu šios paslaugos apima socialinės saugos ir socialinės adaptacijos funkcijas ir jei bendros visuomeninės naudos uždavinio negali atlikti rinka. Komisijos kontrolė turėtų apsiriboti diskreciniais įgaliojimais akivaizdaus piktnaudžiavimo atvejams apibrėžiant šias paslaugas; |
| --- | --- |

2.4.

Tačiau mano, kad atleidimo nuo konkurencijos taisyklių ir, atitinkamai, atleidimo nuo notifikavimo taikymo laukas turėtų būti išplėstas ir apimtų taip pat bendros naudos paslaugas, kurios teikiamos pagal pagrindines valdžios institucijų funkcijas, antai be socialinio būsto ir viešųjų ligoninių, švietimą ir bendros naudos socialines paslaugas, jeigu šios paslaugos apima socialinės saugos ir socialinės adaptacijos funkcijas ir jei bendros visuomeninės naudos uždavinio negali atlikti rinka. Komisijos kontrolė turėtų apsiriboti diskreciniais įgaliojimais akivaizdaus piktnaudžiavimo atvejams apibrėžiant šias paslaugas;

| 2.5. | Ragina Komisiją patikslinti, kaip papildymą prie šiuo metu svarstyti teikiamų siūlymų ir būtent EBTT jurisprudencijos pagrindu, ne tik kokios paslaugos yra laikomos tokiomis, kurios nėra ekonominio pobūdžio ir dėl to turi būti atleistos nuo notifikavimo prievolės, bet taip pat ir kokios veiklos rūšys, nepaisant to, kad yra iš dalies ekonominės, galėtų būti pripažintos turinčiomis ypatumų, susijusių su bendrus interesus atitinkančiomis paslaugomis, kurioms dėl to pagal Europos Bendrijų sutarties 86 straipsnio 2 dalį galėtų būti suteiktas specialus statusas; Komisijos paskelbtas 2005 m. vasaros komunikatas dėl socialinių paslaugų ir sveikatos galėtų tapti pradžia bendroms diskusijoms dėl to, kaip tokie ypatumai taip pat galėtų būti įtraukti į ekonominės veiklos rūšis; |
| --- | --- |

2.5.

Ragina Komisiją patikslinti, kaip papildymą prie šiuo metu svarstyti teikiamų siūlymų ir būtent EBTT jurisprudencijos pagrindu, ne tik kokios paslaugos yra laikomos tokiomis, kurios nėra ekonominio pobūdžio ir dėl to turi būti atleistos nuo notifikavimo prievolės, bet taip pat ir kokios veiklos rūšys, nepaisant to, kad yra iš dalies ekonominės, galėtų būti pripažintos turinčiomis ypatumų, susijusių su bendrus interesus atitinkančiomis paslaugomis, kurioms dėl to pagal Europos Bendrijų sutarties 86 straipsnio 2 dalį galėtų būti suteiktas specialus statusas; Komisijos paskelbtas 2005 m. vasaros komunikatas dėl socialinių paslaugų ir sveikatos galėtų tapti pradžia bendroms diskusijoms dėl to, kaip tokie ypatumai taip pat galėtų būti įtraukti į ekonominės veiklos rūšis;

| 2.6. | Konstatuoja, kad šio sprendimo taikymo sritis turėtų būti išplėsta ir apimtų, laikantis naujo smulkių bei vidutinių įmonių apibrėžimo, ir tas įmones, kurių metinė pelno apyvarta neatskaičius mokesčių mažesnė nei 50 mln eurų ir metinė kompensacijų vertė nedaugiau kaip 15 mln eurų; Dėl šios priežasties turi būti atitinkamai pakeista skaidrumo direktyva. |
| --- | --- |

2.6.

Konstatuoja, kad šio sprendimo taikymo sritis turėtų būti išplėsta ir apimtų, laikantis naujo smulkių bei vidutinių įmonių apibrėžimo, ir tas įmones, kurių metinė pelno apyvarta neatskaičius mokesčių mažesnė nei 50 mln eurų ir metinė kompensacijų vertė nedaugiau kaip 15 mln eurų; Dėl šios priežasties turi būti atitinkamai pakeista skaidrumo direktyva.

| 2.7. | Kelia klausimą dėl 1 iv) straipsnyje siūlomo atleidimo kompensacijai už jūros transportą į salas, kurioms taikomas sektorinis reglamentas, ir jei metinis pervežimų skaičius neviršija 100 000 keleivių:






  — | atsižvelgiant į jūros transporto specifiką valstybių narių viduje (pakrančių laivyba), ar nebūtų protingiau taikyti atskirą aktą pagal Sutarties 73 straipsnį? |
| --- | --- | --- |

2.7.

Kelia klausimą dėl 1 iv) straipsnyje siūlomo atleidimo kompensacijai už jūros transportą į salas, kurioms taikomas sektorinis reglamentas, ir jei metinis pervežimų skaičius neviršija 100 000 keleivių:

—

atsižvelgiant į jūros transporto specifiką valstybių narių viduje (pakrančių laivyba), ar nebūtų protingiau taikyti atskirą aktą pagal Sutarties 73 straipsnį?

| — | tačiau net tuo atveju, jei būtų priimtas 1 iv) straipsnyje siūlomas atleidimas, ar metinė pervežimų apimtis skaičiuojama pagal ryšį ar pagal įmonės, įgaliotos vykdyti viešos paslaugos uždavinį įvykdytą apimtį? |
| --- | --- |

—

tačiau net tuo atveju, jei būtų priimtas 1 iv) straipsnyje siūlomas atleidimas, ar metinė pervežimų apimtis skaičiuojama pagal ryšį ar pagal įmonės, įgaliotos vykdyti viešos paslaugos uždavinį įvykdytą apimtį?

| 2.8. | Mano, kad tuo atveju, jei kompensacija tenkina sprendimo siūlymo 5 straipsnyje nustatytas sąlygas, išankstinės notifikacijos reikalavimas nėra akivaizdus. |
| --- | --- |

2.8.

Mano, kad tuo atveju, jei kompensacija tenkina sprendimo siūlymo 5 straipsnyje nustatytas sąlygas, išankstinės notifikacijos reikalavimas nėra akivaizdus.

| 2.9. | Konstatuoja, kad 5 straipsnyje apibrėžta kompensacijos sąvoka negali būti klaidingai išaiškinta, kadangi kompensacijos terminas taikomas iškirtinai pervedimams tarp valdžios institucijos ir įmonės vykdančios BENP užduotį, skirtiems padengti struktūrinius ir konjunktūrinius eksploatavimo kaštus. Tačiau taip pat turėtų būti įtraukti nekilnojamo turto mokesčiai ir išnaudojamų tarifų amortizacija. |
| --- | --- |

2.9.

Konstatuoja, kad 5 straipsnyje apibrėžta kompensacijos sąvoka negali būti klaidingai išaiškinta, kadangi kompensacijos terminas taikomas iškirtinai pervedimams tarp valdžios institucijos ir įmonės vykdančios BENP užduotį, skirtiems padengti struktūrinius ir konjunktūrinius eksploatavimo kaštus. Tačiau taip pat turėtų būti įtraukti nekilnojamo turto mokesčiai ir išnaudojamų tarifų amortizacija.

| 2.10. | Mano, kad 6 straipsnis, per atskiros buhalterijos reikalavimą, gali sąlygoti papildomus kaštus mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios patenka į šio sprendimo atleidimo lauką. Tad būtina numatyti šio reikalavimo panaikinimą. |
| --- | --- |

2.10.

Mano, kad 6 straipsnis, per atskiros buhalterijos reikalavimą, gali sąlygoti papildomus kaštus mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios patenka į šio sprendimo atleidimo lauką. Tad būtina numatyti šio reikalavimo panaikinimą.

| 2.11. | Konstatuoja, kad 7 straipsnis numato informacijos pateikimą Komisijai apie kompensacijų nustatymo būdus. Toks pateikimas regis yra labai varžantis terminų prasme. Kita vertus, tas faktas, kad valdžios institucijos privalo susikurti kompensacijų apibrėžimo taisykles ar duomenų banką apie visas kompensacijas regis yra perdėm biurokratinė priemonė. |
| --- | --- |

2.11.

Konstatuoja, kad 7 straipsnis numato informacijos pateikimą Komisijai apie kompensacijų nustatymo būdus. Toks pateikimas regis yra labai varžantis terminų prasme. Kita vertus, tas faktas, kad valdžios institucijos privalo susikurti kompensacijų apibrėžimo taisykles ar duomenų banką apie visas kompensacijas regis yra perdėm biurokratinė priemonė.

3.   Pastabos apie direktyvos, keičiančios Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo

REGIONŲ KOMITETAS

| 3.1. | Mano, kad skaidrumo reikalavimų srityje Altmarko Trans nutartis sukelia padarinių, darančių dalinai neveiksminga šiuo metu taikomą direktyvą, kadangi nebeįmanoma patikrinti ar kompensacijos iš tikrųjų naudojamos viešos paslaugos įsipareigojimams vykdyti, o ne tuo pat metu rentabilios veiklos kaštams dengti. Kadangi EBTT jurisprudencija leidžia nežiūrėti į kompensacijas kaip į valstybės paramą, direktyva netenka galimybės patikrinti visų BENP įmonių, gaunančių parama nelaikomas kompensacijas, skaidrumą. Todėl yra būtinybė performuluoti direktyvą, pakeičiant valstybės paramos sąvoką viešos paslaugos įsipareigojimo kompensavimo sąvoka. |
| --- | --- |

3.1.

Mano, kad skaidrumo reikalavimų srityje Altmarko Trans nutartis sukelia padarinių, darančių dalinai neveiksminga šiuo metu taikomą direktyvą, kadangi nebeįmanoma patikrinti ar kompensacijos iš tikrųjų naudojamos viešos paslaugos įsipareigojimams vykdyti, o ne tuo pat metu rentabilios veiklos kaštams dengti. Kadangi EBTT jurisprudencija leidžia nežiūrėti į kompensacijas kaip į valstybės paramą, direktyva netenka galimybės patikrinti visų BENP įmonių, gaunančių parama nelaikomas kompensacijas, skaidrumą. Todėl yra būtinybė performuluoti direktyvą, pakeičiant valstybės paramos sąvoką viešos paslaugos įsipareigojimo kompensavimo sąvoka.

| 3.2. | Nepritaria Komisijos siūlymui anuliuoti 4.2 c) straipsnį, kadangi šio straipsnio panaikinimas verčia plėsti atskiros buhalterijos reikalavimo taikymo lauką, taikant jį net toms įmonėms, kurios gauna kompensacijas arba pagal Altmarko Trans kriterijus arba pagal Komisijos siūlomus atleidimus. |
| --- | --- |

3.2.

Nepritaria Komisijos siūlymui anuliuoti 4.2 c) straipsnį, kadangi šio straipsnio panaikinimas verčia plėsti atskiros buhalterijos reikalavimo taikymo lauką, taikant jį net toms įmonėms, kurios gauna kompensacijas arba pagal Altmarko Trans kriterijus arba pagal Komisijos siūlomus atleidimus.

4.   Bendrijos programos dėl valstybės pagalbos viešųjų paslaugų kompensacijos forma projektas

REGIONŲ KOMITETAS

| 4.1 | Pažymi, kad programos projekto 5 punkte numatyta, jog jis turėtų būti taikomas „nepažeidžiant Bendrijos nuostatų, galiojančių viešųjų pirkimo srityje“. Panaši nuoroda yra ir sprendimo projekto 22 konstatuojamojoje dalyje.
  Kai kalbama apie paskyrimą kuriai nors bendrovei įpareigojimo teikti viešąją paslaugą, šios nuorodos reiškia, kad kai bendrovė pasirenkama skaidria ir nediskriminacine viešųjų pirkimų tvarka, laikoma, kad nebuvo skirta pernelyg didelė kompensacija ir dėl to valstybės pagalba yra legali.
  Tačiau viešųjų pirkimų tvarkos taikymas, kad būtų paskirtas kuriai nors bendrovei įpareigojimas teikti viešąją paslaugą, nėra privalomas ir nėra reikalavimas, kad būtų įvykdytos sąlygos dėl valstybės pagalbos legalumo. |
| --- | --- |

4.1

Pažymi, kad programos projekto 5 punkte numatyta, jog jis turėtų būti taikomas „nepažeidžiant Bendrijos nuostatų, galiojančių viešųjų pirkimo srityje“. Panaši nuoroda yra ir sprendimo projekto 22 konstatuojamojoje dalyje.

Kai kalbama apie paskyrimą kuriai nors bendrovei įpareigojimo teikti viešąją paslaugą, šios nuorodos reiškia, kad kai bendrovė pasirenkama skaidria ir nediskriminacine viešųjų pirkimų tvarka, laikoma, kad nebuvo skirta pernelyg didelė kompensacija ir dėl to valstybės pagalba yra legali.

Tačiau viešųjų pirkimų tvarkos taikymas, kad būtų paskirtas kuriai nors bendrovei įpareigojimas teikti viešąją paslaugą, nėra privalomas ir nėra reikalavimas, kad būtų įvykdytos sąlygos dėl valstybės pagalbos legalumo.

| 4.2 | kyla abejonių dėl pasiūlymo, kad skaičiavimo parametruose (10 punkto 5-a pastraipa) galėtų būti „įtrauktos konkrečios sąnaudos, kurias faktiškai patyrė įmonės regionuose, nurodytuose EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose.
  Toks pasiūlymas galėtų lengvai sukelti bereikalingą sumaištį atsižvelgiant į tai, kad programos projektu visuomet turėtų būti siekiama parodyti bet kurios bendrovės, vykdančios įpareigojimą dėl viešosios paslaugos teikimo, „konkrečias, faktiškai patirtas sąnaudas“, nepaisant vietovės.“
  Be to, siūloma punkto redakcija galėtų reikšti, kad kompensacija už įsipareigojimus dėl viešųjų paslaugų, yra panaši į regioninę valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

4.2

kyla abejonių dėl pasiūlymo, kad skaičiavimo parametruose (10 punkto 5-a pastraipa) galėtų būti „įtrauktos konkrečios sąnaudos, kurias faktiškai patyrė įmonės regionuose, nurodytuose EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose.

Toks pasiūlymas galėtų lengvai sukelti bereikalingą sumaištį atsižvelgiant į tai, kad programos projektu visuomet turėtų būti siekiama parodyti bet kurios bendrovės, vykdančios įpareigojimą dėl viešosios paslaugos teikimo, „konkrečias, faktiškai patirtas sąnaudas“, nepaisant vietovės.“

Be to, siūloma punkto redakcija galėtų reikšti, kad kompensacija už įsipareigojimus dėl viešųjų paslaugų, yra panaši į regioninę valstybės pagalbą.

2004 m. rugsėjo 29 d., Briuselis

Regionų komiteto

Pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 73 du 23.3.2004, p. 7

1

(2)  OL C 19 du 22.1.2002, p. 8

2

(3)  Žr.: 2003 m. liepos 2 d. RK nuomonę apie dėl Baltosios knygos dėl Europos valdymo laikymąsi (pranešėjas Michel Delebarre (PSE/F): KOM (2001) 428 galutinis, KOM (2002) 704 galutinis, KOM (2002) 705 galutinis, KOM (2002) 709 galutinis, KOM (2002) 713 galutinis, KOM (2002) 718 galutinis, KOM (2002) 719 galutinis, KOM (2002) 725 galutinis2

3

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 43/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 43/18

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje

(2005/C 43/06)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS Į
  pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje (KOM(2004) 2 galutinis – 2004/0001 (COD));

ATSIŽVELGDAMAS Į2004 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimą, remiantis EB steigimo sutarties 265 straipsnio pirmosios dalies bei 71 ir 80 straipsnių nuostatomis, pasikonsultuoti su juo šiuo klausimu;

ATSIŽVELGDAMAS Į savo Pirmininko 2004 m. balandžio 5 d. sprendimą pavesti Ekonominės ir socialinės politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui Paslaugų sektoriaus vidaus rinkos strategija (KOM(2000) 888 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo 2001 birželio 13 d. (1) nuomonę dėl Komisijos komunikato Paslaugų sektoriaus vidaus rinkos strategija, (CdR 134/2001 fin);

ATSIŽVELGDAMAS Į Komisijos pranešimą Tarybai ir Europos Parlamentui Paslaugų vidaus rinkos būklė (KOM(2002) 441 galutinis);

ATSIŽVELGDAMAS Į Ekonominės ir socialinės politikos komisijos 2004 m. liepos 6 d. priimtą nuomonės projektą (pranešėjas: p. Schröter, Tiuringijos žemės Parlamento Europos ir Vokietijos reikalų komiteto pirmininkas (DE/EVP) (CdR 154/2004 rev 1);

Kadangi:

| | |
| --- | --- |

56-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. rugsėjo 29 ir 30 d. (rugsėjo 30 d. posėdyje) priėmė šią nuomonę:

| | |
| --- | --- |

Regionų komiteto pastabos ir rekomendacijos

1.   Regionų komiteto pozicija

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | pritaria Komisijos pasiūlymui dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl paslaugų vidaus rinkoje, kuria siekiama sumažinti kliūtis, vis dar trukdančias sukurti tikrą paslaugų vidaus rinką Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

1.1

pritaria Komisijos pasiūlymui dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl paslaugų vidaus rinkoje, kuria siekiama sumažinti kliūtis, vis dar trukdančias sukurti tikrą paslaugų vidaus rinką Europos Sąjungoje;

| 1.2 | pabrėžia, kad norint pasiekti Europos Vadovų Tarybos posėdyje Lisabonoje nustatytą tikslą – iki 2010 metų Europos Sąjungą padaryti konkurencingiausia ir dinamiškiausia, žiniomis paremta ekonomika pasaulyje, – taip pat yra labai svarbu baigti kurti tikrąją paslaugų vidaus rinką; |
| --- | --- |

1.2

pabrėžia, kad norint pasiekti Europos Vadovų Tarybos posėdyje Lisabonoje nustatytą tikslą – iki 2010 metų Europos Sąjungą padaryti konkurencingiausia ir dinamiškiausia, žiniomis paremta ekonomika pasaulyje, – taip pat yra labai svarbu baigti kurti tikrąją paslaugų vidaus rinką;

| 1.3 | nurodo pranešimą dėl paslaugų vidaus rinkos būklės, kuriame konstatuojama, kad praėjus dešimčiai metų po planuoto vidaus rinkos sukūrimo, tebėra didelis atotrūkis tarp Europos Sąjungos integruotos ekonomikos vizijos ir tikrovės, su kuria susiduria Europos piliečiai ir Europos paslaugų teikėjai; |
| --- | --- |

1.3

nurodo pranešimą dėl paslaugų vidaus rinkos būklės, kuriame konstatuojama, kad praėjus dešimčiai metų po planuoto vidaus rinkos sukūrimo, tebėra didelis atotrūkis tarp Europos Sąjungos integruotos ekonomikos vizijos ir tikrovės, su kuria susiduria Europos piliečiai ir Europos paslaugų teikėjai;

| 1.4 | remia tikslą sukurti teisinę sistemą, kuri turi pašalinti kliūtis ir trukdymus, vis dar kliudančius paslaugų teikėjų įsisteigimo laisvei ir laisvam paslaugų judėjimui tarp valstybių narių. Paslaugų teikėjams, kaip ir paslaugų gavėjams turi būti užtikrintas teisinis aiškumas, kuris būtinas, kad įsisteigimo laisve ir laisve teikti paslaugas būtų galima naudotis kaip pagrindinėmis laisvėmis. |
| --- | --- |

1.4

remia tikslą sukurti teisinę sistemą, kuri turi pašalinti kliūtis ir trukdymus, vis dar kliudančius paslaugų teikėjų įsisteigimo laisvei ir laisvam paslaugų judėjimui tarp valstybių narių. Paslaugų teikėjams, kaip ir paslaugų gavėjams turi būti užtikrintas teisinis aiškumas, kuris būtinas, kad įsisteigimo laisve ir laisve teikti paslaugas būtų galima naudotis kaip pagrindinėmis laisvėmis.

| 1.5 | mano esant teisinga, kad direktyva iš esmės turi būti pagrįsta kilmės šalies principu. Tai reiškia, kad paslaugų teikėjams pirmiausia bus taikomi tos valstybės narės, kurioje jie yra įsisteigę, įstatymai. Šis principas remiasi palygintinu apsaugos lygiu atskirose valstybėse narėse, t.y., nuostata, kad apskritai sveikatos apsaugos ir vartotojų teisių taisyklės bei kitos saugos normos yra panašios. Dėl to, iš esmės, abipusio pripažinimo principas, kuris yra laisvo prekių judėjimo vidaus rinkos kertinis akmuo, turi būti taikomas ir paslaugų sektoriui; |
| --- | --- |

1.5

mano esant teisinga, kad direktyva iš esmės turi būti pagrįsta kilmės šalies principu. Tai reiškia, kad paslaugų teikėjams pirmiausia bus taikomi tos valstybės narės, kurioje jie yra įsisteigę, įstatymai. Šis principas remiasi palygintinu apsaugos lygiu atskirose valstybėse narėse, t.y., nuostata, kad apskritai sveikatos apsaugos ir vartotojų teisių taisyklės bei kitos saugos normos yra panašios. Dėl to, iš esmės, abipusio pripažinimo principas, kuris yra laisvo prekių judėjimo vidaus rinkos kertinis akmuo, turi būti taikomas ir paslaugų sektoriui;

| 1.6 | mano esant svarbu, kad paslaugų teikėjams būtų suteikta galimybė į kitų valstybių narių rinkas įeiti jiems žinomomis sąlygomis; |
| --- | --- |

1.6

mano esant svarbu, kad paslaugų teikėjams būtų suteikta galimybė į kitų valstybių narių rinkas įeiti jiems žinomomis sąlygomis;

| 1.7 | tačiau atkreipia dėmesį, kad kilmės šalies principo turinys ir taikymo sritis siūlomoje direktyvoje nėra aiškiai apibrėžta. Dėl kilmės šalies principo taikymo kiltų problemų, ypač socialinių ir sveikatos apsaugos paslaugų srityse. Šių paslaugų priežiūrą visuomet turi vykdyti paskirties valstybės narės institucijos, laikydamosi savo įstatymų; |
| --- | --- |

1.7

tačiau atkreipia dėmesį, kad kilmės šalies principo turinys ir taikymo sritis siūlomoje direktyvoje nėra aiškiai apibrėžta. Dėl kilmės šalies principo taikymo kiltų problemų, ypač socialinių ir sveikatos apsaugos paslaugų srityse. Šių paslaugų priežiūrą visuomet turi vykdyti paskirties valstybės narės institucijos, laikydamosi savo įstatymų;

| 1.8 | mano, kad pasiūlymai administravimui supaprastinti iš esmės yra protingi. Siūlomas procedūrų supaprastinimas ir elektroninių priemonių naudojimas procedūroms atlikti yra labai svarbūs dalykai laisvai paslaugų rinkai sukurti; |
| --- | --- |

1.8

mano, kad pasiūlymai administravimui supaprastinti iš esmės yra protingi. Siūlomas procedūrų supaprastinimas ir elektroninių priemonių naudojimas procedūroms atlikti yra labai svarbūs dalykai laisvai paslaugų rinkai sukurti;

| 1.9 | mano, kad yra labai svarbu, kad direktyva nustato taisykles dėl abipusio informacijos ir pranešimų pateikimo, kad, iš vienos pusės, paslaugų teikėjams būtų suteikta reali galimybė patekti į vieną bendrą rinką, o iš kitos pusės – paslaugų gavėjams būtų suteikta galimybė be jokios rizikos naudotis paslaugomis visoje Bendrijoje; |
| --- | --- |

1.9

mano, kad yra labai svarbu, kad direktyva nustato taisykles dėl abipusio informacijos ir pranešimų pateikimo, kad, iš vienos pusės, paslaugų teikėjams būtų suteikta reali galimybė patekti į vieną bendrą rinką, o iš kitos pusės – paslaugų gavėjams būtų suteikta galimybė be jokios rizikos naudotis paslaugomis visoje Bendrijoje;

| 1.10 | pritaria tam, kad pasiūlyta direktyva yra paremta valstybių narių abipusiu pasitikėjimu ir parama ir, be kita ko, numato taikomų nuostatų patikrinimus bendromis jėgomis, siekdamos įsitikinti, jog jos atitinka tikslą sukurti laisvą paslaugų rinką. |
| --- | --- |

1.10

pritaria tam, kad pasiūlyta direktyva yra paremta valstybių narių abipusiu pasitikėjimu ir parama ir, be kita ko, numato taikomų nuostatų patikrinimus bendromis jėgomis, siekdamos įsitikinti, jog jos atitinka tikslą sukurti laisvą paslaugų rinką.

2.   Regiono komiteto rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | remia šios pagrindų direktyvos horizontalųjį metodą. Dėl to atsiranda galimybė apsieiti be detalių nuostatų ir nederinti visų susijusių nuostatų valstybėse narėse; |
| --- | --- |

2.1

remia šios pagrindų direktyvos horizontalųjį metodą. Dėl to atsiranda galimybė apsieiti be detalių nuostatų ir nederinti visų susijusių nuostatų valstybėse narėse;

| 2.2 | tačiau pabrėžia, kad taikant šį horizontalųjį metodą atsiranda pavojus, jog jos gali dubliuoti esamas, konkretiems sektoriams taikomas Bendrijos nuostatas; |
| --- | --- |

2.2

tačiau pabrėžia, kad taikant šį horizontalųjį metodą atsiranda pavojus, jog jos gali dubliuoti esamas, konkretiems sektoriams taikomas Bendrijos nuostatas;

| 2.3 | dėl to pritaria, kad, siekiant išvengti tokio dubliavimo, direktyvoje yra numatyta galimybė nemažai bendro pobūdžio leidžiančioms nukrypti nuostatoms. Šios leidžiančios nukrypti nuostatos susijusios su finansinėmis paslaugomis, elektroninių ryšių paslaugomis ir tinklais, susijusiais su „Telekomo paketu“, bei paslaugomis transporto sektoriuje. Mokesčiai ir veikla, susijusi su viešosios valdžios įgaliojimu naudojimusi, irgi yra aiškiai neįtraukta. |
| --- | --- |

2.3

dėl to pritaria, kad, siekiant išvengti tokio dubliavimo, direktyvoje yra numatyta galimybė nemažai bendro pobūdžio leidžiančioms nukrypti nuostatoms. Šios leidžiančios nukrypti nuostatos susijusios su finansinėmis paslaugomis, elektroninių ryšių paslaugomis ir tinklais, susijusiais su „Telekomo paketu“, bei paslaugomis transporto sektoriuje. Mokesčiai ir veikla, susijusi su viešosios valdžios įgaliojimu naudojimusi, irgi yra aiškiai neįtraukta.

| 2.4 | tačiau atkreipia dėmesį, kad, antra vertus, direktyva, iš esmės, pagal paskirtį turi būti taikoma kumuliaciniu būdu, kartu su kitais galiojančiais Bendrijos teisės aktais; |
| --- | --- |

2.4

tačiau atkreipia dėmesį, kad, antra vertus, direktyva, iš esmės, pagal paskirtį turi būti taikoma kumuliaciniu būdu, kartu su kitais galiojančiais Bendrijos teisės aktais;

| 2.5 | dėl to baiminasi, kad tai gali pakenkti pirmiausia esamoms, konkretiems sektoriams taikomoms nuostatoms, nes praktiškai taikant siūlomą direktyvą, ja bus remiamasi visais atvejais, kurie nenumatyti specialiose nuostatose. Kilus abejonei, turi būti daroma prielaida, kad esamos, sektoriui būdingos taisyklės atitinkamas sritis jau reguliuoja galutinai ir (arba) kad atskiri klausimai nebuvo reglamentuojami sąmoningai; |
| --- | --- |

2.5

dėl to baiminasi, kad tai gali pakenkti pirmiausia esamoms, konkretiems sektoriams taikomoms nuostatoms, nes praktiškai taikant siūlomą direktyvą, ja bus remiamasi visais atvejais, kurie nenumatyti specialiose nuostatose. Kilus abejonei, turi būti daroma prielaida, kad esamos, sektoriui būdingos taisyklės atitinkamas sritis jau reguliuoja galutinai ir (arba) kad atskiri klausimai nebuvo reglamentuojami sąmoningai;

| 2.6 | dėl to primygtinai siūlo, kad būtų parengtos aiškios nuostatos, jog kumuliatyvinis direktyvos taikymas nebūtų galimas tose srityse, kuriose jau taikomos tvirtos, konkrečiam sektoriui skirtos nuostatos. Būtina vengti tokios praktikos, kai direktyva tokiais atvejais sukuria naujas papildomas nuostatas; |
| --- | --- |

2.6

dėl to primygtinai siūlo, kad būtų parengtos aiškios nuostatos, jog kumuliatyvinis direktyvos taikymas nebūtų galimas tose srityse, kuriose jau taikomos tvirtos, konkrečiam sektoriui skirtos nuostatos. Būtina vengti tokios praktikos, kai direktyva tokiais atvejais sukuria naujas papildomas nuostatas;

| 2.7 | pripažįsta, kad planuojamomis bendro pobūdžio nuostatomis, leidžiančiomis nukrypti nuo kilmės šalies principo, siekiama darnos su taikomais teisės aktais. Kilmės šalies principas nebus taikomas paslaugų sektoriams, kuriems jau yra taikomos konkrečios, sektoriams skirtos nuostatos arba jas planuojama taikyti, pavyzdžiui, pašto paslaugoms, elektros, dujų ir vandens tiekimui, darbuotojų siuntimui dirbti, šiukšlių išvežimui, profesinių kvalifikacijų pripažinimui arba leidimų sistemoms, susijusioms su priežiūros ligoninėje išlaidų kompensavimu; |
| --- | --- |

2.7

pripažįsta, kad planuojamomis bendro pobūdžio nuostatomis, leidžiančiomis nukrypti nuo kilmės šalies principo, siekiama darnos su taikomais teisės aktais. Kilmės šalies principas nebus taikomas paslaugų sektoriams, kuriems jau yra taikomos konkrečios, sektoriams skirtos nuostatos arba jas planuojama taikyti, pavyzdžiui, pašto paslaugoms, elektros, dujų ir vandens tiekimui, darbuotojų siuntimui dirbti, šiukšlių išvežimui, profesinių kvalifikacijų pripažinimui arba leidimų sistemoms, susijusioms su priežiūros ligoninėje išlaidų kompensavimu;

| 2.8 | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl kilmės šalies principo sąžiningiems verslininkams ir vartotojams gali kilti sunkumų, nes jis sudaro galimybes apeiti esamus vietos standartus dėl profesinės kvalifikacijos arba paslaugų teikimo kokybės. Dėl to reikia vengti taikyti kilmės šalies principą vien tam, kad būtų apeitos nacionalinės, ūkinę veiklą reglamentuojančios nuostatos. |
| --- | --- |

2.8

atkreipia dėmesį į tai, kad dėl kilmės šalies principo sąžiningiems verslininkams ir vartotojams gali kilti sunkumų, nes jis sudaro galimybes apeiti esamus vietos standartus dėl profesinės kvalifikacijos arba paslaugų teikimo kokybės. Dėl to reikia vengti taikyti kilmės šalies principą vien tam, kad būtų apeitos nacionalinės, ūkinę veiklą reglamentuojančios nuostatos.

| 2.9 | taip pat atkreipia dėmesį, kad direktyvos projekte nėra jokios nuorodos į dabar aptariamą direktyvos projektą dėl laikinų darbuotojų darbo sąlygų (KOM(2002) 149). |
| --- | --- |

2.9

taip pat atkreipia dėmesį, kad direktyvos projekte nėra jokios nuorodos į dabar aptariamą direktyvos projektą dėl laikinų darbuotojų darbo sąlygų (KOM(2002) 149).

| 2.10 | tačiau pastebi, kad nors direktyva ir neturėtų būti taikoma, vis dėlto ji nustato kai kurioms šioms sritims papildomas, alternatyvias nuostatas. Pirmiausia tai susiję su šiomis sritimis: profesinių kvalifikacijų pripažinimas turės būti papildytas nuostatomis dėl profesinio draudimo ir komercinių pranešimų, darbuotojų išsiuntimas dirbti turės būti papildytas nuostatomis, kurių taikymo sritis apima ne tik administracinius reikalus, ir papildomos nuostatos, apimančios draudimo išlaidų kompensavimą; |
| --- | --- |

2.10

tačiau pastebi, kad nors direktyva ir neturėtų būti taikoma, vis dėlto ji nustato kai kurioms šioms sritims papildomas, alternatyvias nuostatas. Pirmiausia tai susiję su šiomis sritimis: profesinių kvalifikacijų pripažinimas turės būti papildytas nuostatomis dėl profesinio draudimo ir komercinių pranešimų, darbuotojų išsiuntimas dirbti turės būti papildytas nuostatomis, kurių taikymo sritis apima ne tik administracinius reikalus, ir papildomos nuostatos, apimančios draudimo išlaidų kompensavimą;

| 2.11 | baiminasi, kad dėl to gali atsirasti daug alternatyvių nuostatų ir neskaidrumo; |
| --- | --- |

2.11

baiminasi, kad dėl to gali atsirasti daug alternatyvių nuostatų ir neskaidrumo;

| 2.12 | dėl to reikalauja, kad direktyvos taisyklės, kurios galėtų būti taip pat gerai išdėstytos esamose ar numatytose specialiose nuostatose, turėtų būti išdėstytos tokios specialiose nuostatose. Tai leis šios direktyvos tolimesnių svarstymų metu išvengti diskusijų dėl konkretaus sektoriaus. Kaip parodė lig šiol vykusios derybos dėl direktyvos, toks pavojus jau buvo pastebėtas nemažai sričių; |
| --- | --- |

2.12

dėl to reikalauja, kad direktyvos taisyklės, kurios galėtų būti taip pat gerai išdėstytos esamose ar numatytose specialiose nuostatose, turėtų būti išdėstytos tokios specialiose nuostatose. Tai leis šios direktyvos tolimesnių svarstymų metu išvengti diskusijų dėl konkretaus sektoriaus. Kaip parodė lig šiol vykusios derybos dėl direktyvos, toks pavojus jau buvo pastebėtas nemažai sričių;

| 2.13 | įžvelgia konkuravimą su specialiomis nuostatomis, ypač, kai kalbama apie siūlomas nuostatas dėl darbuotojų siuntimo dirbti; |
| --- | --- |

2.13

įžvelgia konkuravimą su specialiomis nuostatomis, ypač, kai kalbama apie siūlomas nuostatas dėl darbuotojų siuntimo dirbti;

| 2.14 | pastebi, kad, išskyrus procedūrines taisykles ir kompetencijos taisykles, – nukrypstant nuo kilmės šalies principo, darbuotoją išsiuntusioji valstybė narė pripažįstama kompetentinga – direktyvoje yra ir kitų esminių nuostatų, kurios tiesiogiai išplaukia iš šios direktyvos dėl darbuotojų išsiuntimo teikti paslaugas, ir dėl to papildo arba konkuruoja su ta direktyva. Priemonės, kurių valstybėms narėms leista imtis atliekant savo patikrinimus, yra nurodytos ir dėl to ribotos. Direktyvos projekto 17 straipsnio 5 dalyje yra numatyta nuostata, leidžianti nukrypti nuo kilmės šalies principo direktyvoje dėl darbuotojų išsiuntimo dirbti, tačiau Komitetas tvirtai įsitikinęs, kad, dėl draudimo nustatyti kokius nors direktyvos projekto 24 straipsnyje išdėstytus įpareigojimus, 17 straipsnio 5 dalyje nurodyta leidžianti nukrypti nuostata tampa absurdiška, nes klausimas, kaip kilmės valstybė narė sužinos apie pažeidimus, padarytus darbuotoją išsiuntusioje valstybėje narėje (kuri jau nebegali vykdyti priežiūros ir nustatyti nuobaudų), lieka neišspręstas. Net ir tuo atveju, jeigu tai būtų įmanoma, klausimas, kaip kilmės valstybė narė turės imtis veiksmų kitoje valstybėje, kurioje ji neturi jokios jurisdikcijos, lieka neišspręstas; |
| --- | --- |

2.14

pastebi, kad, išskyrus procedūrines taisykles ir kompetencijos taisykles, – nukrypstant nuo kilmės šalies principo, darbuotoją išsiuntusioji valstybė narė pripažįstama kompetentinga – direktyvoje yra ir kitų esminių nuostatų, kurios tiesiogiai išplaukia iš šios direktyvos dėl darbuotojų išsiuntimo teikti paslaugas, ir dėl to papildo arba konkuruoja su ta direktyva. Priemonės, kurių valstybėms narėms leista imtis atliekant savo patikrinimus, yra nurodytos ir dėl to ribotos. Direktyvos projekto 17 straipsnio 5 dalyje yra numatyta nuostata, leidžianti nukrypti nuo kilmės šalies principo direktyvoje dėl darbuotojų išsiuntimo dirbti, tačiau Komitetas tvirtai įsitikinęs, kad, dėl draudimo nustatyti kokius nors direktyvos projekto 24 straipsnyje išdėstytus įpareigojimus, 17 straipsnio 5 dalyje nurodyta leidžianti nukrypti nuostata tampa absurdiška, nes klausimas, kaip kilmės valstybė narė sužinos apie pažeidimus, padarytus darbuotoją išsiuntusioje valstybėje narėje (kuri jau nebegali vykdyti priežiūros ir nustatyti nuobaudų), lieka neišspręstas. Net ir tuo atveju, jeigu tai būtų įmanoma, klausimas, kaip kilmės valstybė narė turės imtis veiksmų kitoje valstybėje, kurioje ji neturi jokios jurisdikcijos, lieka neišspręstas;

| 2.15 | nurodo, kad dėl to iš dalies pripažįstamas pavojus, jog patikrinimai bus mažiau efektyvūs ir dėl to siūlomos direktyvos nuostatos tikrai turės tiesioginės įtakos direktyvai dėl darbuotojų siuntimo teikti paslaugas; |
| --- | --- |

2.15

nurodo, kad dėl to iš dalies pripažįstamas pavojus, jog patikrinimai bus mažiau efektyvūs ir dėl to siūlomos direktyvos nuostatos tikrai turės tiesioginės įtakos direktyvai dėl darbuotojų siuntimo teikti paslaugas;

| 2.16 | todėl mano esant tikslinga, kad nuostatos, susijusios su patikrinimais pagal direktyvą dėl darbuotojų siuntimo teikti paslaugas, taip pat turėtų būti išdėstytos toje direktyvoje, jeigu tokie patikrinimai praktiškai yra būtini; |
| --- | --- |

2.16

todėl mano esant tikslinga, kad nuostatos, susijusios su patikrinimais pagal direktyvą dėl darbuotojų siuntimo teikti paslaugas, taip pat turėtų būti išdėstytos toje direktyvoje, jeigu tokie patikrinimai praktiškai yra būtini;

| 2.17 | mano, kad direktyva nepakankamai paaiškina, kokiu mastu ji turės būti taikoma ypač jautrių sričių paslaugoms, kurios yra bendros ekonominės svarbos. Pripažįstama, kad kompetentingoms nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijoms priklauso apibrėžti, organizuoti, finansuoti ir prižiūrėti bendros ekonominės svarbos paslaugas; |
| --- | --- |

2.17

mano, kad direktyva nepakankamai paaiškina, kokiu mastu ji turės būti taikoma ypač jautrių sričių paslaugoms, kurios yra bendros ekonominės svarbos. Pripažįstama, kad kompetentingoms nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijoms priklauso apibrėžti, organizuoti, finansuoti ir prižiūrėti bendros ekonominės svarbos paslaugas;

| 2.18 | atkreipia dėmesį, kad bendros ekonominės svarbos paslaugas įtraukus į paslaugų direktyvos taikymo sritį ir tikslas, kurio siekiama toliau plėtoti vieną bendrą rinką ir užtikrinti, kad bendros ekonominės svarbos paslaugoms būtų sukurta erdvė be vidaus sienų, taip pat gerokai apribotų kompetentingų nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų veiksmų laisvę; |
| --- | --- |

2.18

atkreipia dėmesį, kad bendros ekonominės svarbos paslaugas įtraukus į paslaugų direktyvos taikymo sritį ir tikslas, kurio siekiama toliau plėtoti vieną bendrą rinką ir užtikrinti, kad bendros ekonominės svarbos paslaugoms būtų sukurta erdvė be vidaus sienų, taip pat gerokai apribotų kompetentingų nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų veiksmų laisvę;

| 2.19 | dėl to aiškiai pritaria tam faktui, kad Komisija, iki dabar vykusiose derybose dėl direktyvos, aiškindavo, jog direktyva jokiu būdu neskirta kokiems nors konkretiems bendros ekonominės svarbos paslaugų ypatumams ir šia direktyva nesiekiama nei liberalizuoti, nei panaikinti monopolijų; |
| --- | --- |

2.19

dėl to aiškiai pritaria tam faktui, kad Komisija, iki dabar vykusiose derybose dėl direktyvos, aiškindavo, jog direktyva jokiu būdu neskirta kokiems nors konkretiems bendros ekonominės svarbos paslaugų ypatumams ir šia direktyva nesiekiama nei liberalizuoti, nei panaikinti monopolijų;

| 2.20 | pažymi, kad kol kas šis aspektas vis tik nėra atspindėtas direktyvoje; |
| --- | --- |

2.20

pažymi, kad kol kas šis aspektas vis tik nėra atspindėtas direktyvoje;

| 2.21 | dėl to reikalauja šią padėtį ištaisyti ir bendros ekonominės svarbos paslaugų iš esmės neįtraukti į direktyvos taikymo sritį (o ne tik iš dalies, kai jos nebuvo įtrauktos į kilmės šalies principo taikymo sritį), kad, atėjus laikui įgyvendinti direktyvą, būtų užkirstas kelias bet kokioms diskusijoms ir kad artimiausiu metu būtų išvengta būtinybės šį sektorių derinti Bendrijos masto nuostatomis. Tai taip pat atitiktų Komisijos poziciją, išdėstytą neseniai paskelbtoje Baltojoje knygoje dėl bendros svarbos paslaugų; |
| --- | --- |

2.21

dėl to reikalauja šią padėtį ištaisyti ir bendros ekonominės svarbos paslaugų iš esmės neįtraukti į direktyvos taikymo sritį (o ne tik iš dalies, kai jos nebuvo įtrauktos į kilmės šalies principo taikymo sritį), kad, atėjus laikui įgyvendinti direktyvą, būtų užkirstas kelias bet kokioms diskusijoms ir kad artimiausiu metu būtų išvengta būtinybės šį sektorių derinti Bendrijos masto nuostatomis. Tai taip pat atitiktų Komisijos poziciją, išdėstytą neseniai paskelbtoje Baltojoje knygoje dėl bendros svarbos paslaugų;

| 2.22 | pabrėžia, kad kartu būtina atkreipti ypatingą dėmesį į jautrią sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sritį; |
| --- | --- |

2.22

pabrėžia, kad kartu būtina atkreipti ypatingą dėmesį į jautrią sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sritį;

| 2.23 | siūlo šią bendros svarbos paslaugų sritį taip pat aiškiai išbraukti iš direktyvos taikymo srities. Tai irgi atitiktų Komisijos ketinimą – kuris paskelbtas Baltojoje knygoje dėl bendros svarbos paslaugų – 2005 m. pateikti komunikatą dėl socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų, atsižvelgiant į jų ypatingą svarbą ir ypatumus; |
| --- | --- |

2.23

siūlo šią bendros svarbos paslaugų sritį taip pat aiškiai išbraukti iš direktyvos taikymo srities. Tai irgi atitiktų Komisijos ketinimą – kuris paskelbtas Baltojoje knygoje dėl bendros svarbos paslaugų – 2005 m. pateikti komunikatą dėl socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų, atsižvelgiant į jų ypatingą svarbą ir ypatumus;

| 2.24 | pažymi, kad direktyvos projekte šiai sričiai taip pat parengtos naujos nuostatos, kurios konkuruoja su esamomis nuostatomis; |
| --- | --- |

2.24

pažymi, kad direktyvos projekte šiai sričiai taip pat parengtos naujos nuostatos, kurios konkuruoja su esamomis nuostatomis;

| 2.25 | dėl to siūlo, kad atitinkamose specialiose nuostatose būtų nustatyti teisiniai pakeitimai, būtini Europos Teisingumo Teismo precedentų teisei įgyvendinti. Todėl 23 straipsnio nuostatos turėtų būti išbrauktos iš direktyvos; |
| --- | --- |

2.25

dėl to siūlo, kad atitinkamose specialiose nuostatose būtų nustatyti teisiniai pakeitimai, būtini Europos Teisingumo Teismo precedentų teisei įgyvendinti. Todėl 23 straipsnio nuostatos turėtų būti išbrauktos iš direktyvos;

| 2.26 | mano, kad, siekiant direktyvą padaryti lengviau skaitomą, darant nuorodą į kitas nuostatas, pageidautina aiškiai nurodyti konkrečios nuostatos pavadinimą; |
| --- | --- |

2.26

mano, kad, siekiant direktyvą padaryti lengviau skaitomą, darant nuorodą į kitas nuostatas, pageidautina aiškiai nurodyti konkrečios nuostatos pavadinimą;

| 2.27 | pabrėžia ypatingai svarbų regioninės ir vietos valdžios institucijų vaidmenį įgyvendinant siūlomą direktyvą. Joms bus keliami ypač dideli reikalavimai; |
| --- | --- |

2.27

pabrėžia ypatingai svarbų regioninės ir vietos valdžios institucijų vaidmenį įgyvendinant siūlomą direktyvą. Joms bus keliami ypač dideli reikalavimai;

| 2.28 | mano, kad buvo nepakankamai atsižvelgta į direktyvos įgyvendinimo poveikį regioninės ir vietos valdžios institucijoms. Direktyva skirta valstybėms narėms, tačiau pirmiausia regioninei ir vietos valdžiai, kuriai administracinio proceso metu bus pavestas praktinis jos įgyvendinimas. |
| --- | --- |

2.28

mano, kad buvo nepakankamai atsižvelgta į direktyvos įgyvendinimo poveikį regioninės ir vietos valdžios institucijoms. Direktyva skirta valstybėms narėms, tačiau pirmiausia regioninei ir vietos valdžiai, kuriai administracinio proceso metu bus pavestas praktinis jos įgyvendinimas.

| 2.29 | nurodo, kad šiame kontekste su kompetencija susijusios problemos pirmiausia gali kilti tais atvejais, kai direktyvai įgyvendinti regioniniu ir vietos lygiu reikės naujų struktūrų, vienodos visaapimančio bendradarbiavimo administracinės tvarkos. Tokios taisyklės, kurios numato, jog „leidimas suteikia paslaugų teikėjui teisę verstis paslaugų teikimu arba vykdyti šią veiklą visoje nacionalinėje teritorijoje“ (10 straipsnio 4 dalis), arba atskirų informacinių centrų, skirtų atlikti visas procedūras ir formalumus, reikalingus verstis paslaugų veikla, steigimas (6 straipsnis), pavyzdžiui, prieštarauja federalinių valstybių konstituciniams pagrindams. Komitetas norėtų atkreipti dėmesį, kad pagal Sąjungos konstitucinę sutartį turi būti gerbiamas valstybių narių nacionalinis identitetas, būdingas jų pagrindinėms politinėms ir konstitucinėms struktūroms; |
| --- | --- |

2.29

nurodo, kad šiame kontekste su kompetencija susijusios problemos pirmiausia gali kilti tais atvejais, kai direktyvai įgyvendinti regioniniu ir vietos lygiu reikės naujų struktūrų, vienodos visaapimančio bendradarbiavimo administracinės tvarkos. Tokios taisyklės, kurios numato, jog „leidimas suteikia paslaugų teikėjui teisę verstis paslaugų teikimu arba vykdyti šią veiklą visoje nacionalinėje teritorijoje“ (10 straipsnio 4 dalis), arba atskirų informacinių centrų, skirtų atlikti visas procedūras ir formalumus, reikalingus verstis paslaugų veikla, steigimas (6 straipsnis), pavyzdžiui, prieštarauja federalinių valstybių konstituciniams pagrindams. Komitetas norėtų atkreipti dėmesį, kad pagal Sąjungos konstitucinę sutartį turi būti gerbiamas valstybių narių nacionalinis identitetas, būdingas jų pagrindinėms politinėms ir konstitucinėms struktūroms;

| 2.30 | nuogąstauja, kad direktyvos taikymo sričiai priklauso visos nacionalinės leidimų procedūros ir dėl to jos turi būti patikrintos, siekiant įsitikinti, ar jos turi išlikti, ar ne, turi būti panaikintos arba prireikus pritaikytos, tačiau bet kokiu atveju turi būti supaprastintos. Tokie didelio masto įsikišimai į valstybių narių proceso teisę yra neproporcingi. Dėl to reikėtų aiškios nuostatos, kad tik tos leidimų procedūros, kurios yra tiesiogiai susijusios su ekonominės veiklos pradžia, priklauso direktyvos taikymo sričiai. Visos įstatymu numatytos procedūros dėl pagrindinių, su visuomenės interesais susijusių priežasčių – nepaisant to, ar jos susijusios su ekonomine veikla, ar ne – turi būti išbrauktos iš direktyvos taikymo srities; |
| --- | --- |

2.30

nuogąstauja, kad direktyvos taikymo sričiai priklauso visos nacionalinės leidimų procedūros ir dėl to jos turi būti patikrintos, siekiant įsitikinti, ar jos turi išlikti, ar ne, turi būti panaikintos arba prireikus pritaikytos, tačiau bet kokiu atveju turi būti supaprastintos. Tokie didelio masto įsikišimai į valstybių narių proceso teisę yra neproporcingi. Dėl to reikėtų aiškios nuostatos, kad tik tos leidimų procedūros, kurios yra tiesiogiai susijusios su ekonominės veiklos pradžia, priklauso direktyvos taikymo sričiai. Visos įstatymu numatytos procedūros dėl pagrindinių, su visuomenės interesais susijusių priežasčių – nepaisant to, ar jos susijusios su ekonomine veikla, ar ne – turi būti išbrauktos iš direktyvos taikymo srities;

| 2.31 | baiminasi, kad direktyvos įgyvendinimas regionų ir vietos lygiu prieštaraus decentralizacijos principui ir optimalesniam administravimo organizavimui; |
| --- | --- |

2.31

baiminasi, kad direktyvos įgyvendinimas regionų ir vietos lygiu prieštaraus decentralizacijos principui ir optimalesniam administravimo organizavimui;

| 2.32 | atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvai įgyvendinti regionų ir vietos lygiu prireiks nenumatytų papildomų darbuotojų, o svarbiausia – finansavimo. Tokia nuostata ypač taikytina tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, pasikeitimui informacija elektroniniu būdu, bendrų informacinių centrų steigimui ir koordinavimui, patikrinimams, siekiant įsitikinti, ar esamos nuostatos atitinka direktyvos tikslus, ir abipusiam vertinimui, kurį vėliau atliks valstybės narės. |
| --- | --- |

2.32

atkreipia dėmesį į tai, kad direktyvai įgyvendinti regionų ir vietos lygiu prireiks nenumatytų papildomų darbuotojų, o svarbiausia – finansavimo. Tokia nuostata ypač taikytina tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, pasikeitimui informacija elektroniniu būdu, bendrų informacinių centrų steigimui ir koordinavimui, patikrinimams, siekiant įsitikinti, ar esamos nuostatos atitinka direktyvos tikslus, ir abipusiam vertinimui, kurį vėliau atliks valstybės narės.

| 2.33 | pastebi, kad Komisija nėra prasitarusi apie bendras sąnaudas – ypač finansines. Kol kas buvo nurodytas skaičius, susijęs su finansiniu poveikiu pačiai Komisijai (apie 3,4 mln. eurų); |
| --- | --- |

2.33

pastebi, kad Komisija nėra prasitarusi apie bendras sąnaudas – ypač finansines. Kol kas buvo nurodytas skaičius, susijęs su finansiniu poveikiu pačiai Komisijai (apie 3,4 mln. eurų);

| 2.34 | prašo, kad būtų atlikti tam tikri skaičiavimai ir dėl poveikio kiekvienai valstybei narei; |
| --- | --- |

2.34

prašo, kad būtų atlikti tam tikri skaičiavimai ir dėl poveikio kiekvienai valstybei narei;

| 2.35 | mano, kad labai svarbu suteikti paramą ar kompensaciją pereinamuoju laikotarpiu. Be tokios paramos regioninė ir vietos valdžia negalės skubiai supaprastinti, kaip numatyta, transnacionalinių procedūrų. Iš esmės labai svarbu regioninės ir vietos valdžios institucijoms neužkrauti didelio praktinio darbo krūvio; |
| --- | --- |

2.35

mano, kad labai svarbu suteikti paramą ar kompensaciją pereinamuoju laikotarpiu. Be tokios paramos regioninė ir vietos valdžia negalės skubiai supaprastinti, kaip numatyta, transnacionalinių procedūrų. Iš esmės labai svarbu regioninės ir vietos valdžios institucijoms neužkrauti didelio praktinio darbo krūvio;

| 2.36 | žino ir kasdienes problemas, kurios galėtų dėl to kilti regioninės ir vietos valdžios institucijoms toje srityje. Pavyzdžiui, kalbos barjeras bendraujant su kitų valstybių narių institucijomis ar paslaugų teikėjais, arba pripažįstant sertifikatus, patvirtinimus ar kitokius dokumentus, kurie paslaugų teikėjams buvo išduoti kitoje valstybėje narėje ir, aišku, užsienio kalba. Ta pati nuostata taikytina ir elektroninėms priemonėms, kurios naudojamos procedūroms atlikti; |
| --- | --- |

2.36

žino ir kasdienes problemas, kurios galėtų dėl to kilti regioninės ir vietos valdžios institucijoms toje srityje. Pavyzdžiui, kalbos barjeras bendraujant su kitų valstybių narių institucijomis ar paslaugų teikėjais, arba pripažįstant sertifikatus, patvirtinimus ar kitokius dokumentus, kurie paslaugų teikėjams buvo išduoti kitoje valstybėje narėje ir, aišku, užsienio kalba. Ta pati nuostata taikytina ir elektroninėms priemonėms, kurios naudojamos procedūroms atlikti;

| 2.37 | mano esant reikalinga, kad bent pereinamuoju laikotarpiu būtų atsižvelgta į tokias praktines problemas. Pavyzdžiui, bent jau nebūtų reikalaujama patvirtintų vertimų; |
| --- | --- |

2.37

mano esant reikalinga, kad bent pereinamuoju laikotarpiu būtų atsižvelgta į tokias praktines problemas. Pavyzdžiui, bent jau nebūtų reikalaujama patvirtintų vertimų;

| 2.38 | mano, kad tikėtina, jog kils problemų ir dėl numatytų priemonių, kaip užtikrinti paslaugų kokybę, o svarbiausia paslaugų teikėjų priežiūrą. Taikant kilmės šalies principą baiminamasi, kad transnacionalinis institucijų bendradarbiavimas bus vienintelis būdas imtis priemonių prieš „sunkius“ paslaugų teikėjus, įsisteigusius kitoje valstybėje narėje. Tai gali lemti bereikalingus delsimus; |
| --- | --- |

2.38

mano, kad tikėtina, jog kils problemų ir dėl numatytų priemonių, kaip užtikrinti paslaugų kokybę, o svarbiausia paslaugų teikėjų priežiūrą. Taikant kilmės šalies principą baiminamasi, kad transnacionalinis institucijų bendradarbiavimas bus vienintelis būdas imtis priemonių prieš „sunkius“ paslaugų teikėjus, įsisteigusius kitoje valstybėje narėje. Tai gali lemti bereikalingus delsimus;

| 2.39 | pritaria išsamiai direktyvos nuostatai dėl savitarpio pagalbos, kad būtų galima įveikti pirmiau nurodytus pavojus; |
| --- | --- |

2.39

pritaria išsamiai direktyvos nuostatai dėl savitarpio pagalbos, kad būtų galima įveikti pirmiau nurodytus pavojus;

| 2.40 | kreipiasi į Komisiją, kad ji taip pat tinkamai atsižvelgtų į regioninės ir vietos valdžios institucijų interesus įgyvendinant papildomas priemones, kurių reikia patikrinimams atlikti kartu su komitetu, kuris turės būti įsteigtas. Jeigu atėjus laikui įgyvendinti direktyvą kiltų naujų ir dar nenumatytų problemų dėl patikrinimų atlikimo, jos turėtų būti išspręstos tinkamu ir praktiniu būdu; |
| --- | --- |

2.40

kreipiasi į Komisiją, kad ji taip pat tinkamai atsižvelgtų į regioninės ir vietos valdžios institucijų interesus įgyvendinant papildomas priemones, kurių reikia patikrinimams atlikti kartu su komitetu, kuris turės būti įsteigtas. Jeigu atėjus laikui įgyvendinti direktyvą kiltų naujų ir dar nenumatytų problemų dėl patikrinimų atlikimo, jos turėtų būti išspręstos tinkamu ir praktiniu būdu;

| 2.41 | atkreipia dėmesį į tai, kad profesinės organizacijos irgi gali susidurti su panašiomis problemomis, su kuriomis susiduria valstybinės administracinės institucijos. Tokia nuostata ypač taikytina paslaugų teikėjams, kurie įsisteigę savo teritorijoje, bet dirba kitoje valstybėje narėje. Jeigu profesinės organizacijos atlieka valstybės pareigas, jos irgi susiduria su problemomis, kurios galėtų kilti valstybių narių valdžios institucijoms įgyvendinant siūlomą direktyvą; |
| --- | --- |

2.41

atkreipia dėmesį į tai, kad profesinės organizacijos irgi gali susidurti su panašiomis problemomis, su kuriomis susiduria valstybinės administracinės institucijos. Tokia nuostata ypač taikytina paslaugų teikėjams, kurie įsisteigę savo teritorijoje, bet dirba kitoje valstybėje narėje. Jeigu profesinės organizacijos atlieka valstybės pareigas, jos irgi susiduria su problemomis, kurios galėtų kilti valstybių narių valdžios institucijoms įgyvendinant siūlomą direktyvą;

| 2.42 | pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad, įgyvendinant direktyvą, profesinės organizacijos savo pareigas ateityje galėtų atlikti be jokių apribojimų. Šiuo metu privalomos narystės sistema reiškia, kad paslaugų teikėjams ketinant steigti savo verslą kitoje valstybėje narėje, jie turi tiesiogiai kreiptis į tos šalies kompetentingas profesines organizacijas. Dėl to svarbu, kai kalbama apie bendrų informacinių centrų steigimą ir įkūrimą, atsižvelgti į dabartines atsakomybės ribas ir darbų pasiskirstymą; |
| --- | --- |

2.42

pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad, įgyvendinant direktyvą, profesinės organizacijos savo pareigas ateityje galėtų atlikti be jokių apribojimų. Šiuo metu privalomos narystės sistema reiškia, kad paslaugų teikėjams ketinant steigti savo verslą kitoje valstybėje narėje, jie turi tiesiogiai kreiptis į tos šalies kompetentingas profesines organizacijas. Dėl to svarbu, kai kalbama apie bendrų informacinių centrų steigimą ir įkūrimą, atsižvelgti į dabartines atsakomybės ribas ir darbų pasiskirstymą;

| 2.43 | taip pat žino ir apie naujas problemas ir užduotis, kurias profesinės organizacijos turi atlikti, ypač tas, kurios susijusios su galimais bendrais informaciniais centrais arba su naujų elgesio kodeksų rengimu Bendrijos lygiu; |
| --- | --- |

2.43

taip pat žino ir apie naujas problemas ir užduotis, kurias profesinės organizacijos turi atlikti, ypač tas, kurios susijusios su galimais bendrais informaciniais centrais arba su naujų elgesio kodeksų rengimu Bendrijos lygiu;

| 2.44 | dėl to prašo valstybių narių, regioninės ir vietos valdžios institucijų bei visų kitų suinteresuotų šalių laiku pasirengti sunkumams, kuriuos gali lemti naujoji direktyva; |
| --- | --- |

2.44

dėl to prašo valstybių narių, regioninės ir vietos valdžios institucijų bei visų kitų suinteresuotų šalių laiku pasirengti sunkumams, kuriuos gali lemti naujoji direktyva;

| 2.45 | norėtų raginti, kad veiksmų nelemtų gynybinio pobūdžio motyvai, bet būtų pasinaudota galimybe patiems prisistatyti kiekvienos valstybės narės paslaugų teikėjams ir piliečiams bei visai vidaus rinkai. |
| --- | --- |

2.45

norėtų raginti, kad veiksmų nelemtų gynybinio pobūdžio motyvai, bet būtų pasinaudota galimybe patiems prisistatyti kiekvienos valstybės narės paslaugų teikėjams ir piliečiams bei visai vidaus rinkai.

2004 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 317, 357 2001 12 14, p. 65

1

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 43/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 43/22

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato „Aukšto lygio svarstymų dėl pacientų mobilumo ir sveikatos priežiūros raidos Europos Sąjungoje tolesnė eiga“ ir dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant plėtoti aukštos kokybės, prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūrą ir ilgalaikę priežiūrą: parama nacionalinėms strategijoms, naudojant atvirą koordinavimo metodą“

(2005/C 43/07)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į
  Komisijos komunikatą „Aukšto lygio svarstymų dėl pacientų mobilumo ir sveikatos priežiūros raidos Europos Sąjungoje tolesnė eiga“ ir Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant plėtoti aukštos kokybės, prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūrą ir ilgalaikę priežiūrą: parama nacionalinėms strategijoms, naudojant atvirą koordinavimo metodą“ (KOM(2004) 301 galutinis ir KOM(2004) 304 galutinis),

atsižvelgdamas į2004 m. balandžio 20 d. Europos Komisijos sprendimą, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 dalimi, šiuo klausimu konsultuotis su Komitetu,

atsižvelgdamas į2004 m. balandžio 5 d. RK pirmininko sprendimą pavesti Ekonomikos ir socialinės politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į
  Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos bendrijos sveikatos strategijos ir į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl sprendimo priimti Bendrijos veiksmų programą visuomenės sveikatos srityje (2001-2006 m.) (KOM (2000) 285 galutinis),

atsižvelgdamas į
  Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Lisabonos strategijos socialinio aspekto stiprinimas: atviro koordinavimo racionalizavimas socialinės apsaugos srityje“ (KOM (2003) 261 galutinis),

atsižvelgdamas į
  Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Sveikatos priežiūros ir pagyvenusių žmonių priežiūros ateitis: prieinamumo, kokybės ir finansinio įgyvendinamumo užtikrinimas“ (KOM(2001) 723 galutinis),

atsižvelgdamas į
  Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai priimti direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje (KOM(2004) 2 galutinis),

atsižvelgdamas į2003 m. gruodžio 9 d. pateiktą pranešimą „Aukšto lygio svarstymai apie pacientų mobilumo ir sveikatos priežiūros raidą Europos Sąjungoje“,

atsižvelgdamas į2004 m. liepos 6 d. Ekonomikos ir socialinės politikos komisijos priimtą nuomonės projektą (RK 153/2004 rev 1) (pranešėja p. Bente Nielsen, Arhus apygardos tarybos narė (DK, ESP);

56-osios plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. rugsėjo 29-30 d. (rugsėjo 30 d. posėdis) vienbalsiai

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ.

1.   Regionų komiteto bendras požiūris ir rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | mano, kad du Komisijos komunikatai „Aukšto lygio svarstymų dėl pacientų mobilumo ir sveikatos priežiūros raidos Europos Sąjungoje tolesnė eiga“ ir „Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant plėtoti aukštos kokybės, prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūrą ir ilgalaikę priežiūrą: parama nacionalinėms strategijoms, naudojant atvirą koordinavimo metodą“ sudaro visuotinės strategijos pagrindus bendrai Europos sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų vizijai kurti. Todėl abu komunikatus reikėtų svarstyti kartu. Regionų komitetas kviečia lygiagrečiai koordinuoti tolesnį darbą juose siūlomų iniciatyvų ir procesų atžvilgiu; |
| --- | --- |

1.1

mano, kad du Komisijos komunikatai „Aukšto lygio svarstymų dėl pacientų mobilumo ir sveikatos priežiūros raidos Europos Sąjungoje tolesnė eiga“ ir „Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant plėtoti aukštos kokybės, prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūrą ir ilgalaikę priežiūrą: parama nacionalinėms strategijoms, naudojant atvirą koordinavimo metodą“ sudaro visuotinės strategijos pagrindus bendrai Europos sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų vizijai kurti. Todėl abu komunikatus reikėtų svarstyti kartu. Regionų komitetas kviečia lygiagrečiai koordinuoti tolesnį darbą juose siūlomų iniciatyvų ir procesų atžvilgiu;

| 1.2 | pabrėžia, kad bendra Europos strategija dėl bendros Europos sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų vizijos kūrimo neturi sąlygoti ES sveikatos priežiūros srities išplėtimo. Bendra Europos sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų vizija neturi skatinti derinimo ar miglotų reglamentavimo iniciatyvų. Valstybių narių rūpestis ir atsakomybė, kurios turi būti paisoma, yra sveikatos priežiūra, jos organizavimas bei finansavimas. Būtina laikytis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

1.2

pabrėžia, kad bendra Europos strategija dėl bendros Europos sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų vizijos kūrimo neturi sąlygoti ES sveikatos priežiūros srities išplėtimo. Bendra Europos sveikatos ir socialinės apsaugos sistemų vizija neturi skatinti derinimo ar miglotų reglamentavimo iniciatyvų. Valstybių narių rūpestis ir atsakomybė, kurios turi būti paisoma, yra sveikatos priežiūra, jos organizavimas bei finansavimas. Būtina laikytis subsidiarumo principo;

| 1.3 | pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse už sveikatą ir sveikatos priežiūros sektorių atsako regionų ir vietos valdžios institucijos. Dėl šios priežasties Regionų komitetas ir už šias sritis atsakingi regionai norėtų dalyvauti darbe ir prisidėti prie bendros Europos sveikatos strategijos kūrimo, ir užtikrinti, kad galės daryti įtaką Bendrijos visuotinei sveikatos strategijai, kiek tai susiję su sprendimais ir iniciatyvomis dėl vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos ir pareigų sveikatos ir sveikatos priežiūros sektoriuose; |
| --- | --- |

1.3

pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse už sveikatą ir sveikatos priežiūros sektorių atsako regionų ir vietos valdžios institucijos. Dėl šios priežasties Regionų komitetas ir už šias sritis atsakingi regionai norėtų dalyvauti darbe ir prisidėti prie bendros Europos sveikatos strategijos kūrimo, ir užtikrinti, kad galės daryti įtaką Bendrijos visuotinei sveikatos strategijai, kiek tai susiję su sprendimais ir iniciatyvomis dėl vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos ir pareigų sveikatos ir sveikatos priežiūros sektoriuose;

| 1.4 | tiki, kad regionų ir vietos valdžios institucijos dalyvaus įgyvendinant bendros, visuotinės Europos sveikatos strategijos kūrimo iniciatyvas, pavyzdžiui, gerinant sveikatos rodiklius ir atliekant palyginamąją analizę. Todėl Regionų komitetas mano, kad regionų ir vietos valdžios institucijų atstovai turėtų būti įtraukti į Sveikatos paslaugų ir medicinos priežiūros aukšto lygio grupę, kuri Komisijai padės svarbiausiose srityse, tarp kurių yra pacientų teisių ir pareigų kūrimas, įvairių sveikatos priežiūros sistemų dalijimasis rezervinėmis galimybėmis ir tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, Europos kontrolės centrų nustatymas, o taip pat ir naujų sveikatos technologijų vertinimo koordinavimas. Todėl Regionų komitetas ragina Komisiją užtikrinti, kad šioje grupėje būtų atstovaujamos regionų ir vietos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

1.4

tiki, kad regionų ir vietos valdžios institucijos dalyvaus įgyvendinant bendros, visuotinės Europos sveikatos strategijos kūrimo iniciatyvas, pavyzdžiui, gerinant sveikatos rodiklius ir atliekant palyginamąją analizę. Todėl Regionų komitetas mano, kad regionų ir vietos valdžios institucijų atstovai turėtų būti įtraukti į Sveikatos paslaugų ir medicinos priežiūros aukšto lygio grupę, kuri Komisijai padės svarbiausiose srityse, tarp kurių yra pacientų teisių ir pareigų kūrimas, įvairių sveikatos priežiūros sistemų dalijimasis rezervinėmis galimybėmis ir tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, Europos kontrolės centrų nustatymas, o taip pat ir naujų sveikatos technologijų vertinimo koordinavimas. Todėl Regionų komitetas ragina Komisiją užtikrinti, kad šioje grupėje būtų atstovaujamos regionų ir vietos valdžios institucijos;

| 1.5 | mano, kad ypatingą dėmesį būtina skirti naujosioms valstybėms narėms, kad kartu su jomis būtų sprendžiamos bendros ir būsimos sveikatos priežiūros problemos. Turėtų būti suteikiamas aiškus prioritetas naujųjų valstybių narių rėmimui kuriant sveikatos priemones ir gerinant žmonių sveikatos būklę, kad būtų sumažinti Europos Sąjungoje sveikatos srityje egzistuojantys prieštaravimai ir neatitikimai ir būtų laipsniškai pereinama prie aukščiausių ES standartų. |
| --- | --- |

1.5

mano, kad ypatingą dėmesį būtina skirti naujosioms valstybėms narėms, kad kartu su jomis būtų sprendžiamos bendros ir būsimos sveikatos priežiūros problemos. Turėtų būti suteikiamas aiškus prioritetas naujųjų valstybių narių rėmimui kuriant sveikatos priemones ir gerinant žmonių sveikatos būklę, kad būtų sumažinti Europos Sąjungoje sveikatos srityje egzistuojantys prieštaravimai ir neatitikimai ir būtų laipsniškai pereinama prie aukščiausių ES standartų.

Pacientų mobilumo ir sveikatos priežiūros raida Europos Sąjungoje (KOM(2004) 301 galutinis)

2.   Regionų komiteto požiūris ir rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | išreiškia pasitenkinimą, kad Komisija pripažįsta, jog norint įvykdyti reikalavimą užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą visuose Bendrijos politikos ir veiklos apibrėžimuose (Sutarties 152 straipsnio 1 dalis), būtinas aktyvesnis už sveikatą, sveikatos sistemas ir sveikatos priežiūrą atsakingų politinių valdžios institucijų įsitraukimas. Nepaprastai svarbu užtikrinti, kad Bendrijos iniciatyvų rezultatai būtų įtraukti į bendrą naujų politikos krypčių rezultatų įvertinimą ir kad tokiame įvertinime taip pat turėtų būti atsižvelgiama į Bendrijos taisyklių bei valstybių narių sveikatos sistemų ir nacionalinės sveikatos politikos tikslų rezultatų sąveiką. Atsižvelgiant į tai, kad už sveikatą, sveikatos sistemas ir sveikatos priežiūrą daugelyje valstybių narių atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos, Regionų komitetas rekomenduoja, kad būtų įtrauktas ir regionų bei vietos lygmuo; |
| --- | --- |

2.1

išreiškia pasitenkinimą, kad Komisija pripažįsta, jog norint įvykdyti reikalavimą užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą visuose Bendrijos politikos ir veiklos apibrėžimuose (Sutarties 152 straipsnio 1 dalis), būtinas aktyvesnis už sveikatą, sveikatos sistemas ir sveikatos priežiūrą atsakingų politinių valdžios institucijų įsitraukimas. Nepaprastai svarbu užtikrinti, kad Bendrijos iniciatyvų rezultatai būtų įtraukti į bendrą naujų politikos krypčių rezultatų įvertinimą ir kad tokiame įvertinime taip pat turėtų būti atsižvelgiama į Bendrijos taisyklių bei valstybių narių sveikatos sistemų ir nacionalinės sveikatos politikos tikslų rezultatų sąveiką. Atsižvelgiant į tai, kad už sveikatą, sveikatos sistemas ir sveikatos priežiūrą daugelyje valstybių narių atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos, Regionų komitetas rekomenduoja, kad būtų įtrauktas ir regionų bei vietos lygmuo;

| 2.2 | dėl šios priežasties mano, kad nepaprastai svarbu yra išaiškinti, kokį poveikį piliečių teisėms pagal Bendrijos teisę daro galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse ir gauti kompensaciją už tokias kitoje valstybėje narėje suteiktas priežiūros paslaugas, kaip išdėstyta Pasiūlyme priimti direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje ir Reglamente Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų suderinimo; |
| --- | --- |

2.2

dėl šios priežasties mano, kad nepaprastai svarbu yra išaiškinti, kokį poveikį piliečių teisėms pagal Bendrijos teisę daro galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse ir gauti kompensaciją už tokias kitoje valstybėje narėje suteiktas priežiūros paslaugas, kaip išdėstyta Pasiūlyme priimti direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje ir Reglamente Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų suderinimo;

| 2.3 | prašo, kad lyginant sveikatos priežiūros ir paslaugų teikimą, kaip išdėstyta siūlomoje direktyvoje dėl paslaugų, Komisija užtikrintų, kad sveikatos priežiūra netaps vien tik rinkodaros preke, kuria siekiama ekonominio pelno, o priešingai, kad bus paremta kriterijais, kuriais atsižvelgiama į asmens sveikatą, gydymo kursą ir gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

2.3

prašo, kad lyginant sveikatos priežiūros ir paslaugų teikimą, kaip išdėstyta siūlomoje direktyvoje dėl paslaugų, Komisija užtikrintų, kad sveikatos priežiūra netaps vien tik rinkodaros preke, kuria siekiama ekonominio pelno, o priešingai, kad bus paremta kriterijais, kuriais atsižvelgiama į asmens sveikatą, gydymo kursą ir gyvenimo kokybę;

| 2.4 | rekomenduoja, kad informacijos apie piliečių teises pagal Bendrijos teisę skleidimo ir tobulinimo darbe Komisija turėtų paremti atskirų valstybių narių teisę nustatyti taisykles, reglamentuojančias teises ir pareigas, susijusias su sveikatos priežiūros sistema pagal savo socialinės apsaugos sistemas bei susijusias su įvairiomis sąlygomis, kurios valstybių narių sveikatos draudimo sistemose taikomos skirtingoms paslaugoms; |
| --- | --- |

2.4

rekomenduoja, kad informacijos apie piliečių teises pagal Bendrijos teisę skleidimo ir tobulinimo darbe Komisija turėtų paremti atskirų valstybių narių teisę nustatyti taisykles, reglamentuojančias teises ir pareigas, susijusias su sveikatos priežiūros sistema pagal savo socialinės apsaugos sistemas bei susijusias su įvairiomis sąlygomis, kurios valstybių narių sveikatos draudimo sistemose taikomos skirtingoms paslaugoms;

| 2.5 | taip pat mano, kad tai ne vien piliečių teisių pagal Bendrijos teisę užtikrinimo ir viešosios informacijos šia tema teikimo klausimas. Turi būti labiau pasvarstyta, kaip būtų galima užtikrinti, kad bus parengta veiksminga ir prieinama sistema, kuri leistų visoms pacientų grupėms pasinaudoti galiojančiomis teisėmis ir pasirinkimo galimybėmis. Tai užtikrins, kad labiau pažeidžiamos pacientų grupės, tokios kaip pagyvenę, artimų žmonių neturintys žmonės ir psichikos ligoniai, turės galimybę pasinaudoti savo teisėmis pagal Bendrijos teisę. Todėl būtina, kad, pavyzdžiui, informacija būtų prieinama bet kada, kai tik visuomenė jos pareikalauja, ir kad be šios informacijos kiekvienoje valstybėje narėje toliau būtų teikiamos kompetentingos konsultacijos ir patarimai; |
| --- | --- |

2.5

taip pat mano, kad tai ne vien piliečių teisių pagal Bendrijos teisę užtikrinimo ir viešosios informacijos šia tema teikimo klausimas. Turi būti labiau pasvarstyta, kaip būtų galima užtikrinti, kad bus parengta veiksminga ir prieinama sistema, kuri leistų visoms pacientų grupėms pasinaudoti galiojančiomis teisėmis ir pasirinkimo galimybėmis. Tai užtikrins, kad labiau pažeidžiamos pacientų grupės, tokios kaip pagyvenę, artimų žmonių neturintys žmonės ir psichikos ligoniai, turės galimybę pasinaudoti savo teisėmis pagal Bendrijos teisę. Todėl būtina, kad, pavyzdžiui, informacija būtų prieinama bet kada, kai tik visuomenė jos pareikalauja, ir kad be šios informacijos kiekvienoje valstybėje narėje toliau būtų teikiamos kompetentingos konsultacijos ir patarimai;

| 2.6 | prašo, kad tarpvalstybinio dalijimosi rezervinėmis galimybėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis užtikrinimui skirtų iniciatyvų raidoje, o taip pat Europos taisyklėse dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo ir tebevykstančiame supaprastinimo procese šiuo atžvilgiu būtų pasirūpinta užtikrinti, kad iniciatyvos neturės neigiamo poveikio medicinos ir sveikatos priežiūros personalo tinkamam pasiskirstymui valstybėse narėse, pavyzdžiui, darant žalą naujosioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

2.6

prašo, kad tarpvalstybinio dalijimosi rezervinėmis galimybėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis užtikrinimui skirtų iniciatyvų raidoje, o taip pat Europos taisyklėse dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo ir tebevykstančiame supaprastinimo procese šiuo atžvilgiu būtų pasirūpinta užtikrinti, kad iniciatyvos neturės neigiamo poveikio medicinos ir sveikatos priežiūros personalo tinkamam pasiskirstymui valstybėse narėse, pavyzdžiui, darant žalą naujosioms valstybėms narėms;

| 2.7 | išreiškia pasitenkinimu, kad Komisija pripažįsta struktūrinio visų sveikatos technologijų įvertinimo, kuris suteiktų tvirtą pagrindą su sveikata susijusių prietaisų, produktų ir metodų įvertinimui ir dokumentacijai, svarbą; |
| --- | --- |

2.7

išreiškia pasitenkinimu, kad Komisija pripažįsta struktūrinio visų sveikatos technologijų įvertinimo, kuris suteiktų tvirtą pagrindą su sveikata susijusių prietaisų, produktų ir metodų įvertinimui ir dokumentacijai, svarbą;

| 2.8 | mano, kad šiuo atžvilgiu, siekiant patirties mainų, dalijimosi žiniomis ir su sveikatos technologijų raida susijusių priemonių supaprastinimo, struktūrinis ir koordinuotas Europos lygio bendradarbiavimas galėtų valstybėms narėms suteikti akivaizdžios pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

2.8

mano, kad šiuo atžvilgiu, siekiant patirties mainų, dalijimosi žiniomis ir su sveikatos technologijų raida susijusių priemonių supaprastinimo, struktūrinis ir koordinuotas Europos lygio bendradarbiavimas galėtų valstybėms narėms suteikti akivaizdžios pridėtinės vertės;

| 2.9 | mano, kad bet kokiems žingsniams, kurių valstybės narės gali imtis, kad nustatytų geriausią praktiką ir palygintų standartus, yra būtina galimybė gauti patikimų, aukštus standartus atitinkančių duomenų ir informacijos, ir tokiu būdu taip pat yra būtina sąlyga daugelio siūlomų iniciatyvų įgyvendinimui. Kaip nurodo Komisija, bendradarbiaujant su kitais šios srities dalyviais turėtų būti sukurtos reikalingos sistemingų Europos duomenų ir informacijos sistemų struktūros, kurios turėtų būti derinamos su šiuo metu taikomomis EBPO ir PSO iniciatyvomis bei darbu šioje srityje. Atsižvelgiant į palyginamus duomenis ir informaciją, atskiros valstybės narės pačios sprendžia, ar įgyvendinti priemones ir naujas sistemas. |
| --- | --- |

2.9

mano, kad bet kokiems žingsniams, kurių valstybės narės gali imtis, kad nustatytų geriausią praktiką ir palygintų standartus, yra būtina galimybė gauti patikimų, aukštus standartus atitinkančių duomenų ir informacijos, ir tokiu būdu taip pat yra būtina sąlyga daugelio siūlomų iniciatyvų įgyvendinimui. Kaip nurodo Komisija, bendradarbiaujant su kitais šios srities dalyviais turėtų būti sukurtos reikalingos sistemingų Europos duomenų ir informacijos sistemų struktūros, kurios turėtų būti derinamos su šiuo metu taikomomis EBPO ir PSO iniciatyvomis bei darbu šioje srityje. Atsižvelgiant į palyginamus duomenis ir informaciją, atskiros valstybės narės pačios sprendžia, ar įgyvendinti priemones ir naujas sistemas.

| 2.10 | mano, kad Komisija turėtų daugiau nuveikti, kad užtikrintų, kad už sveikatos sistemas ir sveikatos priežiūrą atsakingos regionų ir vietos valdžios institucijos būtų įtrauktos ir dalyvautų bendradarbiaujant sveikatos paslaugų ir medicininės priežiūros klausimais bei šiuo klausimu įsteigtos grupės darbe. |
| --- | --- |

2.10

mano, kad Komisija turėtų daugiau nuveikti, kad užtikrintų, kad už sveikatos sistemas ir sveikatos priežiūrą atsakingos regionų ir vietos valdžios institucijos būtų įtrauktos ir dalyvautų bendradarbiaujant sveikatos paslaugų ir medicininės priežiūros klausimais bei šiuo klausimu įsteigtos grupės darbe.

„Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant plėtoti aukštos kokybės, prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūrą ir ilgalaikę priežiūrą: parama nacionalinėms strategijoms, naudojant atvirą koordinavimo metodą“ (KOM(2004) 304 galutinis)

3.   Regionų komiteto požiūris ir rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 3.1 | sveikina šio Komisijos komunikato bendrą tikslą, o būtent apibrėžti bendrą struktūrą remti valstybes nares reformuojant ir plėtojant socialinės apsaugos sistemos išlaikomas sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemas, naudojat „atvirą koordinavimo metodą“; |
| --- | --- |

3.1

sveikina šio Komisijos komunikato bendrą tikslą, o būtent apibrėžti bendrą struktūrą remti valstybes nares reformuojant ir plėtojant socialinės apsaugos sistemos išlaikomas sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros sistemas, naudojat „atvirą koordinavimo metodą“;

| 3.2 | gali paremti tris bendrus siekinius: teisingumu ir solidarumu paremtą visiems prieinamą priežiūrą, aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir tokios priežiūros ilgalaikio finansinio tvarumo užtikrinimą; |
| --- | --- |

3.2

gali paremti tris bendrus siekinius: teisingumu ir solidarumu paremtą visiems prieinamą priežiūrą, aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir tokios priežiūros ilgalaikio finansinio tvarumo užtikrinimą;

| 3.3 | mano, kad visuotinės bendros struktūros sukūrimas ir bendrų siekinių užtikrinimas gali padėti spręsti tokius ateities iššūkius kaip demografinis senėjimas, nuolatinės prieinamumo problemos dėl nevienodų galimybių naudotis sveikatos priežiūra ir paslaugomis, neatitikimai tarp teikiamų paslaugų kokybės ir visuomenės poreikių ir tam tikrų sistemų finansinis disbalansas. |
| --- | --- |

3.3

mano, kad visuotinės bendros struktūros sukūrimas ir bendrų siekinių užtikrinimas gali padėti spręsti tokius ateities iššūkius kaip demografinis senėjimas, nuolatinės prieinamumo problemos dėl nevienodų galimybių naudotis sveikatos priežiūra ir paslaugomis, neatitikimai tarp teikiamų paslaugų kokybės ir visuomenės poreikių ir tam tikrų sistemų finansinis disbalansas.

| 3.4 | pabrėžia, kad rodiklių ir standartų nustatymo kriterijų sudarymo procesas turėtų būti vykdomas visiškai atsižvelgiant į valstybių narių pareigas teikti ir organizuoti sveikatos priežiūros paslaugas ir atsižvelgiant į įvairias ir skirtingas sąlygas atskirose valstybėse narėse. Nepaprastai svarbu, kad šie rodikliai būtų kiek įmanoma labiau pagrįsti jau turimais duomenimis. Esama pavojaus, kad dėl per didelio rodiklių skaičiaus vietos ir regionų lygiu gali atsirasti neleistinai daug papildomo darbo; |
| --- | --- |

3.4

pabrėžia, kad rodiklių ir standartų nustatymo kriterijų sudarymo procesas turėtų būti vykdomas visiškai atsižvelgiant į valstybių narių pareigas teikti ir organizuoti sveikatos priežiūros paslaugas ir atsižvelgiant į įvairias ir skirtingas sąlygas atskirose valstybėse narėse. Nepaprastai svarbu, kad šie rodikliai būtų kiek įmanoma labiau pagrįsti jau turimais duomenimis. Esama pavojaus, kad dėl per didelio rodiklių skaičiaus vietos ir regionų lygiu gali atsirasti neleistinai daug papildomo darbo;

| 3.5 | turint tai omenyje, pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių už sveikatos priežiūrą ir paslaugas atsako regionų ir vietos valdžios institucijos, kurios, be to, dažnai yra atsakingos už sveikatos švietimą ir profilaktinę sveikatos priežiūrą, ir už namų priežiūros paslaugas, dėl kurių sumažėja poreikis kreiptis į gyvenamosios vietos priežiūros įstaigas. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos pagrindiniais veikėjais, vadovaujantis atviro koordinavimo metodo principais, turėtų būti įtrauktos į nacionalinių veiksmų planų sudarymo ir rodiklių bei standartų nustatymo kriterijų kūrimo procesus; |
| --- | --- |

3.5

turint tai omenyje, pabrėžia, kad daugelyje valstybių narių už sveikatos priežiūrą ir paslaugas atsako regionų ir vietos valdžios institucijos, kurios, be to, dažnai yra atsakingos už sveikatos švietimą ir profilaktinę sveikatos priežiūrą, ir už namų priežiūros paslaugas, dėl kurių sumažėja poreikis kreiptis į gyvenamosios vietos priežiūros įstaigas. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos pagrindiniais veikėjais, vadovaujantis atviro koordinavimo metodo principais, turėtų būti įtrauktos į nacionalinių veiksmų planų sudarymo ir rodiklių bei standartų nustatymo kriterijų kūrimo procesus;

| 3.6 | primygtinai reikalauja, kad kai kurie rodikliai turėtų būti susiję su kokybe, kadangi vien griežtai kiekybiniams rodikliams sunku aprėpti taip vadinamas „moteriškas“ vertybes, tokias kaip pagyvenusių žmonių priežiūra ir aukštos kokybės gyvenimo užtikrinimas. Todėl sveikatos priežiūros kokybė turėtų būti suprantama ne vien išlaidų ir gautos naudos požiūriu, bet ir pagal tai, kokį skirtingų paslaugų spektrą ji siūlo; |
| --- | --- |

3.6

primygtinai reikalauja, kad kai kurie rodikliai turėtų būti susiję su kokybe, kadangi vien griežtai kiekybiniams rodikliams sunku aprėpti taip vadinamas „moteriškas“ vertybes, tokias kaip pagyvenusių žmonių priežiūra ir aukštos kokybės gyvenimo užtikrinimas. Todėl sveikatos priežiūros kokybė turėtų būti suprantama ne vien išlaidų ir gautos naudos požiūriu, bet ir pagal tai, kokį skirtingų paslaugų spektrą ji siūlo;

| 3.7 | be to, norėtų atkreipti dėmesį, kad šių rodiklių kūrimo procese ir standartų nustatymo kriterijų įgyvendinimo procese pagal atvirą koordinavimo metodą turėtų būti taip pat atsižvelgiama į skirtingus įvairių valstybių narių išeities taškus; |
| --- | --- |

3.7

be to, norėtų atkreipti dėmesį, kad šių rodiklių kūrimo procese ir standartų nustatymo kriterijų įgyvendinimo procese pagal atvirą koordinavimo metodą turėtų būti taip pat atsižvelgiama į skirtingus įvairių valstybių narių išeities taškus;

| 3.8 | kreipiasi į Komisiją, kad būtų remiama dalijimosi patirtimi tinklo ir geriausios patirties skleidimo plėtra, kurie yra svarbi atviro koordinavimo metodo dalis; |
| --- | --- |

3.8

kreipiasi į Komisiją, kad būtų remiama dalijimosi patirtimi tinklo ir geriausios patirties skleidimo plėtra, kurie yra svarbi atviro koordinavimo metodo dalis;

| 3.9 | sveikina dėmesio sutelkimą ties kitomis sveikatos ir sveikatos priežiūros politikos kryptimis ir mano, kad glaudesnis derinimas su kitais politiniais procesais, tokiais kaip užimtumo strategija, bus svarbus siekiant bendrų tikslų. Todėl Regionų komitetui malonu pastebėti, kad akcentuojamas investicijų poreikis pagrindiniam ir tolimesniam sveikatos priežiūros profesionalų mokymui, pagrįstam visą gyvenimą trunkančio mokymosi principu ir sveikatos bei darbo saugos politikos ir aukštesnės kokybės darbo vietų kūrimo politikos formulavimu. Laikui bėgant tai padės išlaikyti sveikatos priežiūros sektoriaus personalą ir tikimasi, kad palengvins naujų darbuotojų priėmimą, kas yra būtina sprendžiant bendrus gyventojų senėjimo ir darbo jėgos trūkumo sunkumus; |
| --- | --- |

3.9

sveikina dėmesio sutelkimą ties kitomis sveikatos ir sveikatos priežiūros politikos kryptimis ir mano, kad glaudesnis derinimas su kitais politiniais procesais, tokiais kaip užimtumo strategija, bus svarbus siekiant bendrų tikslų. Todėl Regionų komitetui malonu pastebėti, kad akcentuojamas investicijų poreikis pagrindiniam ir tolimesniam sveikatos priežiūros profesionalų mokymui, pagrįstam visą gyvenimą trunkančio mokymosi principu ir sveikatos bei darbo saugos politikos ir aukštesnės kokybės darbo vietų kūrimo politikos formulavimu. Laikui bėgant tai padės išlaikyti sveikatos priežiūros sektoriaus personalą ir tikimasi, kad palengvins naujų darbuotojų priėmimą, kas yra būtina sprendžiant bendrus gyventojų senėjimo ir darbo jėgos trūkumo sunkumus;

| 3.10 | mano, kad padidintas dėmesys marginalinėms grupėms, tokioms kaip už saugos tinklo ribų patenkantiems pagyvenusiems žmonėms, etninėms mažumoms ir mažas pajamas gaunančių žmonių grupėms, yra didžiausios svarbos siekiant bendro visiems prieinamos teisingos sveikatos priežiūros tikslo. Todėl, kaip paskata pačių valstybių narių pastangoms daryti permainas, turėtų būti imtasi priemonių šių marginalinių grupių paramos mechanizmo tobulinimui, siekiant sumažinti nelygybę sveikatos apsaugos srityje. Tokio paramos mechanizmo tobulinimui reikalingas visų susijusių dalyvių įsitraukimas ir mobilizacija. |
| --- | --- |

3.10

mano, kad padidintas dėmesys marginalinėms grupėms, tokioms kaip už saugos tinklo ribų patenkantiems pagyvenusiems žmonėms, etninėms mažumoms ir mažas pajamas gaunančių žmonių grupėms, yra didžiausios svarbos siekiant bendro visiems prieinamos teisingos sveikatos priežiūros tikslo. Todėl, kaip paskata pačių valstybių narių pastangoms daryti permainas, turėtų būti imtasi priemonių šių marginalinių grupių paramos mechanizmo tobulinimui, siekiant sumažinti nelygybę sveikatos apsaugos srityje. Tokio paramos mechanizmo tobulinimui reikalingas visų susijusių dalyvių įsitraukimas ir mobilizacija.

2004 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 43/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 43/26

---

Regionų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl uostų saugumo stiprinimo

(2005/C 43/08)

REGIONŲ KOMITETAS

Atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėl uostų saugumo stiprinimo (KOM(2004) 76 galutinis – 2004/0031 (COD);

Atsižvelgdamas į2004 m. vasario 22 d. Tarybos sprendimą konsultuotis su juo šiuo klausimu pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmą dalį ir 80 straipsnį;

Atsižvelgdamas į savo pirmininko 2004 m. sausio 27 d. sprendimą Teritorinės sanglaudos politikos komisijai pavesti parengti nuomonę šiuo klausimu;

Atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 163/2004 rev 1), kurį 2004 m. liepos 7 d. priėmė Teritorinės sanglaudos politikos komisija (pranešėjas p. Anders Knape, savivaldybės komisijos narys, Švedija/ELP)

Kadangi:

| (1) | Neteisėti veiksmai ir terorizmas yra didžiulė grėsmė demokratijos ir laisvės idealams bei taikos vertybėms, kurios yra Europos Sąjungos esmė. |
| --- | --- |

(1)

Neteisėti veiksmai ir terorizmas yra didžiulė grėsmė demokratijos ir laisvės idealams bei taikos vertybėms, kurios yra Europos Sąjungos esmė.

| (2) | Žmonių, infrastruktūros ir įrangos, įskaitant transporto priemones, saugumas uostuose, kaip ir tiesiogiai susijusiose gretimose teritorijose, turi būti apsaugotas nuo neteisėtų veiksmų ir žalingo jų poveikio. Tokia apsauga naudinga transporto naudotojams, ekonomikai ir visai visuomenei. |
| --- | --- |

(2)

Žmonių, infrastruktūros ir įrangos, įskaitant transporto priemones, saugumas uostuose, kaip ir tiesiogiai susijusiose gretimose teritorijose, turi būti apsaugotas nuo neteisėtų veiksmų ir žalingo jų poveikio. Tokia apsauga naudinga transporto naudotojams, ekonomikai ir visai visuomenei.

| (3) | [2003 m./mėnuo/diena] Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba patvirtino reglamentą (EB) Nr. 725/2004 dėl jūrų saugumo. Šiame reglamente nustatytos sustiprintos jūrų saugumo priemonės sudaro tik priemonių dalį, būtiną siekiant adekvataus saugumo lygmens visose su jūrų transportu susijusiose grandyse. Reglamento sfera yra apribota saugumo priemonių laivuose ir betarpiškos laivų/uostų sąveikos atžvilgiu. |
| --- | --- |

(3)

[2003 m./mėnuo/diena] Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba patvirtino reglamentą (EB) Nr. 725/2004 dėl jūrų saugumo. Šiame reglamente nustatytos sustiprintos jūrų saugumo priemonės sudaro tik priemonių dalį, būtiną siekiant adekvataus saugumo lygmens visose su jūrų transportu susijusiose grandyse. Reglamento sfera yra apribota saugumo priemonių laivuose ir betarpiškos laivų/uostų sąveikos atžvilgiu.

| (4) | Neapribojant valstybių narių taisyklių nacionalinio saugumo ir priemonių, kurių galima imtis remiantis Europos Sąjungos sutarties VI antraštiniu skyriumi, 2-oje konstatuojamoje dokumento dalyje apibrėžto saugumo siekinio reikia siekti uostų politikos srityje taikant atitinkamas priemones, nustatančias bendrus pakankamo uostų saugumo lygmens visuose Bendrijos uostuose nustatymo standartus. |
| --- | --- |

(4)

Neapribojant valstybių narių taisyklių nacionalinio saugumo ir priemonių, kurių galima imtis remiantis Europos Sąjungos sutarties VI antraštiniu skyriumi, 2-oje konstatuojamoje dokumento dalyje apibrėžto saugumo siekinio reikia siekti uostų politikos srityje taikant atitinkamas priemones, nustatančias bendrus pakankamo uostų saugumo lygmens visuose Bendrijos uostuose nustatymo standartus.

| (5) | Valstybės narės turi pasikliauti detaliais saugumo įvertinimais, kad būtų nustatytos tikslios tiesiogiai su saugumu susijusių uostų plotų sienos ir išsirinkti kitas, atitinkamam uostų saugumo užtikrinimui reikalingas priemones, atsižvelgdamos į susijusių vietos ir regionų institucijų nuomonę. Priklausomai nuo esamo saugumo lygmens, tokios priemonės turi būti skirtingos ir atspindėti skirtingų uostų vidaus plotų rizikos profilio skirtumus. |
| --- | --- |

(5)

Valstybės narės turi pasikliauti detaliais saugumo įvertinimais, kad būtų nustatytos tikslios tiesiogiai su saugumu susijusių uostų plotų sienos ir išsirinkti kitas, atitinkamam uostų saugumo užtikrinimui reikalingas priemones, atsižvelgdamos į susijusių vietos ir regionų institucijų nuomonę. Priklausomai nuo esamo saugumo lygmens, tokios priemonės turi būti skirtingos ir atspindėti skirtingų uostų vidaus plotų rizikos profilio skirtumus.

| (6) | Valstybės narės ar, jei tinkama, vietos ar regionų institucijos, turi sudaryti uostų saugumo planus, kuriuose nuodugniai išnagrinėjamos uostų saugumo įvertinimų išvados. Veiksmingam saugumo priemonių veikimui taip pat reikia aiškaus užduočių paskirstymo visoms dalyvaujančioms šalims, kaip ir nuolatinių priemonių mokymų. Manoma, kad uostų saugos plano atžvilgiu vykdomi užduočių paskirstymai ir mokymų procedūros labai prisideda prie prevencinių bei korekcinių uostų saugumo priemonių. |
| --- | --- |

(6)

Valstybės narės ar, jei tinkama, vietos ar regionų institucijos, turi sudaryti uostų saugumo planus, kuriuose nuodugniai išnagrinėjamos uostų saugumo įvertinimų išvados. Veiksmingam saugumo priemonių veikimui taip pat reikia aiškaus užduočių paskirstymo visoms dalyvaujančioms šalims, kaip ir nuolatinių priemonių mokymų. Manoma, kad uostų saugos plano atžvilgiu vykdomi užduočių paskirstymai ir mokymų procedūros labai prisideda prie prevencinių bei korekcinių uostų saugumo priemonių.

| (7) | Valstybės narės turi užtikrinti, kad nacionalinis centras būtų Komisijos ir valstybių narių sąlyčio taškas. |
| --- | --- |

(7)

Valstybės narės turi užtikrinti, kad nacionalinis centras būtų Komisijos ir valstybių narių sąlyčio taškas.

| (8) | Ši direktyva gerbia pagrindines teises ir ypač laikosi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintų principų. |
| --- | --- |

(8)

Ši direktyva gerbia pagrindines teises ir ypač laikosi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pripažintų principų.

| (9) | Šios direktyvos įgyvendinimui būtinos priemonės turi būti patvirtintos atsižvelgiant į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijai suteiktų įgyvendinimo galių panaudojimo procedūras. Direktyvos pritaikymui reikia nustatyti procedūrą atsižvelgiant į tarptautinių priemonių tobulinimą, o taip pat atsižvelgiant ir į patirtį, pritaikyti arba papildyti detalias priedų nuostatas, neplečiant direktyvos sferos. |
| --- | --- |

(9)

Šios direktyvos įgyvendinimui būtinos priemonės turi būti patvirtintos atsižvelgiant į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijai suteiktų įgyvendinimo galių panaudojimo procedūras. Direktyvos pritaikymui reikia nustatyti procedūrą atsižvelgiant į tarptautinių priemonių tobulinimą, o taip pat atsižvelgiant ir į patirtį, pritaikyti arba papildyti detalias priedų nuostatas, neplečiant direktyvos sferos.

| (10) | Kadangi siūlomų veiksmų siekinių, o būtent jūrų transporto ir uostų politikos srities atitinkamų priemonių subalansuoto įvedimo bei taikymo, valstybės narės negali pilnai pasiekti, todėl dėl šios direktyvos Europos masto juos lengviau pasiekti Bendrijos lygmenyje, Bendrija gali imtis priemonių remdamasi sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal šiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šios direktyvos ribos yra uostų saugumo siekinių pasiekimui reikalingi pagrindiniais bendri standartai ir ji neišeina už to, kas būtina šiam tikslui, ribų. |
| --- | --- |

(10)

Kadangi siūlomų veiksmų siekinių, o būtent jūrų transporto ir uostų politikos srities atitinkamų priemonių subalansuoto įvedimo bei taikymo, valstybės narės negali pilnai pasiekti, todėl dėl šios direktyvos Europos masto juos lengviau pasiekti Bendrijos lygmenyje, Bendrija gali imtis priemonių remdamasi sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal šiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą, šios direktyvos ribos yra uostų saugumo siekinių pasiekimui reikalingi pagrindiniais bendri standartai ir ji neišeina už to, kas būtina šiam tikslui, ribų.

Savo 56-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. rugsėjo 29-30 d. (rugsėjo 30 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto požiūriai

REGIONŲ KOMITETAS

mano, kad neteisėti veiksmai ir terorizmas yra didžiulė grėsmė demokratijos ir laisvės idealams bei taikos vertybėms, kurios yra Europos Sąjungos esmė.

pažymi, kad terorizmas ir panašios nusikalstamos veikos pagal prigimtį yra daugiašalės, todėl kovoti su jomis reikia naudojant daugiašales priemones. Paprastai tik iš vietos ir regionų perspektyvos neįmanoma išmatuoti ir įvertinti teroro grėsmę uostams ar kitoms infrastruktūroms.

mano, kad apsauga nuo teroristų išpuolių ir kitos nusikalstamos veikos dažniausiai yra nacionalinė kompetencija, ir todėl valstybės narės turi prisiimti finansinę bei visą atsakomybę už nacionaliniame arba Bendrijos lygmenyje pasirinktas saugumo priemones. Bet kokias priimtas uostų apsaugos nuo nusikalstamų veikų stiprinimo priemones reikia įvertinti, atsižvelgiant į galimą grėsmę individualiems uostams. Tačiau, remiantis subsidiarumo principu, uostų apsaugos planai turi būti sudaryti vietos ir regionų lygmenyse;

pažymi, kad Komisijos komunikate dėl Jūrų transporto saugumo stiprinimo (KOM(2003)229 galutinis) yra pasiūlymas apsaugoti laivus ir laivų/uostų sąveiką, ir jog pasiūlymas dabar yra įstatymų leidybos procedūros stadijoje.

mano, kad uostų saugumas taip pat bus stiprinamas pataisytoje SOLAS konvencijoje, ISPS kodekse ir Komisijos reglamente (EB) Nr. 725/2004 pasiūlytomis laivų ir uostų saugumo priemonėmis. Tačiau reglamentas taikomas tik tai uosto daliai, kuri apima laivų/uostų sąveiką, t.y. terminalą;

pripažįsta, kad kai tik bus įgyvendintas ir įvertintas reglamentas (EB) Nr. 725/2004, kai kuriems uostams ir jų pakrančių teritorijų koordinavimui gali reikėti tolimesnių saugumo priemonių. Apsaugos poreikis padidėja, nes reikia apsaugoti uoste dirbančius arba per uostą keliaujančius žmones, infrastruktūrą ir įrengimus, įskaitant transporto priemones. Regionų komitetas pažymi, kad TJO ir TDO šiuo metu ruošia Uostų saugumo praktikos kodeksą;

mano, kad reglamentuose ir direktyvose numatytos sustiprintos uostų ir laivų saugumo priemonės turi būti veiksmingos, nereikalaujant jokių kitų finansinių ir personalo išteklių, išskyrus reikalaujamų saugumo ir apsaugos atžvilgiu, ypač atkreipiant dėmesį į dydį, geografinę padėtį ir uostų veiklą.

mano, kad bet koks veiklos, priemonių ir kontrolės reglamentavimas turi atitikti jaučiamą grėsmę bei veiksmingo, konkurencingo transporto tinklo poreikį, kurio išdavoje suaktyvėja laivų ir sumažėja kitų transporto rūšių veikla.

mano, kad įvertinimų ir planų pagal direktyvą sankcionavimą ir jų įgyvendinimą turi užtikrinti patikrinimais, kurių stebėseną vykdo pačios valstybės narės;

mano, kad uosto, kaip uostų/laivų sąveikos, apibrėžimas turi būti išplėstas, kad apimtų terminalą ir tokius plotus, kaip inkarus išmetusių laivų stovėjimo vietas, laukiamąsias prieplaukas ir į jūros pusę nukreiptas prieigas bei bet kurias uostų plotuose esančias prekių saugojimo vietas.

mano, kad vidaus uostams turėtų būti taikomos lengvatos;

pritaria požiūriui, kad dėl įvairių Bendrijos uostų veiklos sričių direktyva yra geriausias būdas pasiekti būtiną lankstumą ir bendrą uostų saugumo lygmenį;

žino, kad daug uostų saugumo sistemų jau veikia valstybėse narėse ir yra galimybė palaikyti esančias saugumo priemones ir struktūras, kol jos atitinka direktyvos taisykles.

1.1   Uostų saugumo direktyvos turinys

| 1.1.1 | Regionų komitetas mano, kad būtina dabar taikomas kovos su terorizmu priemones papildyti apsaugos priemonėmis, skirtomis apsaugoti uosto teritorijoje esančias įmones, kurios galėtų būti teroristų taikiniu, pavyzdžiui, kuro saugyklos, cheminių medžiagų arba trąšų gamybos vietos. |
| --- | --- |

1.1.1

Regionų komitetas mano, kad būtina dabar taikomas kovos su terorizmu priemones papildyti apsaugos priemonėmis, skirtomis apsaugoti uosto teritorijoje esančias įmones, kurios galėtų būti teroristų taikiniu, pavyzdžiui, kuro saugyklos, cheminių medžiagų arba trąšų gamybos vietos.

| 1.1.2 | mano, kad atskiros valstybės narės, pasitarusios vietos ir regionų institucijomis bei uostų suinteresuotų šalių atstovais, turi nustatyti bet kokių priemonių poreikį ir jų sferą. |
| --- | --- |

1.1.2

mano, kad atskiros valstybės narės, pasitarusios vietos ir regionų institucijomis bei uostų suinteresuotų šalių atstovais, turi nustatyti bet kokių priemonių poreikį ir jų sferą.

| 1.1.3 | mano, kad įvairių saugumo lygmenų, pagrįstų įprasta, padidėjusia arba neišvengiama grėsme, pasirinkimas nėra uostų tarnybų reikalas, bet yra lygiagrečios prigimties. |
| --- | --- |

1.1.3

mano, kad įvairių saugumo lygmenų, pagrįstų įprasta, padidėjusia arba neišvengiama grėsme, pasirinkimas nėra uostų tarnybų reikalas, bet yra lygiagrečios prigimties.

1.2   Bendri principai

| 1.2.1 | Pabrėžia subsidiarumo principo svarbą, ypač atsižvelgiant į konstitucinę Sutartį ir naują subsidiarumo protokolą. |
| --- | --- |

1.2.1

Pabrėžia subsidiarumo principo svarbą, ypač atsižvelgiant į konstitucinę Sutartį ir naują subsidiarumo protokolą.

| 1.2.2 | teigiamai atsižvelgia į tai, jog pasiūlymas paremtas tokia pačia struktūra ir institucija kaip ir reglamente (EB) Nr. 725/2004, pagal kurį, kur būtina, gali būti steigiama saugumo sistema, kuri apimtų visą jūrų transporto grandinę, nuo laivų, laivų/uostų sąveikos ir bendrai uostų iki uostų plotų/pakrančių teritorijų sąveikos; |
| --- | --- |

1.2.2

teigiamai atsižvelgia į tai, jog pasiūlymas paremtas tokia pačia struktūra ir institucija kaip ir reglamente (EB) Nr. 725/2004, pagal kurį, kur būtina, gali būti steigiama saugumo sistema, kuri apimtų visą jūrų transporto grandinę, nuo laivų, laivų/uostų sąveikos ir bendrai uostų iki uostų plotų/pakrančių teritorijų sąveikos;

| 1.2.3 | pritaria faktui, kad valstybės narės nustato sienas, kurių ribose direktyva bus taikoma jų uostams. Tai turi būti nuspręsta konsultuojantis su susijusiomis vietos ir regionų institucijomis. Elementarus rizikos/poreikio įvertinimas turi būti vykdomas, siekiant nustatyti, kuriems uostams reikia sustiprintų saugumo priemonių; |
| --- | --- |

1.2.3

pritaria faktui, kad valstybės narės nustato sienas, kurių ribose direktyva bus taikoma jų uostams. Tai turi būti nuspręsta konsultuojantis su susijusiomis vietos ir regionų institucijomis. Elementarus rizikos/poreikio įvertinimas turi būti vykdomas, siekiant nustatyti, kuriems uostams reikia sustiprintų saugumo priemonių;

| 1.2.4 | taip pat pritaria faktui, kad valstybės narės užtikrins tinkamų uostų saugumo įvertinimų ir uostų saugumo planų parengimą, nustatys ir praneš apie saugumo lygmenis bei bet kokius jų pokyčius ir paskirs uostų saugumo tarnybas. Remiantis subsidiarumo principu, atskiroms valstybėms narėms paliekama teisė konsultuotis su suinteresuotų šalių tarnybomis ir vietos bei regionų institucijomis, siekiant nustatyti įvertinimų, planų ir tarnybų poreikį, atsižvelgiant į atskirų valstybių narių grėsmės įvertinimą ir vietinę bei regioninę situaciją. |
| --- | --- |

1.2.4

taip pat pritaria faktui, kad valstybės narės užtikrins tinkamų uostų saugumo įvertinimų ir uostų saugumo planų parengimą, nustatys ir praneš apie saugumo lygmenis bei bet kokius jų pokyčius ir paskirs uostų saugumo tarnybas. Remiantis subsidiarumo principu, atskiroms valstybėms narėms paliekama teisė konsultuotis su suinteresuotų šalių tarnybomis ir vietos bei regionų institucijomis, siekiant nustatyti įvertinimų, planų ir tarnybų poreikį, atsižvelgiant į atskirų valstybių narių grėsmės įvertinimą ir vietinę bei regioninę situaciją.

| 1.2.5 | pritaria pasiūlymui kiekvienam atskiram uostui skirti saugumo pareigūną, kuris užtikrintų tinkamą uostų saugumo įvertinimų ir planų, - įskaitant saugumo planus gretimoms įmonėms, kuriuos atskiros valstybės narės, pasitarusios su juo, laiko būtinais, nustatymo, atnaujinimo ir laikymosi koordinavimą, o taip pat pritaria pasiūlymui paskirti centrus valstybėse narėse, kurie užtikrintų būtiną ryšį su kitomis valstybėms narėmis ir Komisija; |
| --- | --- |

1.2.5

pritaria pasiūlymui kiekvienam atskiram uostui skirti saugumo pareigūną, kuris užtikrintų tinkamą uostų saugumo įvertinimų ir planų, - įskaitant saugumo planus gretimoms įmonėms, kuriuos atskiros valstybės narės, pasitarusios su juo, laiko būtinais, nustatymo, atnaujinimo ir laikymosi koordinavimą, o taip pat pritaria pasiūlymui paskirti centrus valstybėse narėse, kurie užtikrintų būtiną ryšį su kitomis valstybėms narėmis ir Komisija;

| 1.2.6 | nemato poreikio bendram reikalavimui dėl saugumo komiteto kiekviename uoste, nes jie turi būti steigiami atsižvelgiant į faktinį poreikį. |
| --- | --- |

1.2.6

nemato poreikio bendram reikalavimui dėl saugumo komiteto kiekviename uoste, nes jie turi būti steigiami atsižvelgiant į faktinį poreikį.

| 1.2.7 | mano, kad pasiūlyti saugumo įvertinimų bei planų ir patikrinimų procedūrų, siekiant kontroliuoti uostų saugumo priemonių įgyvendinimą, minimalūs reikalavimai turi būti bendrų patarimų ir rekomendacijų, o ne reglamentų pobūdžio. |
| --- | --- |

1.2.7

mano, kad pasiūlyti saugumo įvertinimų bei planų ir patikrinimų procedūrų, siekiant kontroliuoti uostų saugumo priemonių įgyvendinimą, minimalūs reikalavimai turi būti bendrų patarimų ir rekomendacijų, o ne reglamentų pobūdžio.

1.3   Teisiniai sumetimai

| 1.3.1 | mano, kad atskiros valstybės narės turi nustatyti baudas už nacionalinių nuostatų, priimtų direktyvos pagrindu, pažeidimą. Kadangi daugelyje valstybių narių jau yra atitinkami įstatymai, bendrai tariant, nėra jokių kitų baudžiamosios teisės nuostatų poreikio. |
| --- | --- |

1.3.1

mano, kad atskiros valstybės narės turi nustatyti baudas už nacionalinių nuostatų, priimtų direktyvos pagrindu, pažeidimą. Kadangi daugelyje valstybių narių jau yra atitinkami įstatymai, bendrai tariant, nėra jokių kitų baudžiamosios teisės nuostatų poreikio.

1.4   Poveikio vertinimas

| 1.4.1 | ragina Komisiją atidžiai įvertinti uostų saugumo stiprinimo pasiūlymo kaštų pasekmes. Kaip pasiūlytos direktyvos išdava, dėl kuriamų planų, įvairių rūšių priemonių, tikrinimo ir kontrolės procedūrų ir t.t. susidariusių padidėjusių kaštų didžioji dalis turi atitekti valstybėms narėms, siekiant išvengti tokio keleivinio ir krovininio jūrų transporto kaštų išaugimo, kuris paskatintų perėjimą prie kitų mažiau aplinkai draugiškų arba pavojingesnių transporto rūšių. |
| --- | --- |

1.4.1

ragina Komisiją atidžiai įvertinti uostų saugumo stiprinimo pasiūlymo kaštų pasekmes. Kaip pasiūlytos direktyvos išdava, dėl kuriamų planų, įvairių rūšių priemonių, tikrinimo ir kontrolės procedūrų ir t.t. susidariusių padidėjusių kaštų didžioji dalis turi atitekti valstybėms narėms, siekiant išvengti tokio keleivinio ir krovininio jūrų transporto kaštų išaugimo, kuris paskatintų perėjimą prie kitų mažiau aplinkai draugiškų arba pavojingesnių transporto rūšių.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Pakeitimas

1 rekomendacija

(1) Konstatuojamoji dokumento dalis (nauja)

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | Terorizmas ir panašios nusikalstamos veikos pagal prigimtį yra daugiašalės, todėl su jomis kovoti reikia naudojant daugiašales priemones. Iš vietos ir regionų perspektyvos paprastai neįmanoma apskaičiuoti ir įvertinti teroro grėsmę uostams ar kitoms infrastruktūroms.

  Todėl apsauga nuo teroristų išpuolių ir kitos nusikalstamos veikos dažniausiai yra nacionalinė kompetencija, ir todėl valstybės narės turi prisiimti finansinę bei visą atsakomybę už nacionaliniame arba Bendrijos lygmenyje pasirinktas saugumo priemones. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

(1a)

Todėl apsauga nuo teroristų išpuolių ir kitos nusikalstamos veikos dažniausiai yra nacionalinė kompetencija, ir todėl valstybės narės turi prisiimti finansinę bei visą atsakomybę už nacionaliniame arba Bendrijos lygmenyje pasirinktas saugumo priemones.

Paaiškinimas

Preambulėje turi būti aiškiai konstatuota, kad terorizmas ir panašios nusikalstamos veikos pagal prigimtį yra daugiašalės, todėl su jomis reikia iš esmės kovoti naudojant daugiašales priemones, už kurias visą atsakomybę prisiima valstybės narės. Svarbu tai, jog už kontrolės sprendimo priėmimą atsakingas lygmuo taip pat būtų atsakingas ir už jo finansavimą, siekiant sumažinti pernelyg didelės kontrolės riziką ir atsirandančias bet kokias neigiamas socialines ir ekonomines pasekmes. Todėl būtų visiškai natūralu, jei valstybė taip pat prisiimtų finansinę atsakomybę už priemones, užkertančias kelią ir atgrasančias nuo tokių veiksmų.

2 rekomendacija

(4) Konstatuojamoji dokumento dalis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Norint pasiekti visiško galimo jūrų ir uostų pramonės saugumo, reikia įvesti uostų saugumo priemones. Jos turi išsiplėsti už laivų/uostų sąveikos ribų ir apimti visą uostą, taip apsaugant uostų plotus ir užtikrinant, kad pagal reglamentą (EB) Nr. 725/2004 taikomos saugumo priemonės gautų naudos dėl sustiprinto saugumo gretimose teritorijose. Šios priemonės taikomos visiems uostams, turintiems vieną ar daugiau infrastruktūrų ir kurie yra įtraukti į reglamentą (EB) Nr. 725/2004. | Norint pasiekti visiško galimo jūrų ir uostų pramonės saugumo, reikia įvesti uostų saugumo priemonės gali tapti būtinomis. Jos
  Tokios priemonės turi išsiplėsti už laivų/uostų sąveikos ribų ir apimti visą uostą, taip apsaugant uostų plotus ir užtikrinant, kad pagal reglamentą (EB) Nr. 725/2004 taikomos saugumo priemonės gauna naudos dėl sustiprinto saugumo gretimose teritorijose. Šios priemonės taikomos visiems uostams, turintiems vieną ar
  Valstybės narės nustato, kurioms reglamento (EB) Nr. 725/2004 taikymo sferoje esančioms uostų infrastruktūroms reikia tolimesnių priemonių. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Norint pasiekti visiško galimo jūrų ir uostų pramonės saugumo, reikia įvesti uostų saugumo priemones. Jos turi išsiplėsti už laivų/uostų sąveikos ribų ir apimti visą uostą, taip apsaugant uostų plotus ir užtikrinant, kad pagal reglamentą (EB) Nr. 725/2004 taikomos saugumo priemonės gautų naudos dėl sustiprinto saugumo gretimose teritorijose. Šios priemonės taikomos visiems uostams, turintiems vieną ar daugiau infrastruktūrų ir kurie yra įtraukti į reglamentą (EB) Nr. 725/2004.

Norint pasiekti visiško galimo jūrų ir uostų pramonės saugumo, reikia įvesti uostų saugumo priemonės gali tapti būtinomis. Jos
  Tokios priemonės turi išsiplėsti už laivų/uostų sąveikos ribų ir apimti visą uostą, taip apsaugant uostų plotus ir užtikrinant, kad pagal reglamentą (EB) Nr. 725/2004 taikomos saugumo priemonės gauna naudos dėl sustiprinto saugumo gretimose teritorijose. Šios priemonės taikomos visiems uostams, turintiems vieną ar
  Valstybės narės nustato, kurioms reglamento (EB) Nr. 725/2004 taikymo sferoje esančioms uostų infrastruktūroms reikia tolimesnių priemonių.

Paaiškinimas

Papildomas reglamento (EB) Nr. 725/2004 priemones gali tekti įvesti antrame etape, kai galima bus įvertinti reglamento įgyvendinimo poveikį. Remiantis subsidiarumo principu, atskiros valstybės narės turi nustatyti, kurie uostai pateks į taikymo sferą. Papildomos saugumo priemonės nebūtinai bus reikalingos visiems uostams, kuriems taikomas reglamentas.

3 rekomendacija

(5) Konstatuojamoji dokumento dalis (nauja)

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Reglamentuose ir direktyvose numatytos sustiprintos uostų ir laivų saugumo priemonės turi būti veiksmingos, nereikalaujant jokių kitų finansinių ir personalo išteklių, išskyrus reikalaujamų saugumo ir apsaugos atžvilgiu, ypač atkreipiant dėmesį į dydį, geografinę padėtį ir uostų veiklą. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Reglamentuose ir direktyvose numatytos sustiprintos uostų ir laivų saugumo priemonės turi būti veiksmingos, nereikalaujant jokių kitų finansinių ir personalo išteklių, išskyrus reikalaujamų saugumo ir apsaugos atžvilgiu, ypač atkreipiant dėmesį į dydį, geografinę padėtį ir uostų veiklą.

Paaiškinimas

Siekiant išvengti jūrų krovinių ir keleivių srautų mažėjimo, svarbu, kad pasirinktos saugumo priemonės būtų reikalingos ir veiksmingos kaštų atžvilgiu. Priešingu atveju, yra rizika, kad priemonės gali turėti neigiamų socialinių ir ekonominių pasekmių. Svarbu, kad direktyva aiškiai konstatuotų, jog saugumo priemonės turi būti veiksmingos kaštų atžvilgiu, žvelgiant iš socialinės ir ekonominės perspektyvos.

4 rekomendacija

(8) Konstatuojamoji dokumento dalis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turi užtikrinti, kad atsakomybės sritis už uostų saugumą aiškiai pripažintų visos dalyvaujančios šalys. Valstybės narės turi vykdyti saugumo taisyklių laikymosi stebėseną ir įsteigti aiškios atsakomybės visų savo uostų tarnybą, patvirtinti visus savo uostų saugumo įvertinimus bei planus, nustatyti ir palaikyti ryšį su saugumo lygmenimis, užtikrinti gerą priemonių pranešimą, įgyvendinimą bei koordinavimą ir paruošti saugumo priemonių bei budrumo veiksmingumo didinimo praktinę vidinę uostų bendruomenės patarimų priemonių programą | Valstybės narės turi užtikrinti, kad atsakomybės sritis už uostų saugumą aiškiai pripažintų visos dalyvaujančios šalys, įskaitant vietinės ir regioninės valdžios institucijas. Valstybės narės turi vykdyti saugumo taisyklių laikymosi stebėseną ir įsteigti aiškios atsakomybės visų savo uostų tarnybą, patvirtinti visus savo uostų saugumo įvertinimus bei planus, nustatyti ir palaikyti ryšį su saugumo lygmenimis, užtikrinti gerą priemonių pranešimą, įgyvendinimą bei koordinavimą ir paruošti saugumo priemonių bei budrumo veiksmingumo didinimo praktinę vidinę uostų bendruomenės patarimų priemonių programą |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės turi užtikrinti, kad atsakomybės sritis už uostų saugumą aiškiai pripažintų visos dalyvaujančios šalys. Valstybės narės turi vykdyti saugumo taisyklių laikymosi stebėseną ir įsteigti aiškios atsakomybės visų savo uostų tarnybą, patvirtinti visus savo uostų saugumo įvertinimus bei planus, nustatyti ir palaikyti ryšį su saugumo lygmenimis, užtikrinti gerą priemonių pranešimą, įgyvendinimą bei koordinavimą ir paruošti saugumo priemonių bei budrumo veiksmingumo didinimo praktinę vidinę uostų bendruomenės patarimų priemonių programą

Valstybės narės turi užtikrinti, kad atsakomybės sritis už uostų saugumą aiškiai pripažintų visos dalyvaujančios šalys, įskaitant vietinės ir regioninės valdžios institucijas. Valstybės narės turi vykdyti saugumo taisyklių laikymosi stebėseną ir įsteigti aiškios atsakomybės visų savo uostų tarnybą, patvirtinti visus savo uostų saugumo įvertinimus bei planus, nustatyti ir palaikyti ryšį su saugumo lygmenimis, užtikrinti gerą priemonių pranešimą, įgyvendinimą bei koordinavimą ir paruošti saugumo priemonių bei budrumo veiksmingumo didinimo praktinę vidinę uostų bendruomenės patarimų priemonių programą

Paaiškinimas

Vietinės ir regioninės valdžios institucijos kai kuriais aspektais gali turėti atsakomybės už uostų saugumą, kaip uosto apsauga, aplinkosaugos pareigūnų atliekamas laivo krovinių patikrinimas bei kita civilinė atsakomybė nenumatytais atvejais.

5 rekomendacija

(9) Konstatuojamoji dokumento dalis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės turi patvirtinti įvertinimus bei planus ir kontroliuoti jų įgyvendinimą savo uostuose. Įgyvendinimo veiksmingumo stebėsena yra Komisijos prižiūrimų patikrinimų objektas. | Valstybės narės turi patvirtinti įvertinimus bei planus ir kontroliuoti jų įgyvendinimą savo uostuose. Įgyvendinimo veiksmingumo stebėsena yra Komisijos
  atitinkamų valstybių narių prižiūrimų patikrinimų objektas, apie kurį pranešama Komisijai. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės turi patvirtinti įvertinimus bei planus ir kontroliuoti jų įgyvendinimą savo uostuose. Įgyvendinimo veiksmingumo stebėsena yra Komisijos prižiūrimų patikrinimų objektas.

Valstybės narės turi patvirtinti įvertinimus bei planus ir kontroliuoti jų įgyvendinimą savo uostuose. Įgyvendinimo veiksmingumo stebėsena yra Komisijos
  atitinkamų valstybių narių prižiūrimų patikrinimų objektas, apie kurį pranešama Komisijai.

Paaiškinimas

Komisijos stebėsenos patikrinimų pasiūlymai yra visapusiškesni ir labiau reglamentuoti nei reikalauja dabartinė situacija. Priemonės, stebėsena ir tolesnių veiksmų susitarimai turi atitikti saugumo bei apsaugos poreikius, ypač turint omenyje dydį, geografinę padėtį ir nagrinėjamų uostų veiklą. Stebėseną ir patikrinimus būtų įmanoma vykdyti valstybių narių lygmenyse.

6 rekomendacija

2(2) straipsnis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šioje direktyvoje nustatytos priemonės taikomos visiems valstybių narių teritorijose esantiems uostams, kuriuose yra viena ar daugiau uostų infrastruktūrų, kurioms taikomas reglamentas (EB) Nr. 725/2004. | Šioje direktyvoje nustatytos priemonės taikomos visiems
  tiems valstybių narių teritorijose esantiems uostams, kuriuose yra viena ar daugiau uostų infrastruktūrų, kurioms taikomas reglamentas (EB) Nr. 725/2004 ir kuriems, valstybių narių manymu, reikia sustiprinto uostų saugumo. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Šioje direktyvoje nustatytos priemonės taikomos visiems valstybių narių teritorijose esantiems uostams, kuriuose yra viena ar daugiau uostų infrastruktūrų, kurioms taikomas reglamentas (EB) Nr. 725/2004.

Šioje direktyvoje nustatytos priemonės taikomos visiems
  tiems valstybių narių teritorijose esantiems uostams, kuriuose yra viena ar daugiau uostų infrastruktūrų, kurioms taikomas reglamentas (EB) Nr. 725/2004 ir kuriems, valstybių narių manymu, reikia sustiprinto uostų saugumo.

Paaiškinimas

Pakeitimas yra 4 konstatuojamosios dokumento dalies pataisos išdava. Komisijos pasiūlymas apima visus valstybių narių teritorijose esančius uostus, kuriuose yra viena ar daugiau uostų infrastruktūrų ir kuriems taikomas reglamentas (EB) Nr. 725/2004. Regionų komitetas nėra įsitikinęs, ar būtina visiems uostams taikyti papildomas priemones.

7 rekomendacija

3(1) straipsnis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| „Uostas“ arba „jūrų uostas“ reiškia žemės ir vandens teritoriją, sudarytą iš infrastruktūros ir įrangos, kuri iš principo leidžia priimti laivus, juos pakrauti ir iškrauti, sandėliuoti prekes, gauti ir pristatyti šias prekes, o taip pat įlaipinti ir išlaipinti keleivius. | „Uostas“ arba „jūrų uostas“ reiškia žemės ir vandens teritoriją, valstybės narės apibrėžtą ir demarkuotą, sudarytą iš infrastruktūros ir įrangos, kuri iš principo leidžia komercinį jūrų transportą ir yra tiesiogiai susisijęs su uosto infrastruktūra priimti laivus, juos pakrauti ir iškrauti, sandėliuoti prekes, gauti ir pristatyti šias prekes, o taip pat įlaipinti ir išlaipinti keleivius. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

„Uostas“ arba „jūrų uostas“ reiškia žemės ir vandens teritoriją, sudarytą iš infrastruktūros ir įrangos, kuri iš principo leidžia priimti laivus, juos pakrauti ir iškrauti, sandėliuoti prekes, gauti ir pristatyti šias prekes, o taip pat įlaipinti ir išlaipinti keleivius.

„Uostas“ arba „jūrų uostas“ reiškia žemės ir vandens teritoriją, valstybės narės apibrėžtą ir demarkuotą, sudarytą iš infrastruktūros ir įrangos, kuri iš principo leidžia komercinį jūrų transportą ir yra tiesiogiai susisijęs su uosto infrastruktūra priimti laivus, juos pakrauti ir iškrauti, sandėliuoti prekes, gauti ir pristatyti šias prekes, o taip pat įlaipinti ir išlaipinti keleivius.

Paaiškinimas

Kokie yra „uosto teritorijos“ kvalifikavimo kriterijai turėtų būti sprendžiama kiekvienu atveju atskirai, o „uosto“ apibrėžimas neturi būti per daug apribotas. Ankščiau pateiktas pakeitimas suteikia valstybėms narėms lankstumą, kuris reikalingas nustatant ir demarkuojant šias teritorijas, tačiau neleidžiant uosto teritorijoms išsiplėsti už racionalių ribų.

8 rekomendacija

5(1) straipsnis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės skiria uosto saugumo tarnybą kiekvienam uostui, kuriam taikoma ši direktyva. Uosto saugumo tarnyba gali būti skiriama ir daugiau nei vienam uostui. | Valstybės narės užtikrina, kad būtų paskirta
  skiria uosto saugumo tarnyba kiekvienam uostui, kuriam taikoma ši direktyva remiantis vienodais kriterijais. Uosto saugumo tarnyba gali būti skiriama ir daugiau nei vienam uostui. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės skiria uosto saugumo tarnybą kiekvienam uostui, kuriam taikoma ši direktyva. Uosto saugumo tarnyba gali būti skiriama ir daugiau nei vienam uostui.

Valstybės narės užtikrina, kad būtų paskirta
  skiria uosto saugumo tarnyba kiekvienam uostui, kuriam taikoma ši direktyva remiantis vienodais kriterijais. Uosto saugumo tarnyba gali būti skiriama ir daugiau nei vienam uostui.

Paaiškinimas

Remiantis subsidiarumo principu, uostų saugumo tarnybas turėtų būti galima skirti vietos ir regionų lygmenyse. Tačiau valstybės narės turėtų toliau prisiimti finansinę ir bendrą atsakomybę už uosto saugumą, kaip argumentuojama 1 rekomendacijoje.

9 rekomendacija

5(3) straipsnis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės gali skirti „kompetentinga jūrų saugumo tarnybą“ pagal reglamentą (EB) No. 725/2004 uosto saugumo tarnyba. | Valstybės narės gali skirti„Kompetentinga jūrų saugumo tarnyba“gali būti skiriama uosto saugumo tarnyba pagal reglamentą (EB) No. 725/2004 uosto saugumo tarnyba. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės gali skirti „kompetentinga jūrų saugumo tarnybą“ pagal reglamentą (EB) No. 725/2004 uosto saugumo tarnyba.

Valstybės narės gali skirti„Kompetentinga jūrų saugumo tarnyba“gali būti skiriama uosto saugumo tarnyba pagal reglamentą (EB) No. 725/2004 uosto saugumo tarnyba.

Paaiškinimas

Remiantis subsidiarumo principu, uostų saugumo tarnybas turėtų būti galima skirti vietos ir regionų lygmenyse. Pakeitimas yra 5(1) straipsnio pataisos išdava.

10 rekomendacija

9(1) straipsnis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvienam uostui yra paskiriamas uosto saugumo pareigūnas. Kiekvienas uostas turi skirtingą uosto saugumo pareigūną. Maži gretimi uostai gali dalintis vienu uosto saugumo pareigūnu. | Kiekvienam uostui yra paskiriamas uosto saugumo pareigūnas. Kiekvienas uostas turi skirtingą uosto saugumo pareigūną. Maži gretimi Gretimi uostai gali dalintis vienu uosto saugumo pareigūnu.

  Išimties tvarka, tas pats pareigūnas gali būti paskirtas daugiau negu vieno uosto apsaugos pareigūnu net ir tuo atveju, jeigu uostai nėra vienas greta kito, nes esant nedidelio masto veiklai jiems būtų neracionalu turėti savo saugumo pareigūną, bet su sąlyga, kad būtų užtikrintas tinkamas saugumo lygis. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Kiekvienam uostui yra paskiriamas uosto saugumo pareigūnas. Kiekvienas uostas turi skirtingą uosto saugumo pareigūną. Maži gretimi uostai gali dalintis vienu uosto saugumo pareigūnu.

Kiekvienam uostui yra paskiriamas uosto saugumo pareigūnas. Kiekvienas uostas turi skirtingą uosto saugumo pareigūną. Maži gretimi Gretimi uostai gali dalintis vienu uosto saugumo pareigūnu.

Išimties tvarka, tas pats pareigūnas gali būti paskirtas daugiau negu vieno uosto apsaugos pareigūnu net ir tuo atveju, jeigu uostai nėra vienas greta kito, nes esant nedidelio masto veiklai jiems būtų neracionalu turėti savo saugumo pareigūną, bet su sąlyga, kad būtų užtikrintas tinkamas saugumo lygis.

Paaiškinimas

Bendrai tariant, gretimi uostai turėtų galėti dalintis vienu uosto saugumo pareigūnu, nepriklausomai nuo uosto dydžio.

11 rekomendacija

10(1) straipsnis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad būtų įsteigti uosto saugumo komitetai, kurie teiktų praktinius patarimus uostuose, kuriems taikoma ši direktyva, nebent dėl pačio uosto specifikos toks komitetas nereikalingas. | Valstybės narės užtikrina, kad būtų
  gali kur reikia įsteigti uosto saugumo komitetus, kurie teiktų praktinius patarimus uostuose, kuriems taikoma ši direktyva, nebent dėl pačio uosto specifikos toks komitetas nereikalingas. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad būtų įsteigti uosto saugumo komitetai, kurie teiktų praktinius patarimus uostuose, kuriems taikoma ši direktyva, nebent dėl pačio uosto specifikos toks komitetas nereikalingas.

Valstybės narės užtikrina, kad būtų
  gali kur reikia įsteigti uosto saugumo komitetus, kurie teiktų praktinius patarimus uostuose, kuriems taikoma ši direktyva, nebent dėl pačio uosto specifikos toks komitetas nereikalingas.

Paaiškinimas

Nedaug tikėtina, kad visiems uostams, kuriems taikoma direktyva, reikės saugumo komiteto. Greičiausiai jo reikės tik didesniems uostams. Todėl bendroji taisyklė turėtų būti, kad saugumo komitetas nėra privalomas, tačiau gali būti steigiamas kur reikia.

12 rekomendacija

14(2) straipsnis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Po šešių mėnesių nuo 19 straipsnyje nurodytos datos, Komisija, bendradarbiaudama su 13 straipsnyje nurodytais centrais, pradės vykdyti eilę patikrinimu, tame tarpe ir tinkamų uostų pavyzdžių patikrinimą, kad užtikrintų šio direktyvos stebėseną valstybėse narėse. Šiuose patikrinimuose bus atsižvelgta į centrų pateiktus duomenis, tame tarpe ir stebėsenos atskaitas. Šių patikrinimų atlikimo procedūros bus nustatytos pagal 16 (2) straipsnyje nurodytą procedūrą. | Po šešių mėnesių nuo 19 straipsnyje nurodytos datos, valstybė narė
  Komisija, bendradarbiaudama su 13 straipsnyje nurodytais centrais, pradės vykdyti eilę patikrinimu, tame tarpe ir tinkamų uostų pavyzdžių patikrinimą, kad užtikrintų šio direktyvos stebėseną valstybėse narėse. Šiuose patikrinimuose bus atsižvelgta į centrų pateiktus duomenis, tame tarpe ir stebėsenos atskaitas. Šių patikrinimų atlikimo procedūros bus nustatytos pagal 16 (2) straipsnyje nurodytą procedūrą. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Po šešių mėnesių nuo 19 straipsnyje nurodytos datos, Komisija, bendradarbiaudama su 13 straipsnyje nurodytais centrais, pradės vykdyti eilę patikrinimu, tame tarpe ir tinkamų uostų pavyzdžių patikrinimą, kad užtikrintų šio direktyvos stebėseną valstybėse narėse. Šiuose patikrinimuose bus atsižvelgta į centrų pateiktus duomenis, tame tarpe ir stebėsenos atskaitas. Šių patikrinimų atlikimo procedūros bus nustatytos pagal 16 (2) straipsnyje nurodytą procedūrą.

Po šešių mėnesių nuo 19 straipsnyje nurodytos datos, valstybė narė
  Komisija, bendradarbiaudama su 13 straipsnyje nurodytais centrais, pradės vykdyti eilę patikrinimu, tame tarpe ir tinkamų uostų pavyzdžių patikrinimą, kad užtikrintų šio direktyvos stebėseną valstybėse narėse. Šiuose patikrinimuose bus atsižvelgta į centrų pateiktus duomenis, tame tarpe ir stebėsenos atskaitas. Šių patikrinimų atlikimo procedūros bus nustatytos pagal 16 (2) straipsnyje nurodytą procedūrą.

Paaiškinimas

Pakeitimas yra 9 konstatuojamosios dokumento dalies pataisos išdava.

13 rekomendacija

14(3) straipsnis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijos įgalioti tokius patikrinimus atlikti pareigūnai pagal 2 dalį realizuos savo galias tik pateikę Komisijos išduotą raštišką leidimą, nurodantį klausimo esmę, patikrinimo tikslą ir jo pradžios datą. Komisija iš anksto prieš patikrinimus praneš atatinkamai valstybei narei apie patikrinimus.
  Atitinkama valstybė narė paklus tokiems patikrinimams ir užtikrins, kad visos struktūros ir asmenys paklustų šiems patikrinimams. | Komisijos įgalioti tokius patikrinimus atlikti pareigūnai pagal 2 dalį realizuos savo galias tik pateikę Komisijos išduotą raštišką leidimą, nurodantį klausimo esmę, patikrinimo tikslą ir jo pradžios datą. Komisija iš anksto prieš patikrinimus praneš atatinkamai valstybei narei apie patikrinimus.

  Atatinkama uosto saugumo tarnyba valstybė narė paklus tokiems patikrinimams ir užtikrins, kad visos struktūros ir asmenys paklustų šiems patikrinimams. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Komisijos įgalioti tokius patikrinimus atlikti pareigūnai pagal 2 dalį realizuos savo galias tik pateikę Komisijos išduotą raštišką leidimą, nurodantį klausimo esmę, patikrinimo tikslą ir jo pradžios datą. Komisija iš anksto prieš patikrinimus praneš atatinkamai valstybei narei apie patikrinimus.

Atitinkama valstybė narė paklus tokiems patikrinimams ir užtikrins, kad visos struktūros ir asmenys paklustų šiems patikrinimams.

Komisijos įgalioti tokius patikrinimus atlikti pareigūnai pagal 2 dalį realizuos savo galias tik pateikę Komisijos išduotą raštišką leidimą, nurodantį klausimo esmę, patikrinimo tikslą ir jo pradžios datą. Komisija iš anksto prieš patikrinimus praneš atatinkamai valstybei narei apie patikrinimus.

Atatinkama uosto saugumo tarnyba valstybė narė paklus tokiems patikrinimams ir užtikrins, kad visos struktūros ir asmenys paklustų šiems patikrinimams.

Paaiškinimas

Pakeitimas yra 14(2) straipsnio ir 9 konstatuojamosios dokumento dalies pataisos išdava.

14 rekomendacija

14(4) straipsnis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija praneš atatinkamai valstybei narei apie patikrinimo ataskaitą, kuri per tris mėnesius nuo ataskaitos gavimo pateiks pakankamus duomenis apie bet kokių trūkumų ištaisymui taikytas priemones. Atskaita ir atsakymai bus pranešti 16 straipsnyje nurodytam komitetui. | Valstybė narė
  Komisija praneš Komisijai
  atatinkamai valstybei narei apie patikrinimo ataskaitą, kuri gali pareikalauti, kad valstybė narė nurodytų, per tris mėnesius nuo ataskaitos gavimo pateikimo, pateiks pakankamus duomenis apie bet kokių trūkumų ištaisymui taikytas priemones. Atskaita ir atsakymai bus pranešti 16 straipsnyje nurodytam komitetui. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Komisija praneš atatinkamai valstybei narei apie patikrinimo ataskaitą, kuri per tris mėnesius nuo ataskaitos gavimo pateiks pakankamus duomenis apie bet kokių trūkumų ištaisymui taikytas priemones. Atskaita ir atsakymai bus pranešti 16 straipsnyje nurodytam komitetui.

Valstybė narė
  Komisija praneš Komisijai
  atatinkamai valstybei narei apie patikrinimo ataskaitą, kuri gali pareikalauti, kad valstybė narė nurodytų, per tris mėnesius nuo ataskaitos gavimo pateikimo, pateiks pakankamus duomenis apie bet kokių trūkumų ištaisymui taikytas priemones. Atskaita ir atsakymai bus pranešti 16 straipsnyje nurodytam komitetui.

Paaiškinimas

Pakeitimas yra 14(2), 14(3) straipsnių ir 9 konstatuojamosios dokumento dalies pataisos išdava.

15 rekomendacija

17(2) straipsnis

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bet koks saugumo patikrinimus vykdantis ar turintis su šia direktyva susijusią konfidencialią informaciją personalas privalo būti praėjęs valstybės narės, kurios pilietybę atatinkamas personalas turi, reikiamą saugumo patikrinimą. | Bet koks saugumo patikrinimus vykdantis ar turintis su šia direktyva susijusią konfidencialią informaciją personalas privalo būti praėjęs valstybės narės, kurios pilietybę atatinkamas personalas turi, reikiamą saugumo patikrinimą. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Bet koks saugumo patikrinimus vykdantis ar turintis su šia direktyva susijusią konfidencialią informaciją personalas privalo būti praėjęs valstybės narės, kurios pilietybę atatinkamas personalas turi, reikiamą saugumo patikrinimą.

Bet koks saugumo patikrinimus vykdantis ar turintis su šia direktyva susijusią konfidencialią informaciją personalas privalo būti praėjęs valstybės narės, kurios pilietybę atatinkamas personalas turi, reikiamą saugumo patikrinimą.

Paaiškinimas

Pakeitimas yra 14(2), 14(3), 14(4) straipsnių ir 9 konstatuojamosios dokumento dalies pataisos išdava.

16 rekomendacija

| Komisijos pasiūlymo tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komitetas siūlo, kad saugumo atstovai iš atskirų, valstybių narių atrinktų uostų, turėtų būti pakviesti pasidalinti patirtimi. |

Komisijos pasiūlymo tekstas

RK pakeitimas

Komitetas siūlo, kad saugumo atstovai iš atskirų, valstybių narių atrinktų uostų, turėtų būti pakviesti pasidalinti patirtimi.

Paaiškinimas

Regionų komiteto pasiūlymai ir argumentai direktyvos pakeitimui patvirtina, kad saugumo priemonių koordinavimas išsiplečiant anapus uosto/laivo sąsajos turėtų būti laikomas individualios valstybės narės reikalu.

2004 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 43/35 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 43/35

---

Regionų komiteto NUOMONĖ dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tikslinės miestų aplinkos strategijos link“

(2005/C 43/09)

REGIONŲ KOMITETAS

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Tikslinės miestų aplinkos strategijos link “ (KOM(2004) 60 galutinis);

Atsižvelgdamas į Europos Komisijos 2004 m. vasario 11 d. sprendimą šiuo klausimu konsultuotis pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 dalį;

Atsižvelgdamas į Biuro 2004 m. vasario 10 d. sprendimą pavesti Tvarios plėtros komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato „Tvari miesto plėtra Europos Sąjungoje: Veiksmų pagrindas“: (KOM(1998) 605 galutinis - CdR 115/99 fin (1));

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato „Miestų plėtros darbotvarkės Europos Sąjungoje link“ (KOM(1997) 197 galutinis- CdR 319/97 fin (2));

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos valdymo (KOM(2001) 428 galutinis);

Atsižvelgdamas į Protokolą apie subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymą, pridėtą prie Europos Bendrijos steigimo sutarties;

Atsižvelgdamas į Amsterdamo sutarties „tvarios plėtros“ apibrėžimą,

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Tvari Europa geresniam pasauliui: Europos Sąjungos tvarios plėtros strategija“ (Komisijos pasiūlymas Geteborgo Europos Vadovų Tarybai) (KOM(2001) 264 galutinis);

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: „Pasaulinės partnerystės link tvariai plėtrai užtikrinti“ (KOM(2002) 82 galutinis);

Atsižvelgdamas į nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl šeštosios Europos Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos „Aplinka 2010 m.: mūsų ateitis, mūsų pasirinkimas – Šeštoji aplinkosaugos veiksmų programa“ ir pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai priimti sprendimą dėl Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos 2001–2010 m. (KOM(2001) 31 galutinis - CdR 36/2001 fin (3));

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Europos aplinkos ir sveikatos strategija“ (KOM(2003) 338 galutinis);

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui: „Biologinės įvairovės strategija“ (KOM(1998) 42 galutinis) ir į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos parlamentui: „Biologinės įvairovės veiksmų planas“ (KOM(2001) 162 galutinis);

Atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 93/2004 rev.1), kurį 2004 m. liepos 8 d. priėmė Tvarios plėtros komisija (pranešėja: ponia Tarras-Wahlberg, Stokholmo m. tarybos narė (Švedija/ESP));

KADANGI

| 1) | Apie 80 % Europos Sąjungos piliečių gyvena miestuose. Suprantama, kad daugelis šių miestų susiduria su rimtomis su aplinka susijusiomis problemomis. Aplinkosauginės problemos miestuose pirmiausia daro poveikį miesto gyventojams, tačiau tokios problemos taip pat turi neigiamų padarinių regionuose, turint galvoje gyvenimo kokybę ir aplinką. |
| --- | --- |

1)

Apie 80 % Europos Sąjungos piliečių gyvena miestuose. Suprantama, kad daugelis šių miestų susiduria su rimtomis su aplinka susijusiomis problemomis. Aplinkosauginės problemos miestuose pirmiausia daro poveikį miesto gyventojams, tačiau tokios problemos taip pat turi neigiamų padarinių regionuose, turint galvoje gyvenimo kokybę ir aplinką.

| 2) | Siekiant Europos Sąjungos miestuose pagerinti aplinkosauginę situaciją, reikia daugiau išteklių ir lanksčios strategijos, kuri atsižvelgtų į skirtingus Europos miestų ir miestelių bruožus. Tokia strategija turėtų būti ilgalaikė, ji turi atitikti Europos Sąjungos tvarios plėtros politiką. |
| --- | --- |

2)

Siekiant Europos Sąjungos miestuose pagerinti aplinkosauginę situaciją, reikia daugiau išteklių ir lanksčios strategijos, kuri atsižvelgtų į skirtingus Europos miestų ir miestelių bruožus. Tokia strategija turėtų būti ilgalaikė, ji turi atitikti Europos Sąjungos tvarios plėtros politiką.

| 3) | Kad strategija būtų veiksminga, būtina, kad ji sukurtų jungtį tarp pagerintos miesto aplinkos ir galimybių pasinaudoti Europos Sąjungos parama įvairiose politikos srityse. |
| --- | --- |

3)

Kad strategija būtų veiksminga, būtina, kad ji sukurtų jungtį tarp pagerintos miesto aplinkos ir galimybių pasinaudoti Europos Sąjungos parama įvairiose politikos srityse.

| 4) | Strategija taip pat turi padėti Europos Sąjungoje pasiekti socialinę integraciją ir palankias aplinkos sąlygas, atsižvelgiant į neturtingų šalių išteklių poreikius ir kuriant teisingumą tarp kartų. |
| --- | --- |

4)

Strategija taip pat turi padėti Europos Sąjungoje pasiekti socialinę integraciją ir palankias aplinkos sąlygas, atsižvelgiant į neturtingų šalių išteklių poreikius ir kuriant teisingumą tarp kartų.

| 5) | Atsižvelgiant į besikeičiančias gyvenimo mieste sąlygas ir subsidiarumo principą, vietos valdžiai turėtų tekti pagrindinė atsakomybė už priemonių, kurių reikia imtis konkrečioje miesto vietovėje, nustatymą. |
| --- | --- |

5)

Atsižvelgiant į besikeičiančias gyvenimo mieste sąlygas ir subsidiarumo principą, vietos valdžiai turėtų tekti pagrindinė atsakomybė už priemonių, kurių reikia imtis konkrečioje miesto vietovėje, nustatymą.

Savo 56- ojoje plenarinėje sesijoje, kuri įvyko 2004 m. rugsėjo 29-30 d. Briuselyje (rugsėjo 30 d. posėdis), vienbalsiai priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto požiūris

Bendroji dalis

| 1.1 | pritaria Komisijos komunikatui kaip pirmajam žingsniui tikslinės miestų aplinkos strategijos link, kuri siūloma Europos Sąjungos Šeštojoje aplinkosaugos veiksmų programoje. Būsimosios tikslinės strategijos vaidmuo bus labai svarbus gerinant miestų aplinkos kokybę. Todėl yra būtina pripažinti vietos ir regionų valdžios vaidmenį ir atsakomybę siekiant ES tvarios plėtros strategijos tikslų. |
| --- | --- |

1.1

pritaria Komisijos komunikatui kaip pirmajam žingsniui tikslinės miestų aplinkos strategijos link, kuri siūloma Europos Sąjungos Šeštojoje aplinkosaugos veiksmų programoje. Būsimosios tikslinės strategijos vaidmuo bus labai svarbus gerinant miestų aplinkos kokybę. Todėl yra būtina pripažinti vietos ir regionų valdžios vaidmenį ir atsakomybę siekiant ES tvarios plėtros strategijos tikslų.

| 1.2 | pabrėžia, kad miesto aplinka yra sudėtinga sritis. Siekiant miesto vietovėse ir aglomeracijose įgyvendinti tvarią plėtrą, aplinkosauginiai aspektai turi būti sujungti su ekonominiais aspektais, tokiais kaip konkurencingumas ir užimtumo sritys, bei socialiniais aspektais, tokiais kaip segregacija ir integracija. Taip pat reikia atsižvelgti ir į kultūrinius aspektus. |
| --- | --- |

1.2

pabrėžia, kad miesto aplinka yra sudėtinga sritis. Siekiant miesto vietovėse ir aglomeracijose įgyvendinti tvarią plėtrą, aplinkosauginiai aspektai turi būti sujungti su ekonominiais aspektais, tokiais kaip konkurencingumas ir užimtumo sritys, bei socialiniais aspektais, tokiais kaip segregacija ir integracija. Taip pat reikia atsižvelgti ir į kultūrinius aspektus.

| 1.3 | teigiamai vertina Komisijos sprendimą pasisakyti darbo „siekiant labiau integruoto požiūrio“ klausimu. Norint gauti bendrą tvarios miestų plėtros vaizdą pasaulyje, reikia formuoti tiek horizontalų požiūrį arba požiūrį tarp sektorių (tarp politikos sričių ir tarp skirtingų dalyvių), tiek vertikalų požiūrį (tarp skirtingų administracijos lygių). |
| --- | --- |

1.3

teigiamai vertina Komisijos sprendimą pasisakyti darbo „siekiant labiau integruoto požiūrio“ klausimu. Norint gauti bendrą tvarios miestų plėtros vaizdą pasaulyje, reikia formuoti tiek horizontalų požiūrį arba požiūrį tarp sektorių (tarp politikos sričių ir tarp skirtingų dalyvių), tiek vertikalų požiūrį (tarp skirtingų administracijos lygių).

| 1.4 | teigiamai vertina faktą, kad Komisija padeda suformuluoti bendrus tikslus ir rodiklius tolimesnėms miestų aplinkosaugos priemonėms. Tačiau svarbu, kad minėtieji tikslai ir rodikliai būtų kelią rodančios gairės, o ne nurodymai. |
| --- | --- |

1.4

teigiamai vertina faktą, kad Komisija padeda suformuluoti bendrus tikslus ir rodiklius tolimesnėms miestų aplinkosaugos priemonėms. Tačiau svarbu, kad minėtieji tikslai ir rodikliai būtų kelią rodančios gairės, o ne nurodymai.

| 1.5 | mano, kad yra svarbu, jog miestai ir jų atokesni bei kaimyniniai rajonai būtų laikomi tarpusavyje priklausomais, t.y. vadovaujantis ETRP (Europos teritorijų plėtros perspektyvos) koncepcija. |
| --- | --- |

1.5

mano, kad yra svarbu, jog miestai ir jų atokesni bei kaimyniniai rajonai būtų laikomi tarpusavyje priklausomais, t.y. vadovaujantis ETRP (Europos teritorijų plėtros perspektyvos) koncepcija.

| 1.6 | teigiamai vertina faktą, kad Komisija ketina skatinti ekologinį švietimą ir patirties, bei mokslinių tyrimų rezultatų miesto aplinkos srityje mainus. |
| --- | --- |

1.6

teigiamai vertina faktą, kad Komisija ketina skatinti ekologinį švietimą ir patirties, bei mokslinių tyrimų rezultatų miesto aplinkos srityje mainus.

| 1.7 | norėtų priminti Komisijai apie Europos Tarybos patariamąjį organą Europos miestų chartiją, kurią priėmė Vietos ir regioninės valdžios kongresas (VRVK). Miestų chartijoje apibūdinamas miestų sudėtingumas. |
| --- | --- |

1.7

norėtų priminti Komisijai apie Europos Tarybos patariamąjį organą Europos miestų chartiją, kurią priėmė Vietos ir regioninės valdžios kongresas (VRVK). Miestų chartijoje apibūdinamas miestų sudėtingumas.

Tvari miestų politika

| 1.8 | teigiamai vertina faktą, kad Komisija siekia aukštų tikslų, akcentuodama miestų valdymo struktūrinio požiūrio reikalingumą, turint omenyje didėjantį darbą tarp skirtingų sektorių, ir palengvindama tolimesnes priemones bei lyginamąsias studijas siekiant pagerinti miestų aplinką. |
| --- | --- |

1.8

teigiamai vertina faktą, kad Komisija siekia aukštų tikslų, akcentuodama miestų valdymo struktūrinio požiūrio reikalingumą, turint omenyje didėjantį darbą tarp skirtingų sektorių, ir palengvindama tolimesnes priemones bei lyginamąsias studijas siekiant pagerinti miestų aplinką.

| 1.9 | taip pat norėtų pabrėžti, kad reikia naujų miestų valdymo sistemų, kurios būtų strateginės ir, nepaisant administracinio suskirstymo, veiktų miesto vietovėje bei kaimyniniuose rajonuose. |
| --- | --- |

1.9

taip pat norėtų pabrėžti, kad reikia naujų miestų valdymo sistemų, kurios būtų strateginės ir, nepaisant administracinio suskirstymo, veiktų miesto vietovėje bei kaimyniniuose rajonuose.

Tvarios miestų transporto sistemos

| 1.10 | abejoja Komisijos siūlymu sukurti atskirą planą miestų transporto sistemoms. Vienas iš svarbiausių tvarios miestų aplinkos aspektų yra būtent tas faktas, kad jis jungia transporto sistemas su žemės vystymu ir, kad tai geriausiai pasiekiama regionų ir vietos lygiu. |
| --- | --- |

1.10

abejoja Komisijos siūlymu sukurti atskirą planą miestų transporto sistemoms. Vienas iš svarbiausių tvarios miestų aplinkos aspektų yra būtent tas faktas, kad jis jungia transporto sistemas su žemės vystymu ir, kad tai geriausiai pasiekiama regionų ir vietos lygiu.

| 1.11 | skatintų Komisiją propaguoti pažangiausią praktiką transporto srityje įvairių institucijų bendradarbiavimo ir koordinavimo bei skirtingų transporto priemonių naudojimo pagalba, siekiant padidinti transporto veiksmingumą ir sumažinti poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

1.11

skatintų Komisiją propaguoti pažangiausią praktiką transporto srityje įvairių institucijų bendradarbiavimo ir koordinavimo bei skirtingų transporto priemonių naudojimo pagalba, siekiant padidinti transporto veiksmingumą ir sumažinti poveikį aplinkai.

Tvari statyba

| 1.12 | pritaria tam, kad Komisija sukurtų vieningą metodologiją bendram statinių ir sukurtos aplinkos tvarumo įvertinimui, kaip priemonę, kuri būtų naudojama naujose statybose ir svarbesniuose atnaujinimo darbuose. |
| --- | --- |

1.12

pritaria tam, kad Komisija sukurtų vieningą metodologiją bendram statinių ir sukurtos aplinkos tvarumo įvertinimui, kaip priemonę, kuri būtų naudojama naujose statybose ir svarbesniuose atnaujinimo darbuose.

| 1.13 | mano, kad Komisija 2002/91/EB Direktyvos neturi papildyti ekologinių charakteristikų reikalavimais, nesusijusiais su energetika. Direktyva privalo būti pilnai realizuota nacionalinėse teisės normose ir įvertinta prieš parengiant bet kokius kitus pasiūlymų projektus. |
| --- | --- |

1.13

mano, kad Komisija 2002/91/EB Direktyvos neturi papildyti ekologinių charakteristikų reikalavimais, nesusijusiais su energetika. Direktyva privalo būti pilnai realizuota nacionalinėse teisės normose ir įvertinta prieš parengiant bet kokius kitus pasiūlymų projektus.

| 1.14 | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą parengti nacionalinių tvarios statybos programų projektus ir sutinka, kad perkančios valstybinės įstaigos į savo statybų projektų konkursų procedūras turi įtraukti tvarumo reikalavimą. |
| --- | --- |

1.14

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą parengti nacionalinių tvarios statybos programų projektus ir sutinka, kad perkančios valstybinės įstaigos į savo statybų projektų konkursų procedūras turi įtraukti tvarumo reikalavimą.

Tvarus miestų projektavimas

| 1.15 | teigiamai vertina tą faktą, kad Komisija skatina tvaraus miestų reguliavimo būdus ir objektų statymą ne žaliojoje zonoje, o užterštoje miesto zonoje, taip siekiant tvarios miestų plėtros tankiai apgyvendintuose miestuose. |
| --- | --- |

1.15

teigiamai vertina tą faktą, kad Komisija skatina tvaraus miestų reguliavimo būdus ir objektų statymą ne žaliojoje zonoje, o užterštoje miesto zonoje, taip siekiant tvarios miestų plėtros tankiai apgyvendintuose miestuose.

| 1.16 | nerekomenduoja Komisijai rengti tankiai apgyvendintų mišraus naudojimo teritorijų planavimo gairių. Komitetas taip pat nepritaria siūlymui Komisijai parengti užterštoje miesto zonoje statomų objektų ir žaliojoje zonoje statomų objektų apibrėžimus ar sukurti kokias kitokiais gaires konkrečiais miestų projektavimo klausimais. Regionų komitetas mano, kad teritorijų planavimas yra valstybės, regiono ir vietos valdžios kompetencija, kadangi kiekviena valstybė pasižymi savitomis kultūrinėmis ir topografinėmis ypatybėmis, turi savitas statybos tradicijas ir t.t. |
| --- | --- |

1.16

nerekomenduoja Komisijai rengti tankiai apgyvendintų mišraus naudojimo teritorijų planavimo gairių. Komitetas taip pat nepritaria siūlymui Komisijai parengti užterštoje miesto zonoje statomų objektų ir žaliojoje zonoje statomų objektų apibrėžimus ar sukurti kokias kitokiais gaires konkrečiais miestų projektavimo klausimais. Regionų komitetas mano, kad teritorijų planavimas yra valstybės, regiono ir vietos valdžios kompetencija, kadangi kiekviena valstybė pasižymi savitomis kultūrinėmis ir topografinėmis ypatybėmis, turi savitas statybos tradicijas ir t.t.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

| 2.1 | pripažįsta, kad Komisija turi teisę siūlyti ambicingus tikslus, skirtus darniai miesto aplinkai. Tačiau mano, kad Komisija turėtų tik numatyti tikslus ir siūlyti politikos gaires, tačiau neturėtų siūlyti teisinės bazės, kaip tai įgyvendinti. |
| --- | --- |

2.1

pripažįsta, kad Komisija turi teisę siūlyti ambicingus tikslus, skirtus darniai miesto aplinkai. Tačiau mano, kad Komisija turėtų tik numatyti tikslus ir siūlyti politikos gaires, tačiau neturėtų siūlyti teisinės bazės, kaip tai įgyvendinti.

| 2.2 | mano, kad atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo principus, svarbu, jog visos ES priemonės, susijusios su miesto aplinka, būtų integruotos į esamus aplinkosaugos valdymo planus ir sistemas, jais remtųsi, bei remtų vietos ir regionų valdžios institucijų pastangas siekti tvarios plėtros. |
| --- | --- |

2.2

mano, kad atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo principus, svarbu, jog visos ES priemonės, susijusios su miesto aplinka, būtų integruotos į esamus aplinkosaugos valdymo planus ir sistemas, jais remtųsi, bei remtų vietos ir regionų valdžios institucijų pastangas siekti tvarios plėtros.

| 2.3 | mano, kad turi būti atliktas nuodugnesnis aplinkos valdymo planų ir sistemų aplinkosauginės naudos įvertinimas, o tada, atsižvelgiant į tvarią miestų plėtrą, jie turi būti parengti valstybiniam sektoriui. |
| --- | --- |

2.3

mano, kad turi būti atliktas nuodugnesnis aplinkos valdymo planų ir sistemų aplinkosauginės naudos įvertinimas, o tada, atsižvelgiant į tvarią miestų plėtrą, jie turi būti parengti valstybiniam sektoriui.

| 2.4 | mano, kad remiantis subsidiarumo ir proporcingumo principais, svarbu, jog visos ES priemonės, skirtos tvariam transportui, būtų integruotos į esamus transporto ir mobilumo planus ir jais remtųsi, bei remtų vietos ir regionų valdžios institucijų pastangas siekti tvarios plėtros. |
| --- | --- |

2.4

mano, kad remiantis subsidiarumo ir proporcingumo principais, svarbu, jog visos ES priemonės, skirtos tvariam transportui, būtų integruotos į esamus transporto ir mobilumo planus ir jais remtųsi, bei remtų vietos ir regionų valdžios institucijų pastangas siekti tvarios plėtros.

| 2.5 | mano, kad tvaraus miesto transporto planai turi remtis integruotu metodu, kuris atitinka socialinę, aplinkosauginę ir ekonominę politiką vietos ir regionų lygiu. Regionų ir vietos valdžios lygiai yra patys tinkamiausi kuriant tvarius miestus ar miestų teritorijas, bei klausimų ir dalyvių koordinavimui holistiniu požiūriu. |
| --- | --- |

2.5

mano, kad tvaraus miesto transporto planai turi remtis integruotu metodu, kuris atitinka socialinę, aplinkosauginę ir ekonominę politiką vietos ir regionų lygiu. Regionų ir vietos valdžios lygiai yra patys tinkamiausi kuriant tvarius miestus ar miestų teritorijas, bei klausimų ir dalyvių koordinavimui holistiniu požiūriu.

| 2.6 | skatina metodų kūrimą, kurie palengvintų perėjimą prie tvaresnių transporto priemonių. Ekonominio valdymo priemonės, mobilumo valdymas ir protingos transporto sistemos (PTS) yra sritys, kurias reikia vystyti. |
| --- | --- |

2.6

skatina metodų kūrimą, kurie palengvintų perėjimą prie tvaresnių transporto priemonių. Ekonominio valdymo priemonės, mobilumo valdymas ir protingos transporto sistemos (PTS) yra sritys, kurias reikia vystyti.

| 2.7 | kaip alternatyvą teisės normų kūrimui rekomenduoja sutarčių pagrindu sukurti priemones ir metodus, kurie galėtų palenkti valstybes nares tvarios miestų plėtros pusėn. Regionų komitetas kviečia Komisiją parengti miestų plėtros sutartis, dirbant remiantis, pavyzdžiui atviro koordinavimo metodais ir Ålborgo chartija, arba trišalėmis sutartimis. Regionų ir vietos valdžiai būtina suteikti įtaką ir išteklius, kurių jai reikia, norint dalyvauti. |
| --- | --- |

2.7

kaip alternatyvą teisės normų kūrimui rekomenduoja sutarčių pagrindu sukurti priemones ir metodus, kurie galėtų palenkti valstybes nares tvarios miestų plėtros pusėn. Regionų komitetas kviečia Komisiją parengti miestų plėtros sutartis, dirbant remiantis, pavyzdžiui atviro koordinavimo metodais ir Ålborgo chartija, arba trišalėmis sutartimis. Regionų ir vietos valdžiai būtina suteikti įtaką ir išteklius, kurių jai reikia, norint dalyvauti.

| 2.8 | kviečia Komisiją sukurti galimybes tinklų pagalba pasikeisti patirtimi ir žiniomis. Bendradarbiavimas pagal INTERREG IIIC gali būti pavyzdžiu tolimesniam vystymui pagal, pavyzdžiui, LIFE ir URBAN programas. |
| --- | --- |

2.8

kviečia Komisiją sukurti galimybes tinklų pagalba pasikeisti patirtimi ir žiniomis. Bendradarbiavimas pagal INTERREG IIIC gali būti pavyzdžiu tolimesniam vystymui pagal, pavyzdžiui, LIFE ir URBAN programas.

| 2.9 | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kad valstybės narės turėtų būti skatinamos kurti nacionalines arba regionines tvarios miestų plėtros strategijas. Tokios strategijos turėtų būti išplėtotos į miestų ir aglomeracijų tvarios plėtros strategijas. |
| --- | --- |

2.9

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kad valstybės narės turėtų būti skatinamos kurti nacionalines arba regionines tvarios miestų plėtros strategijas. Tokios strategijos turėtų būti išplėtotos į miestų ir aglomeracijų tvarios plėtros strategijas.

| 2.10 | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kad valstybės narės turėtų būti skatinamos įsteigti nacionalinius ir (arba) regioninius koordinacinius centrus, kurie miestams teiktų informaciją, specialiąsias žinias ir konsultacijas. Tokie koordinaciniai centrai turėtų remti miestų ir aglomeracijų tvarią plėtrą. |
| --- | --- |

2.10

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kad valstybės narės turėtų būti skatinamos įsteigti nacionalinius ir (arba) regioninius koordinacinius centrus, kurie miestams teiktų informaciją, specialiąsias žinias ir konsultacijas. Tokie koordinaciniai centrai turėtų remti miestų ir aglomeracijų tvarią plėtrą.

| 2.11 | mano, kad rengiant naujas sistemas turi būti atsižvelgta į daugelio valstybių narių visapusiškas pastangas nacionaliniu lygiu skatinti tvarią miestų plėtrą tokiose srityse, kaip ekologinius reikalavimus atitinkantis statybos medžiagų žymėjimas bei anksčiau pastatytų statinių iš neekologiškų medžiagų renovacija. Be to, Komitetas mano, kad prisitaikymui prie galimų naujų sistemų būtinos harmonizavimo priemonės neturi sąlygoti dvigubo darbo, didesnės biurokratijos ar didesnių išlaidų atsiradimo. |
| --- | --- |

2.11

mano, kad rengiant naujas sistemas turi būti atsižvelgta į daugelio valstybių narių visapusiškas pastangas nacionaliniu lygiu skatinti tvarią miestų plėtrą tokiose srityse, kaip ekologinius reikalavimus atitinkantis statybos medžiagų žymėjimas bei anksčiau pastatytų statinių iš neekologiškų medžiagų renovacija. Be to, Komitetas mano, kad prisitaikymui prie galimų naujų sistemų būtinos harmonizavimo priemonės neturi sąlygoti dvigubo darbo, didesnės biurokratijos ar didesnių išlaidų atsiradimo.

| 2.12 | Komitetas atkreipia dėmesį, kad daugelis Komisijos siūlymų yra susiję su standartų, sistemų, rodiklių ir metodų kūrimu, kuriais būtų galima palyginti atskiras šalis. Komitetas mano, kad yra labai svarbu sukurti sistemas, kurios nereikalautų didesnių žmogiškųjų išteklių, nedidintų regioninės ir vietos valdžios išlaidų bei biurokratų skaičiaus. |
| --- | --- |

2.12

Komitetas atkreipia dėmesį, kad daugelis Komisijos siūlymų yra susiję su standartų, sistemų, rodiklių ir metodų kūrimu, kuriais būtų galima palyginti atskiras šalis. Komitetas mano, kad yra labai svarbu sukurti sistemas, kurios nereikalautų didesnių žmogiškųjų išteklių, nedidintų regioninės ir vietos valdžios išlaidų bei biurokratų skaičiaus.

| 2.13 | mano, kad yra labai svarbu, jog atsižvelgiant į įvairių valstybių situaciją ir poreikius, visi pasiūlymai būtų lankstūs ir paprasti. |
| --- | --- |

2.13

mano, kad yra labai svarbu, jog atsižvelgiant į įvairių valstybių situaciją ir poreikius, visi pasiūlymai būtų lankstūs ir paprasti.

| 2.14 | mano, kad yra svarbu, jog Komisijos pasiūlymai būtų priimami palaipsniui ir neatsirastų įtampa tarp tų miestų, kurie sugeba įgyvendinti pasiūlymus iš karto, ir tų, kurie jų negali pradėti vykdyti tuoj pat. |
| --- | --- |

2.14

mano, kad yra svarbu, jog Komisijos pasiūlymai būtų priimami palaipsniui ir neatsirastų įtampa tarp tų miestų, kurie sugeba įgyvendinti pasiūlymus iš karto, ir tų, kurie jų negali pradėti vykdyti tuoj pat.

| 2.15 | mano, kad Komisija turi paaiškinti, kas turima galvoje sakant „miestai ir didmiesčiai“ bei „miestų teritorijos“. Jei būtina, apibūdinimai gali būti parengti kiekvienoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

2.15

mano, kad Komisija turi paaiškinti, kas turima galvoje sakant „miestai ir didmiesčiai“ bei „miestų teritorijos“. Jei būtina, apibūdinimai gali būti parengti kiekvienoje valstybėje narėje.

| 2.16 | pabrėžia būtinybę sukurti tikslinę strategiją, kuria nuosekliai būtų atsižvelgiama į miesto aplinkos ryšius su atokiais rajonais, jei reikia, numatant susitarimus ir bendradarbiavimą su atitinkamomis suinteresuotomis aplinkinių vietovių valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

2.16

pabrėžia būtinybę sukurti tikslinę strategiją, kuria nuosekliai būtų atsižvelgiama į miesto aplinkos ryšius su atokiais rajonais, jei reikia, numatant susitarimus ir bendradarbiavimą su atitinkamomis suinteresuotomis aplinkinių vietovių valdžios institucijomis.

2004 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 293, 1999 10 13, 58 psl.

1

(2)  OL C 251, 1998 08 10, 11 psl.

2

(3)  OL C 357, 2001 12 14, 44 psl.

3

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 43/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 43/38

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos civilinės saugos gebėjimų stiprinimo

(2005/C 43/10)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos Sąjungos civilinės saugos pajėgumų stiprinimo (KOM(2004) 200 galutinis);

Atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 25 d. Europos Komisijos sprendimą šiuo klausimu pasikonsultuoti su Regionų komitetu pagal Europos Bendrijos Steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą;

Atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19 d. savo Biuro sprendimą pavesti Darnaus vystymosi komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

Atsižvelgdamas į 2003 m. liepos 3 d. savo nuomonę dėl Stichinių nelaimių administravimo ir pasekmių: Europos struktūrinės politikos vaidmuo 2003 (CdR 104/2003 fin.) (1);

Atsižvelgdamas į 1999 m. gruodžio 9 d. Tarybos sprendimą 1999/847/EB inicijuoti veiksmų programą civilinės saugos srityje (2000-2004)
   (2)
  ;

Atsižvelgdamas į 2001 m spalio 23 d. Tarybos sprendimą 2001/792/EB, Euratom, inicijojantį Bendrijos mechanizmą siekiant palengvinti bendradarbiavimą dėl pagalbos civilinės saugos srityje
   (3)
  ;

Atsižvelgdamas į 2003 m. pabaigos Komisijos iniciatyvas priimti Tarybos sprendimo 2001/792/EB įgyvendinimo instrumentus;

Atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją (PE T5-0373/2003) dėl vasaros karščių poveikio (2003) ir į Europos Parlamento pranešimą (PE-A5-0278/2003) dėl saugumo jūroje pagerinimo, atsižvelgiant į laivo „Prestige“ avariją;

Atsižvelgdamas į sutarties Konstitucijai Europai projekto III-184 ir I-42 straipsnius, kuriuose išdėstyti esminiai principai, pagrindžiantys bendradarbiavimą ir solidarumą civilinės saugos srityje;

Atsižvelgdamas į nuomonės projektą (CdR 241/2003 rev. 1), kurį 2004 m. liepos 8 d. priėmė Darnaus vystymosi komisija (pranešėjas– p. Isidoro Gottardo, Friuli Venezia Giulia regiono tarybos narys (IT/ELP);

Kadangi:

| 1) | Valstybių narių solidarumo ir abipusės pagalbos principas stichinių arba žmogaus sukeltų nelaimių Europos Sąjungos teritorijoje atveju yra esminis moralinis įsipareigojimas ir esminis tarptautinės bendruomenės principas; |
| --- | --- |

1)

Valstybių narių solidarumo ir abipusės pagalbos principas stichinių arba žmogaus sukeltų nelaimių Europos Sąjungos teritorijoje atveju yra esminis moralinis įsipareigojimas ir esminis tarptautinės bendruomenės principas;

| 2) | Europos Sąjunga privalo tarptautinio bendradarbiavimo rėmuose užtikrinti aukščiausius solidarumo principus trečiosioms šalims, kurias paveikia aukščiau nurodytos nelaimės; |
| --- | --- |

2)

Europos Sąjunga privalo tarptautinio bendradarbiavimo rėmuose užtikrinti aukščiausius solidarumo principus trečiosioms šalims, kurias paveikia aukščiau nurodytos nelaimės;

| 3) | Pastaraisiais metais tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų pastebimai išaugo rizika, susijusi su galimomis nelaimėmis. Dėl to yra gyvybiškai svarbu, kad Europos Sąjunga imtųsi veiksmų stiprinti Komisijos koordinavimą ir greito reagavimo pajėgumus; |
| --- | --- |

3)

Pastaraisiais metais tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų pastebimai išaugo rizika, susijusi su galimomis nelaimėmis. Dėl to yra gyvybiškai svarbu, kad Europos Sąjunga imtųsi veiksmų stiprinti Komisijos koordinavimą ir greito reagavimo pajėgumus;

| 4) | Moderni ir efektyvi civilinės saugos sistema yra pagrįsta dviem pagrindiniais ramsčiais, t.y. aukšto lygio koordinavimu ir sudėtingu, visą Bendriją apimančiu operacinių išteklių ir labai specializuotų greitojo reagavimo padalinių tinklu; |
| --- | --- |

4)

Moderni ir efektyvi civilinės saugos sistema yra pagrįsta dviem pagrindiniais ramsčiais, t.y. aukšto lygio koordinavimu ir sudėtingu, visą Bendriją apimančiu operacinių išteklių ir labai specializuotų greitojo reagavimo padalinių tinklu;

| 5) | Platus visos Europos žmogiškųjų ir materialių civilinės saugos išteklių tinklas, tarnaujantis valstybėms narėms ir regionams, yra gyvybiškai svarbus siekiant užtikrinti greitas, aktyvias nelaimių aukų gelbėjimo operacijas ir mobilizuoti, bei koordinuoti operacijų išteklius vietoje ir pagalbą, teikiamą iš už paveiktos teritorijos ribų; |
| --- | --- |

5)

Platus visos Europos žmogiškųjų ir materialių civilinės saugos išteklių tinklas, tarnaujantis valstybėms narėms ir regionams, yra gyvybiškai svarbus siekiant užtikrinti greitas, aktyvias nelaimių aukų gelbėjimo operacijas ir mobilizuoti, bei koordinuoti operacijų išteklius vietoje ir pagalbą, teikiamą iš už paveiktos teritorijos ribų;

| 6) | Sustiprinus Europos Sąjungos civilinės saugos gebėjimus Bendrija turėtų ryžtingai ir tikslingai spręsti prevencijos klausimus, siekdama, kiek tai įmanoma, sumažinti nelaimių skaičių ir sušvelninti neigiamas pasekmes tų nelaimių, kurių prevencijos užtikrinti neįmanoma; |
| --- | --- |

6)

Sustiprinus Europos Sąjungos civilinės saugos gebėjimus Bendrija turėtų ryžtingai ir tikslingai spręsti prevencijos klausimus, siekdama, kiek tai įmanoma, sumažinti nelaimių skaičių ir sušvelninti neigiamas pasekmes tų nelaimių, kurių prevencijos užtikrinti neįmanoma;

Savo 56- ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. rugsėjo 29-30 d. Briuselyje (rugsėjo 30 d. posėdis), vienbalsiai priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto pozicija

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | pritaria veiksmų planui, pateiktam Komisijos komunikate dėl Europos Sąjungos operacinių pajėgumų civilinės saugos srityje stiprinimo, vadovaujantis solidarumo ir bendradarbiavimo principais, kuriuos Europos Parlamentas laiko vienais esminių tarptautinės bendruomenės principų; |
| --- | --- |

1.1

pritaria veiksmų planui, pateiktam Komisijos komunikate dėl Europos Sąjungos operacinių pajėgumų civilinės saugos srityje stiprinimo, vadovaujantis solidarumo ir bendradarbiavimo principais, kuriuos Europos Parlamentas laiko vienais esminių tarptautinės bendruomenės principų;

| 1.2 | mano, kad reikia veikti visapusiškai, apimant visus visuomenės civilinės saugos aspektus, tokius kaip prevencinės priemonės, civilinė sauga ir priemonės padariniams pašalinti; |
| --- | --- |

1.2

mano, kad reikia veikti visapusiškai, apimant visus visuomenės civilinės saugos aspektus, tokius kaip prevencinės priemonės, civilinė sauga ir priemonės padariniams pašalinti;

| 1.3 | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra svarbus šiuolaikiškos ir veiksmingos Europos civilinės saugos struktūros ir valdymo pavyzdys, atsižvelgiant į jų įstatymų leidžiamąsias bei administracines galias, į jų tiesioginį ryšį su piliečiais ir jų atsakomybę už piliečių saugumą ir regioninį paveldą; |
| --- | --- |

1.3

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra svarbus šiuolaikiškos ir veiksmingos Europos civilinės saugos struktūros ir valdymo pavyzdys, atsižvelgiant į jų įstatymų leidžiamąsias bei administracines galias, į jų tiesioginį ryšį su piliečiais ir jų atsakomybę už piliečių saugumą ir regioninį paveldą;

| 1.4 | mano, kad organizaciniai gebėjimai, kuriuos pastaraisiais metais regionai pademonstravo stichinių nelaimių, miškų gaisrų, pramonės ir transporto nelaimingų atsitikimų metu, gali tapti svarbiu pavyzdiniu modeliu plėtoti efektyvią ir šiuolaikišką Europos civilinės saugos sistemą, kuri galėtų tinkamai reaguoti į krizes Europos Sąjungoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

1.4

mano, kad organizaciniai gebėjimai, kuriuos pastaraisiais metais regionai pademonstravo stichinių nelaimių, miškų gaisrų, pramonės ir transporto nelaimingų atsitikimų metu, gali tapti svarbiu pavyzdiniu modeliu plėtoti efektyvią ir šiuolaikišką Europos civilinės saugos sistemą, kuri galėtų tinkamai reaguoti į krizes Europos Sąjungoje ir už jos ribų;

| 1.5 | mano, kad valstybėse narėse, regionuose ir bendruomenėse įsigalėjo aktyvi civilinės saugos kultūra, kuri išsivystė į sudėtingą, visą Europos Sąjungą apimantį tinklą. Jis prasideda vietos lygiu, o konsoliduojamas – aukščiausiu instituciniu lygiu. Valdžios institucijos, o ypač regionai, privalo turėti itin gerus greito reagavimo ir koordinavimo gebėjimus, t.y. tiesioginę prieigą į plačiai pasklidusius ekstremalių situacijų išteklius, išdėstytus visoje teritorijoje; galimybę skubiai mobilizuoti savo žmogiškuosius ir materialius išteklius į nelaimės zoną ir gebėjimą koordinuoti išorinių žmogiškųjų ir materialių išteklių dislokavimą; |
| --- | --- |

1.5

mano, kad valstybėse narėse, regionuose ir bendruomenėse įsigalėjo aktyvi civilinės saugos kultūra, kuri išsivystė į sudėtingą, visą Europos Sąjungą apimantį tinklą. Jis prasideda vietos lygiu, o konsoliduojamas – aukščiausiu instituciniu lygiu. Valdžios institucijos, o ypač regionai, privalo turėti itin gerus greito reagavimo ir koordinavimo gebėjimus, t.y. tiesioginę prieigą į plačiai pasklidusius ekstremalių situacijų išteklius, išdėstytus visoje teritorijoje; galimybę skubiai mobilizuoti savo žmogiškuosius ir materialius išteklius į nelaimės zoną ir gebėjimą koordinuoti išorinių žmogiškųjų ir materialių išteklių dislokavimą;

| 1.6 | pabrėžia, kad sparčios, kokybiškos informacijos ir informacijos pateikimo sistemos krizinių situacijų stebėsenai ir valdymui yra gyvybiškai svarbios naujam Bendrijos civilinės saugos mechanizmui, kadangi be jų neįmanomas efektyvus nelaimės aukų gelbėjimo darbų koordinavimas; |
| --- | --- |

1.6

pabrėžia, kad sparčios, kokybiškos informacijos ir informacijos pateikimo sistemos krizinių situacijų stebėsenai ir valdymui yra gyvybiškai svarbios naujam Bendrijos civilinės saugos mechanizmui, kadangi be jų neįmanomas efektyvus nelaimės aukų gelbėjimo darbų koordinavimas;

| 1.7 | mano, kad būtina susieti Europos stebėsenos centrą su nacionalinėmis ir regioninėmis civilinės saugos operacijomis, tuo tikslu pasitelkiant fiksuotą ekstremalių situacijų ryšio tinklo sistemą; |
| --- | --- |

1.7

mano, kad būtina susieti Europos stebėsenos centrą su nacionalinėmis ir regioninėmis civilinės saugos operacijomis, tuo tikslu pasitelkiant fiksuotą ekstremalių situacijų ryšio tinklo sistemą;

| 1.8 | tikisi, kad po Komunikato gairių įgyvendinimo seks Europos sertifikavimas, susijęs su nacionalinių ir regioninių civilinės saugos sistemų informacijos pateikimo pajėgumų, vadovavimo ir valdymo standartais, siekiant užtikrinti tokių ekstremalių situacijų pajėgų veiksmingumą ir patikimumą; |
| --- | --- |

1.8

tikisi, kad po Komunikato gairių įgyvendinimo seks Europos sertifikavimas, susijęs su nacionalinių ir regioninių civilinės saugos sistemų informacijos pateikimo pajėgumų, vadovavimo ir valdymo standartais, siekiant užtikrinti tokių ekstremalių situacijų pajėgų veiksmingumą ir patikimumą;

| 1.9 | mano, jog siekiant galimybės reguliariai atnaujinti Europos civilinės saugos duomenų bazę ir užtikrinti veiksmingą bei greitą reagavimą į ekstremalias situacijas, regioniniai ir nacionaliniai civilinės saugos centrai turėtų būti pirminis informacijos apie žmogiškuosius bei materialius išteklius ir reagavimo į ekstremalias situacijas patirties šaltinis. Jau egzistuojančios atskirų valstybių tarnybų duomenų bazės turėtų būti suderintos su Europos duomenų baze; |
| --- | --- |

1.9

mano, jog siekiant galimybės reguliariai atnaujinti Europos civilinės saugos duomenų bazę ir užtikrinti veiksmingą bei greitą reagavimą į ekstremalias situacijas, regioniniai ir nacionaliniai civilinės saugos centrai turėtų būti pirminis informacijos apie žmogiškuosius bei materialius išteklius ir reagavimo į ekstremalias situacijas patirties šaltinis. Jau egzistuojančios atskirų valstybių tarnybų duomenų bazės turėtų būti suderintos su Europos duomenų baze;

| 1.10 | mano, kad atsižvelgiant į ilgalaikę valstybių narių ir regionų patirtį reaguojant į įprastesnes ar pasikartojančias nelaimes, pagrindinis strateginis tikslas visos Europos mastu turėtų būti jau Europos Sąjungoje egzistuojančių žmogiškųjų ir materialių išteklių tarpusavio suderinimas ir koordinavimas; |
| --- | --- |

1.10

mano, kad atsižvelgiant į ilgalaikę valstybių narių ir regionų patirtį reaguojant į įprastesnes ar pasikartojančias nelaimes, pagrindinis strateginis tikslas visos Europos mastu turėtų būti jau Europos Sąjungoje egzistuojančių žmogiškųjų ir materialių išteklių tarpusavio suderinimas ir koordinavimas;

| 1.11 | mano, kad siekiant parengti realistiškus ekstremalių situacijų scenarijus retoms ar menkai suprantamoms ekstremalioms situacijoms ir apibrėžti žmogiškuosius bei materialius išteklius, kurie būtų geriausiai tinkami gelbėjimo ir greito reagavimo operacijoms, turi būti paskirta Bendrijos lygio ekspertų komanda. |
| --- | --- |

1.11

mano, kad siekiant parengti realistiškus ekstremalių situacijų scenarijus retoms ar menkai suprantamoms ekstremalioms situacijoms ir apibrėžti žmogiškuosius bei materialius išteklius, kurie būtų geriausiai tinkami gelbėjimo ir greito reagavimo operacijoms, turi būti paskirta Bendrijos lygio ekspertų komanda.

| 1.12 | mano, kad bendros civilinės saugos operacijos yra svarbus kriterijus, atspindintis skirtingus valstybių narių žmogiškuosius ir materialius operacinius pajėgumus šioje srityje. Bendros operacijos leidžia nustatyti, ar dalyvaujančios šalys gali efektyviai integruoti savo operacijas ir užtikrinti gerą koordinavimą su vietos civiline valdžia, kurios atsakomybė vietos informacijos pateikimo, vadovavimo ir krizių valdymo tinkle yra itin svarbi; |
| --- | --- |

1.12

mano, kad bendros civilinės saugos operacijos yra svarbus kriterijus, atspindintis skirtingus valstybių narių žmogiškuosius ir materialius operacinius pajėgumus šioje srityje. Bendros operacijos leidžia nustatyti, ar dalyvaujančios šalys gali efektyviai integruoti savo operacijas ir užtikrinti gerą koordinavimą su vietos civiline valdžia, kurios atsakomybė vietos informacijos pateikimo, vadovavimo ir krizių valdymo tinkle yra itin svarbi;

| 1.13 | pabrėžia, kad Europos greitojo reagavimo į ekstremalias situacijas pajėgų sukūrimas ir įforminimas turėtų suteikti kaip galima daugiau galimybių tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, o ypač bendros civilinės saugos pratyboms tarp kaimyninių arba pasienio regionų. |
| --- | --- |

1.13

pabrėžia, kad Europos greitojo reagavimo į ekstremalias situacijas pajėgų sukūrimas ir įforminimas turėtų suteikti kaip galima daugiau galimybių tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, o ypač bendros civilinės saugos pratyboms tarp kaimyninių arba pasienio regionų.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Duomenų bazė

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | rekomenduoja, kad operatoriai, kurie valdo atitinkamą informaciją savo institucijos reikmėms ir kurie administruoja visą parą veikiančius civilinės saugos centrus savo jurisdikcijos teritorijose, suderindami prieinamus atskirų valstybių tarnybų duomenų bazių duomenis, sudarytų ir atnaujintų žmogiškųjų ir materialių išteklių duomenų bazę įvairioms ekstremalioms situacijoms; |
| --- | --- |

2.1

rekomenduoja, kad operatoriai, kurie valdo atitinkamą informaciją savo institucijos reikmėms ir kurie administruoja visą parą veikiančius civilinės saugos centrus savo jurisdikcijos teritorijose, suderindami prieinamus atskirų valstybių tarnybų duomenų bazių duomenis, sudarytų ir atnaujintų žmogiškųjų ir materialių išteklių duomenų bazę įvairioms ekstremalioms situacijoms;

| 2.2 | siūlo, kad į duomenų bazių informacijos šaltinius būtų įtraukti nacionaliniai civilinės saugos operacijų centrai, tuo tikslu kaupiant informaciją apie svarbiausius materialinius bei žmogiškuosius išteklius ir aukštos kvalifikacijos specialistus. Duomenų bazė taip pat turėtų apimti regioninius civilinės saugos operacijų centrus, tuo tikslu renkant informaciją apie bendrus vietos valdžios organams priskirtus išteklius ir specializuotus greitojo reagavimo padalinius; |
| --- | --- |

2.2

siūlo, kad į duomenų bazių informacijos šaltinius būtų įtraukti nacionaliniai civilinės saugos operacijų centrai, tuo tikslu kaupiant informaciją apie svarbiausius materialinius bei žmogiškuosius išteklius ir aukštos kvalifikacijos specialistus. Duomenų bazė taip pat turėtų apimti regioninius civilinės saugos operacijų centrus, tuo tikslu renkant informaciją apie bendrus vietos valdžios organams priskirtus išteklius ir specializuotus greitojo reagavimo padalinius;

| 2.3 | rekomenduoja, kad be informacijos apie finansinius ir operacinius išteklius, skiriamus įvairių ekstremalių situacijų atveju, anksčiau minėto informacinio tinklo visų lygių dalyviai duomenų bazei taip pat pateiktų konkrečių ekstremalių situacijų, į kurias reaguoja atitinkami operacijų padaliniai jų teritorijoje ar už jos ribų, sąrašą. |
| --- | --- |

2.3

rekomenduoja, kad be informacijos apie finansinius ir operacinius išteklius, skiriamus įvairių ekstremalių situacijų atveju, anksčiau minėto informacinio tinklo visų lygių dalyviai duomenų bazei taip pat pateiktų konkrečių ekstremalių situacijų, į kurias reaguoja atitinkami operacijų padaliniai jų teritorijoje ar už jos ribų, sąrašą.

| 2.4 | rekomenduoja, kad duomenų bazėje būtų pateiktas išsamus tarptautinis sąrašas civilinės saugos operacijų, kurias savo teritorijoje organizuoja ir koordinuoja operacijų centras; |
| --- | --- |

2.4

rekomenduoja, kad duomenų bazėje būtų pateiktas išsamus tarptautinis sąrašas civilinės saugos operacijų, kurias savo teritorijoje organizuoja ir koordinuoja operacijų centras;

| 2.5 | rekomenduoja, kad duomenų bazė būtų atnaujinama kas šešis mėnesius, per iš anksto nustatytą laikotarpį; |
| --- | --- |

2.5

rekomenduoja, kad duomenų bazė būtų atnaujinama kas šešis mėnesius, per iš anksto nustatytą laikotarpį;

Bendros pratybos

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.6 | rekomenduoja, kad bendrose civilinės saugos pratybose būtų tinkamai subalansuoti didesni specializuotų nacionalinių pajėgų ištekliai ir regioniniai reagavimo į ekstremalias situacijas ištekliai, kurie yra konkrečiai parengti teikti tiesioginę pagalbą gyventojams glaudžiai bendradarbiaujant su savivaldybės ir kitomis nacionalinėmis, bei regioninėmis pajėgomis; |
| --- | --- |

2.6

rekomenduoja, kad bendrose civilinės saugos pratybose būtų tinkamai subalansuoti didesni specializuotų nacionalinių pajėgų ištekliai ir regioniniai reagavimo į ekstremalias situacijas ištekliai, kurie yra konkrečiai parengti teikti tiesioginę pagalbą gyventojams glaudžiai bendradarbiaujant su savivaldybės ir kitomis nacionalinėmis, bei regioninėmis pajėgomis;

| 2.7 | ragina Komisiją prisiimti įsipareigojimus dėl tarpvalstybinių operacijų, apimančių aktyvų pasienio regionų bendradarbiavimą, planavimo ir vystymosi. Tai leistų regionams suvienyti savo patirtį civilinės saugos srityje ir suteikti tvirtą operacijų bazę, kurios pagrindu būtų galima kurti Europos reagavimo į ekstremalias situacijas pajėgas; |
| --- | --- |

2.7

ragina Komisiją prisiimti įsipareigojimus dėl tarpvalstybinių operacijų, apimančių aktyvų pasienio regionų bendradarbiavimą, planavimo ir vystymosi. Tai leistų regionams suvienyti savo patirtį civilinės saugos srityje ir suteikti tvirtą operacijų bazę, kurios pagrindu būtų galima kurti Europos reagavimo į ekstremalias situacijas pajėgas;

| 2.8 | rekomenduoja, kad pasikartojančioms nelaimėms, o ypač greitai plintančioms nelaimėms (tokioms kaip miškų gaisrai), būtų apibrėžta geriausia reagavimo į ekstremalias situacijas praktika. Tai galima pasiekti palyginant skirtingų regionų naudojamas išankstinio perspėjimo ir reagavimo į ekstremalias situacijas taktikas; |
| --- | --- |

2.8

rekomenduoja, kad pasikartojančioms nelaimėms, o ypač greitai plintančioms nelaimėms (tokioms kaip miškų gaisrai), būtų apibrėžta geriausia reagavimo į ekstremalias situacijas praktika. Tai galima pasiekti palyginant skirtingų regionų naudojamas išankstinio perspėjimo ir reagavimo į ekstremalias situacijas taktikas;

| 2.9 | rekomenduoja imtis priemonių gerinant civilinių ir karinių išteklių suderinamumą siekiant užtikrinti, kad prireikus bus nedelsiant dislokuoti specialūs ištekliai, kuriuos turi tik ginkluotosios pajėgos, arba siekiant pasitelkti papildomus specialius išteklius, tokius kaip sraigtasparniai, kurie papildytų civilinės saugos išteklius sudėtingų ar didelio masto nelaimių atveju. |
| --- | --- |

2.9

rekomenduoja imtis priemonių gerinant civilinių ir karinių išteklių suderinamumą siekiant užtikrinti, kad prireikus bus nedelsiant dislokuoti specialūs ištekliai, kuriuos turi tik ginkluotosios pajėgos, arba siekiant pasitelkti papildomus specialius išteklius, tokius kaip sraigtasparniai, kurie papildytų civilinės saugos išteklius sudėtingų ar didelio masto nelaimių atveju.

Informacijos pateikimas ir geresnis koordinavimas

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.10 | rekomenduoja, kad siekiant išspręsti problemas, susijusias su savalaikiu informacijos perdavimu, kuris leistų greitai įvertinti susidariusią ekstremalią situaciją ir greitai suteikti efektyvią pagalbą, regioniniai visą parą dirbantys ekstremalių situacijų centrai turi turėti galimybę tiesiogiai bendrauti su nacionaliniais ir ES ekstremalių situacijų centrais, tuo būdu išvengiant netiesioginių informacijos kanalų, kurie sulėtina arba iškreipia informacijos srautą. |
| --- | --- |

2.10

rekomenduoja, kad siekiant išspręsti problemas, susijusias su savalaikiu informacijos perdavimu, kuris leistų greitai įvertinti susidariusią ekstremalią situaciją ir greitai suteikti efektyvią pagalbą, regioniniai visą parą dirbantys ekstremalių situacijų centrai turi turėti galimybę tiesiogiai bendrauti su nacionaliniais ir ES ekstremalių situacijų centrais, tuo būdu išvengiant netiesioginių informacijos kanalų, kurie sulėtina arba iškreipia informacijos srautą.

| 2.11 | rekomenduoja, kad būtų įsteigtas specialus Europos civilinės saugos informacijos pateikimo tinklas, kuris sujungtų visus regioninius ir nacionalinius centrus su Europos stebėsenos centru; |
| --- | --- |

2.11

rekomenduoja, kad būtų įsteigtas specialus Europos civilinės saugos informacijos pateikimo tinklas, kuris sujungtų visus regioninius ir nacionalinius centrus su Europos stebėsenos centru;

| 2.12 | siūlo, kad regioniniam civilinės saugos centrui, kuris siekia, kad išoriniai ištekliai būtų dislokuoti nelaimės zonoje, būtų privaloma informuoti Europos stebėsenos centrą apie susidariusią ekstremalią situaciją. Toks regioninis centras taip pat turėtų informuoti Europos centrą apie krizės pabaigą. |
| --- | --- |

2.12

siūlo, kad regioniniam civilinės saugos centrui, kuris siekia, kad išoriniai ištekliai būtų dislokuoti nelaimės zonoje, būtų privaloma informuoti Europos stebėsenos centrą apie susidariusią ekstremalią situaciją. Toks regioninis centras taip pat turėtų informuoti Europos centrą apie krizės pabaigą.

Finansiniai ištekliai

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.13 | rekomenduoja sustiprinti finansinę paramą intervencijoms ekstremalių situacijų atveju ir paspartinti Europos civilinės saugos sistemos formavimą. Toks finansavimas ne tik gyvybiškai svarbus siekiant užtikrinti tokios tarptautinės bendrijos kaip Europos Sąjunga valstybių narių solidarumą; jis suteikia galimybę palengvinti ES valstybių narių ir regionų, kurie yra raginami koordinuoti savo operacijas integruotu būdu, specializuotų ES pajėgų bei padalinių integraciją ir koordinavimą. |
| --- | --- |

2.13

rekomenduoja sustiprinti finansinę paramą intervencijoms ekstremalių situacijų atveju ir paspartinti Europos civilinės saugos sistemos formavimą. Toks finansavimas ne tik gyvybiškai svarbus siekiant užtikrinti tokios tarptautinės bendrijos kaip Europos Sąjunga valstybių narių solidarumą; jis suteikia galimybę palengvinti ES valstybių narių ir regionų, kurie yra raginami koordinuoti savo operacijas integruotu būdu, specializuotų ES pajėgų bei padalinių integraciją ir koordinavimą.

2004 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 256 2003 10 24

1

(2)  OL L 327, 1999 12 21, 53 psl.

2

(3)  OL L 297, 2001 11 15, 7 psl.

3

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 43/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 43/42

---

Regionų komiteto nuomonė dėl komunikato dėl Baltosios Knygos dėl „Naujo postūmio Europos jaunimui“tęsinio atsiliepiant į 2002 m. birželio 27 d. Tarybos nutarimą dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje siūlomų bendrų tikslų dėl
  jaunų žmonių savanoriškos veiklos
  ir dėl komunikato dėl Baltosios Knygos dėl „Naujo postūmio Europos jaunimui“ tęsinio atsiliepiant į 2002 m. birželio 27 d. Tarybos nutarimą dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje siūlomų bendrų tikslų
  geresniam jaunimo supratimui ir pažinimui

(2005/C 43/11)

REGIONŲ KOMITETAS

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai dėl Baltosios Knygos „Naujas postūmis Europos jaunimui“ tęsinio, atsiliepdamas į 2002 m. birželio 27 d. Tarybos nutarimą dėl Europos bendradarbiavimo sistemos jaunimo srityje (KOM(2004) 336 galutinis) siūlo bendrus siekinius geresniam jaunimo supratimui ir pažinimui;

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai dėl Baltosios Knygos „Naujas postūmis Europos jaunimui“ tęsinio, atsiliepdamas į 2002 m. birželio 27 d. Tarybos nutarimą dėl Europos bendradarbiavimo sistemos jaunimo srityje (KOM(2004) 337 galutinis) siūlo bendrus jaunų žmonių savanoriškos veiklos siekinius;

Atsižvelgdamas į2004 m. balandžio 30 d. Europos Komisijos sprendimą konsultuotis su komitetu dėl šio teksto pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmą dalį;

Atsižvelgdamas į2004 m. balandžio 5 d. savo Pirmininko sprendimą įpareigoti kultūros ir švietimo komisiją pateikti nuomonę šia tema;

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Europos Komisijos darbo dokumento tema „Link Europos savanoriškos veiklos jauniems žmonėms“ (CdR 191/96 fin) (1)

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl „Bendrijos veiksmų programos dėl savanoriškos veiklos jauniems žmonėms“ (CdR 86/97 fin) (2)

Atsižvelgdamas į Tarybos ir valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją, priimtą Tarybos 2002 m. birželio 27 d. dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje rėmų (3);

Atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Europos Komisijos Baltosios knygos dėl „Naujo postūmio Europos jaunimui“ (CdR 389/2001 fin) (4)

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai dėl Baltosios Knygos dėl „Naujo postūmio Europos jaunimui. Siūlomi bendri tikslai jaunų žmonių dalyvavimui ir informacijai“ tęsinio atsiliepiant į 2002 m. birželio 27 d. Tarybos nutarimą dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje rėmų (KOM(2003) 184 galutinis);

Atsižvelgdamas į2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos nutarimą dėl bendrų tikslų jaunų žmonių dalyvavimui ir informacijai (5);

Atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui dėl Tęsinio 2001 m. liepos 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijai dėl mobilumo Bendrijos studentams, kvalifikacijos kėlimui, savanoriams ir mokytojams ir instruktoriams (KOM(2004) 21 galutinis);

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai dėl Baltosios Knygos dėl „Naujo postūmio Europos jaunimui. Siūlomi bendri tikslai jaunų žmonių dalyvavimui ir informacijai“ tęsinio atsiliepiant į 2002 m. birželio 27 d. Tarybos nutarimą dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo srityje rėmų (CdR309/2003 fin);

Atsižvelgdamas į šį nuomonės projektą (CdR 192/2004 rev. 1, kurį priėmė Kultūros ir mokslo komisija 2004 m. liepos 9 d. (pranešėjas – p. Roberto Pella, provincijos Biella Tarybos pirmininkas (IT/EPP)

Kadangi

| 1) | vietos ir regionų valdžios struktūros visada pritarė jaunimo politikai skiriamam dėmesiui tvirtai tikėdamos, kad ES, valstybės narės, regionų ir vietos valdžios institucijos turi įtikinti jaunimą, kad jų dalyvavimas visuomenės gyvenime nacionaliniame lygmenyje yra labai svarbus, ir kad jiems taip pat suteikiama galimybė prasmingai prisidėti prie demokratiškos, solidarios, tačiau ir ekonominiu bei kultūriniu požiūriu stiprios ir konkurencingos Europos kūrimo; |
| --- | --- |

1)

vietos ir regionų valdžios struktūros visada pritarė jaunimo politikai skiriamam dėmesiui tvirtai tikėdamos, kad ES, valstybės narės, regionų ir vietos valdžios institucijos turi įtikinti jaunimą, kad jų dalyvavimas visuomenės gyvenime nacionaliniame lygmenyje yra labai svarbus, ir kad jiems taip pat suteikiama galimybė prasmingai prisidėti prie demokratiškos, solidarios, tačiau ir ekonominiu bei kultūriniu požiūriu stiprios ir konkurencingos Europos kūrimo;

| 2) | atsižvelgdamos į neseniai įvykusią Europos Sąjungos plėtrą vietos ir regionų valdžios struktūros laiko prie 2001 m. gruodžio 14 ir 15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų prijungtą Laekeno deklaraciją esmine ir nepaprastai aktualia, kadangi joje apibūdinamas vienas iš iššūkių, su kuriais susiduria Europos Sąjunga, „kaip priartinti piliečius, visų pirma jaunimą, prie Europos kūrimo ir prie Europos institucijų“. Šis iššūkis turėtų būti taip formuluojamas, kad piliečiams, o ypač jaunimui būtų priartintas Europos projektas ir Europos institucijos, siekiant užmegzti tampresnį ryšį tarp jaunimo ir esamų politinių struktūrų; |
| --- | --- |

2)

atsižvelgdamos į neseniai įvykusią Europos Sąjungos plėtrą vietos ir regionų valdžios struktūros laiko prie 2001 m. gruodžio 14 ir 15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų prijungtą Laekeno deklaraciją esmine ir nepaprastai aktualia, kadangi joje apibūdinamas vienas iš iššūkių, su kuriais susiduria Europos Sąjunga, „kaip priartinti piliečius, visų pirma jaunimą, prie Europos kūrimo ir prie Europos institucijų“. Šis iššūkis turėtų būti taip formuluojamas, kad piliečiams, o ypač jaunimui būtų priartintas Europos projektas ir Europos institucijos, siekiant užmegzti tampresnį ryšį tarp jaunimo ir esamų politinių struktūrų;

| 3) | vietos ir regionų valdžios institucijos laiko gyvybiškai svarbiu dalyku, kad būtų pasiektas Europos Tarybos Lisabonoje ir Barselonoje išdėstytų strateginių tikslų įgyvendinimas, ketinant paversti Europą „pačia konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomika pasaulyje“, ir yra įsitikinusios, kad jaunimo mobilumas Europos viduje yra būtina sąlyga šiam tikslui pasiekti. Reikia atkreipti dėmesį, kad Europos jaunimo politikoje jaunoji karta nebūtų traktuojama kaip priemonės. Pirmiausiai jaunimo politika turėtų būti taip kuriama, kad jaunuoliai būtų lygiaverčiai piliečiai, kurie panaudodami savo potencialą ir galias, gali nuspręsti savo ir Europos ateitį, o tai, plačiąja prasme, turės įtakos Europos konkurencingumui ir ekonominei plėtrai; |
| --- | --- |

3)

vietos ir regionų valdžios institucijos laiko gyvybiškai svarbiu dalyku, kad būtų pasiektas Europos Tarybos Lisabonoje ir Barselonoje išdėstytų strateginių tikslų įgyvendinimas, ketinant paversti Europą „pačia konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomika pasaulyje“, ir yra įsitikinusios, kad jaunimo mobilumas Europos viduje yra būtina sąlyga šiam tikslui pasiekti. Reikia atkreipti dėmesį, kad Europos jaunimo politikoje jaunoji karta nebūtų traktuojama kaip priemonės. Pirmiausiai jaunimo politika turėtų būti taip kuriama, kad jaunuoliai būtų lygiaverčiai piliečiai, kurie panaudodami savo potencialą ir galias, gali nuspręsti savo ir Europos ateitį, o tai, plačiąja prasme, turės įtakos Europos konkurencingumui ir ekonominei plėtrai;

savo 56-osios plenarinės sesijos metu, įvykusios 2004 m. rugsėjo 29 – 30 d. (rugsėjo 30 d. posėdis) priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto požiūriai

REGIONŲ KOMITETAS

| 1.1 | sutinka su Komisija dėl būtinybės jaunimo problemoms ir jaunimo veiksmams taikyti atviro bendradarbiavimo metodą, kaip reikalauja Taryba, atsižvelgiant į greitai besikeičiančią jaunesnių kartų Europoje situaciją; |
| --- | --- |

1.1

sutinka su Komisija dėl būtinybės jaunimo problemoms ir jaunimo veiksmams taikyti atviro bendradarbiavimo metodą, kaip reikalauja Taryba, atsižvelgiant į greitai besikeičiančią jaunesnių kartų Europoje situaciją;

| 1.2 | pritaria Komisijos naudojamam metodui, paženklintam platus spektro konsultacijomis su susijusiais dalyviais; |
| --- | --- |

1.2

pritaria Komisijos naudojamam metodui, paženklintam platus spektro konsultacijomis su susijusiais dalyviais;

| 1.3 | mano, kad su juo turi būti reguliariai tariamasi ir jis turi būti informuojamas dėl Komisijos Baltojoje Knygoje „Naujas postūmis Europos jaunimui“ iškeltų keturių prioritetinių temų, ypač atsižvelgiant į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, savo oficialių pareigų pagrindu, visada dalyvavo imantis iniciatyvų skatinti jaunų žmonių aktyvų dalyvavimą bendruomenėse, kur jie gyvena; |
| --- | --- |

1.3

mano, kad su juo turi būti reguliariai tariamasi ir jis turi būti informuojamas dėl Komisijos Baltojoje Knygoje „Naujas postūmis Europos jaunimui“ iškeltų keturių prioritetinių temų, ypač atsižvelgiant į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, savo oficialių pareigų pagrindu, visada dalyvavo imantis iniciatyvų skatinti jaunų žmonių aktyvų dalyvavimą bendruomenėse, kur jie gyvena;

| 1.4 | sutinka su Komisijos pastebėjimu, kad jaudina jaunų žmonių domėjimosi politika praradimas, tačiau priešingai tam, jie dažnai dalyvauja kitose socialinės veiklos sferose, tokiose kaip savanoriškas darbas, ir kad dalyvavimas tokiose sferose simbolizuoja vieną iš aktyvaus pilietiškumo formų. Todėl tiki, kad pirmąjį žingsnį turi žengti politikai ir dar kartą patikrinti, kaip jie pristato save jauniems žmonėms ir sukurti tokius darbo metodus, kurie padėtų pasiekti didesnę demokratinę jaunimo paramą. Tai taikytina ne vien Regionų komitetui, kuris galėtų aktyviau pasirūpinti savo jaunais nariais (tiek moterimis, tiek vyrais), kurie būdami jauni ir politiškai aktyvūs vietos ir regionų lygmenyje, pagerintų komiteto darbą; |
| --- | --- |

1.4

sutinka su Komisijos pastebėjimu, kad jaudina jaunų žmonių domėjimosi politika praradimas, tačiau priešingai tam, jie dažnai dalyvauja kitose socialinės veiklos sferose, tokiose kaip savanoriškas darbas, ir kad dalyvavimas tokiose sferose simbolizuoja vieną iš aktyvaus pilietiškumo formų. Todėl tiki, kad pirmąjį žingsnį turi žengti politikai ir dar kartą patikrinti, kaip jie pristato save jauniems žmonėms ir sukurti tokius darbo metodus, kurie padėtų pasiekti didesnę demokratinę jaunimo paramą. Tai taikytina ne vien Regionų komitetui, kuris galėtų aktyviau pasirūpinti savo jaunais nariais (tiek moterimis, tiek vyrais), kurie būdami jauni ir politiškai aktyvūs vietos ir regionų lygmenyje, pagerintų komiteto darbą;

| 1.5 | remdamasis šiuo dokumentu ir kaip jau buvo argumentuojama ankstesnėse Regionų komiteto nuomonėse šiuo klausimu, yra įsitikinęs, kad „jaunimo politika Europoje turėtų būti matoma visuose administraciniuose ir politiniuose lygmenyse ir visose šalyse ir kad ji turėtų būti perteikiama tokiais kanalais ir tokia kalba, kokią vartoja Europos jauni žmonės“ (CdR 309/2003 fin). Regionų komitetas pritaria Europos jaunimo portalo įkūrimui, kurio adresas: http://www.europa.eu.int/youth/index_fr.html. |
| --- | --- |

1.5

remdamasis šiuo dokumentu ir kaip jau buvo argumentuojama ankstesnėse Regionų komiteto nuomonėse šiuo klausimu, yra įsitikinęs, kad „jaunimo politika Europoje turėtų būti matoma visuose administraciniuose ir politiniuose lygmenyse ir visose šalyse ir kad ji turėtų būti perteikiama tokiais kanalais ir tokia kalba, kokią vartoja Europos jauni žmonės“ (CdR 309/2003 fin). Regionų komitetas pritaria Europos jaunimo portalo įkūrimui, kurio adresas: http://www.europa.eu.int/youth/index_fr.html.

2.   Regionų komiteto konkrečios rekomendacijos dėl jaunimo geresnio supratimo ir pažinimo

REGIONŲ KOMITETAS

| 2.1 | mano, kad norint priartinti politiką prie jaunų žmonių, pirmiausia turi būti rastas tinkamiausias požiūris, o kad tai būtų pasiekta, kaip Komisija taikliai nurodo aiškindama savo komunikato Tarybai bendrą uždavinį, yra būtina Europos jaunimo sferoje suformuoti nuoseklią, tiesiogiai susijusią ir kokybinę pažinimo sritį bei numatyti ateities poreikius per mainus, dialogą ir kontaktavimą, kad būtų formuojama savalaikė, efektyvi ir tvari politika; |
| --- | --- |

2.1

mano, kad norint priartinti politiką prie jaunų žmonių, pirmiausia turi būti rastas tinkamiausias požiūris, o kad tai būtų pasiekta, kaip Komisija taikliai nurodo aiškindama savo komunikato Tarybai bendrą uždavinį, yra būtina Europos jaunimo sferoje suformuoti nuoseklią, tiesiogiai susijusią ir kokybinę pažinimo sritį bei numatyti ateities poreikius per mainus, dialogą ir kontaktavimą, kad būtų formuojama savalaikė, efektyvi ir tvari politika;

| 2.2 | sutinka su Komisijos nustatytais bendro tikslo pagalbiniais siekiniais bei pritaria Komisijos atvirumui kitiems prioritetiniams tiesiogiai su jaunimu susijusiems sektoriams, kartu su tais, kuriuos iš pradžių nurodė šalys narės atsakydamos į joms pateiktas anketas. Tai esminis bruožas metodo, tinkamo tirti tokį greitai besikeičiantį sektorių kaip jaunimo sektorius; |
| --- | --- |

2.2

sutinka su Komisijos nustatytais bendro tikslo pagalbiniais siekiniais bei pritaria Komisijos atvirumui kitiems prioritetiniams tiesiogiai su jaunimu susijusiems sektoriams, kartu su tais, kuriuos iš pradžių nurodė šalys narės atsakydamos į joms pateiktas anketas. Tai esminis bruožas metodo, tinkamo tirti tokį greitai besikeičiantį sektorių kaip jaunimo sektorius;

| 2.3 | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali suvaidinti lemiamą vaidmenį surandant jau esančias žinias su jaunimu susijusiuose sektoriuose bei kreipiasi į Tarybą, kad ji turėtų tai omenyje dėl nacionaliniame lygmenyje nustatomos veiksmų programos. Nurodomas poreikis „pradėti tolimesnius tyrimus, kaupti statistinius duomenis bei rinkti praktines žinias apie nevyriausybines organizacijas, jaunimo organizacijas ir pačius jaunus žmones pagal nustatytas temas, siekiant užpildyti spragas ir nuolat atnaujinti žinias apie tokias nustatytas temas“, tačiau visiškai neužsimenama apie vietos ir regionų valdžios institucijas. Jei norima, kad toks pažinimas būtų veiksmingai užbaigtas ir remtųsi naujausiais duomenimis, pažinimo taip pat turi būti siekiama ir vietos valdžios lygmenyje, nors ir nacionaliniame lygmenyje atliekant koordinavimą, kad būtų pasiektas bendras nuoseklaus pažinimo srities tikslas; |
| --- | --- |

2.3

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali suvaidinti lemiamą vaidmenį surandant jau esančias žinias su jaunimu susijusiuose sektoriuose bei kreipiasi į Tarybą, kad ji turėtų tai omenyje dėl nacionaliniame lygmenyje nustatomos veiksmų programos. Nurodomas poreikis „pradėti tolimesnius tyrimus, kaupti statistinius duomenis bei rinkti praktines žinias apie nevyriausybines organizacijas, jaunimo organizacijas ir pačius jaunus žmones pagal nustatytas temas, siekiant užpildyti spragas ir nuolat atnaujinti žinias apie tokias nustatytas temas“, tačiau visiškai neužsimenama apie vietos ir regionų valdžios institucijas. Jei norima, kad toks pažinimas būtų veiksmingai užbaigtas ir remtųsi naujausiais duomenimis, pažinimo taip pat turi būti siekiama ir vietos valdžios lygmenyje, nors ir nacionaliniame lygmenyje atliekant koordinavimą, kad būtų pasiektas bendras nuoseklaus pažinimo srities tikslas;

| 2.4 | mano, kad pati veiksmingiausia priemonė tokio koordinavimo nacionaliniame lygmenyje poreikio tenkinimui būtų duomenų kaupimo projektai, kuriuose tiesiogiai dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, nes savo vietovėse jos gali lengviau užmegzti ryšį su jaunais žmonėmis, o kad jos tai galėtų atlikti, jos turėtų būti pajėgios pasinaudoti tinkamais Europos finansiniais resursais; |
| --- | --- |

2.4

mano, kad pati veiksmingiausia priemonė tokio koordinavimo nacionaliniame lygmenyje poreikio tenkinimui būtų duomenų kaupimo projektai, kuriuose tiesiogiai dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, nes savo vietovėse jos gali lengviau užmegzti ryšį su jaunais žmonėmis, o kad jos tai galėtų atlikti, jos turėtų būti pajėgios pasinaudoti tinkamais Europos finansiniais resursais;

| 2.5 | ragina Komisija atsižvelgti į lemiamą mokyklų vaidmenį sudarant dokumentus, susijusius su keturiomis prioritetinėmis Baltosios Knygos apie jaunimą temomis, nes mokyklos gali jauniems žmonėms suteikti idealią priemonę sudaryti klausimynus apie įvairias tyrimų sritis. Vietos ir regionų valdžios institucijų socialinio aprūpinimo struktūros gali užmegzti ryšius su dėl socialinių kliūčių mokyklos nebelankančiais jaunais žmonėmis; |
| --- | --- |

2.5

ragina Komisija atsižvelgti į lemiamą mokyklų vaidmenį sudarant dokumentus, susijusius su keturiomis prioritetinėmis Baltosios Knygos apie jaunimą temomis, nes mokyklos gali jauniems žmonėms suteikti idealią priemonę sudaryti klausimynus apie įvairias tyrimų sritis. Vietos ir regionų valdžios institucijų socialinio aprūpinimo struktūros gali užmegzti ryšius su dėl socialinių kliūčių mokyklos nebelankančiais jaunais žmonėmis;

| 2.6 | tiki, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų naudingai siekti aktyvaus bendradarbiavimo su jų vietovėse įsteigtais daugeliu jaunimo patariamųjų organų arba jaunimo tarybų. Šie patariamieji organai jau įrodė, kad yra puiki priemonė kaupti patikimas ir, ypatingai, nuolat atnaujinamas žinias apie jaunus žmones vietos lygmenyje, tuo pat metu puoselėjant jų aktyvų pilietiškumą; |
| --- | --- |

2.6

tiki, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų naudingai siekti aktyvaus bendradarbiavimo su jų vietovėse įsteigtais daugeliu jaunimo patariamųjų organų arba jaunimo tarybų. Šie patariamieji organai jau įrodė, kad yra puiki priemonė kaupti patikimas ir, ypatingai, nuolat atnaujinamas žinias apie jaunus žmones vietos lygmenyje, tuo pat metu puoselėjant jų aktyvų pilietiškumą;

| 2.7 | Vietos jaunimo veiklos ir interesų grupėms, tokioms kaip jaunimo tarybos, turėtų būti taip pat suteikiami pakankami ištekliai ir sprendimo teisė kai kuriais klausimais. Tai įgalintų jaunimą savarankiškai priimti nutarimus ir įgyvendinti jiems rūpimus ir juos dominančius projektus. Sprendimo teisę realiai turinčios jaunimo tarybos perteikia jaunimui teigiamą demokratijos įvaizdį ir skatina jų pilietinį aktyvumą. |
| --- | --- |

2.7

Vietos jaunimo veiklos ir interesų grupėms, tokioms kaip jaunimo tarybos, turėtų būti taip pat suteikiami pakankami ištekliai ir sprendimo teisė kai kuriais klausimais. Tai įgalintų jaunimą savarankiškai priimti nutarimus ir įgyvendinti jiems rūpimus ir juos dominančius projektus. Sprendimo teisę realiai turinčios jaunimo tarybos perteikia jaunimui teigiamą demokratijos įvaizdį ir skatina jų pilietinį aktyvumą.

| 2.8 | kreipiasi į Komisiją, kad būtų tiesiogiai įtraukiamos naujųjų šalių narių vietos ir regionų valdžios institucijos ir kad jose būtų palengvinamas geriausios praktikos platinimas, pavyzdžiui, dvynių ir kultūrinių mainų tarp jaunimo tarybų programų pagalba visoje Europoje; |
| --- | --- |

2.8

kreipiasi į Komisiją, kad būtų tiesiogiai įtraukiamos naujųjų šalių narių vietos ir regionų valdžios institucijos ir kad jose būtų palengvinamas geriausios praktikos platinimas, pavyzdžiui, dvynių ir kultūrinių mainų tarp jaunimo tarybų programų pagalba visoje Europoje;

| 2.9 | pabrėžia Europos jaunimo sektoriaus nuoseklaus, tiesiogiai susijusio ir kokybinio pažinimo siekimo svarbą, kas atspindi etnines ir kalbines mažumas; |
| --- | --- |

2.9

pabrėžia Europos jaunimo sektoriaus nuoseklaus, tiesiogiai susijusio ir kokybinio pažinimo siekimo svarbą, kas atspindi etnines ir kalbines mažumas;

| 2.10 | pritaria Komisijos norui įsteigti Europos Sąjungos jaunimo pažinimo tinklą, į jį įjungiant visus šios srities dalyvius, kad būtų aptarti metodai bei ateities temos ir apsikeista geros praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

2.10

pritaria Komisijos norui įsteigti Europos Sąjungos jaunimo pažinimo tinklą, į jį įjungiant visus šios srities dalyvius, kad būtų aptarti metodai bei ateities temos ir apsikeista geros praktikos pavyzdžiais;

| 2.11 | ragina kiek įmanoma anksčiau parengti praktinius žingsnius Europos Sąjungos jaunimo pažinimo tinklo įsteigimui, kurį Komisija nurodo aptardama siekinį Nr. 4 savo komunikate dėl geresnio jaunimo supratimo ir pažinimo, bei prašo numatyti konkrečią Regionų komiteto atstovų dalyvavimo sąlygą; |
| --- | --- |

2.11

ragina kiek įmanoma anksčiau parengti praktinius žingsnius Europos Sąjungos jaunimo pažinimo tinklo įsteigimui, kurį Komisija nurodo aptardama siekinį Nr. 4 savo komunikate dėl geresnio jaunimo supratimo ir pažinimo, bei prašo numatyti konkrečią Regionų komiteto atstovų dalyvavimo sąlygą;

| 2.12 | pažymi, kad savo atsakymuose į Komisijos anketą šalys narės neprašo naujų struktūrų mainų, dialogo ir kontaktavimo palengvinimui bei skatinimui siekiant užtikrinti jaunimo srities pažinimo aiškumą ir numatyti ateities poreikius, o nori remtis egzistuojančiais kontaktais ir santykiais jais veiksmingai naudojantis ir veiksmingiau juos tvarkant; Todėl turėtų būti stiprinami vietos valdžios institucijų kontaktai su jaunimu, kurie galėtų tapti idealia priemone gauti iš pačių jaunų žmonių ateinančią informaciją; |
| --- | --- |

2.12

pažymi, kad savo atsakymuose į Komisijos anketą šalys narės neprašo naujų struktūrų mainų, dialogo ir kontaktavimo palengvinimui bei skatinimui siekiant užtikrinti jaunimo srities pažinimo aiškumą ir numatyti ateities poreikius, o nori remtis egzistuojančiais kontaktais ir santykiais jais veiksmingai naudojantis ir veiksmingiau juos tvarkant; Todėl turėtų būti stiprinami vietos valdžios institucijų kontaktai su jaunimu, kurie galėtų tapti idealia priemone gauti iš pačių jaunų žmonių ateinančią informaciją;

| 2.13 | sutinka su Komisijos akcentuojama mobilumo svarba skatinant jaunimo srityje dirbančių – ypač jaunų – mokslininkų ir ekspertų švietimą ir mokymą, o taip pat jaunimo srityje pažinimą plečiančių bet kurių kitų dalyvių švietimą ir mokymą ir kreipiasi į Komisiją, kad Europos lygmenyje būtų sudarytos strategijos, kurios galėtų pagerinti organizacijų, kurioms priklauso mokslininkai ir ekspertai, ir ypač mokyklų bei universitetų sąmoningumą, nes – kaip Komisija pati nurodo savo ataskaitoje dėl 2001 m. liepos 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl studentų, besimokančių asmenų, savanorių ir mokytojų bei instruktorių mobilumo Bendrijos viduje (KOM(2001) galutinis) tęsinio – nepaisant jau įgyvendintų strategijų „švietimo ir mokymo sistemose dirbančių ir mobilumo programoje dalyvaujančių asmenų skaičius vis dar yra labai ribotas“. |
| --- | --- |

2.13

sutinka su Komisijos akcentuojama mobilumo svarba skatinant jaunimo srityje dirbančių – ypač jaunų – mokslininkų ir ekspertų švietimą ir mokymą, o taip pat jaunimo srityje pažinimą plečiančių bet kurių kitų dalyvių švietimą ir mokymą ir kreipiasi į Komisiją, kad Europos lygmenyje būtų sudarytos strategijos, kurios galėtų pagerinti organizacijų, kurioms priklauso mokslininkai ir ekspertai, ir ypač mokyklų bei universitetų sąmoningumą, nes – kaip Komisija pati nurodo savo ataskaitoje dėl 2001 m. liepos 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl studentų, besimokančių asmenų, savanorių ir mokytojų bei instruktorių mobilumo Bendrijos viduje (KOM(2001) galutinis) tęsinio – nepaisant jau įgyvendintų strategijų „švietimo ir mokymo sistemose dirbančių ir mobilumo programoje dalyvaujančių asmenų skaičius vis dar yra labai ribotas“.

| 2.14 | Pamokų metu ir moksleivių užklasinėje veikloje mokytojams turi būti sudaromos geros sąlygos svarstyti veiklos ir dalyvavimo visuomenės gyvenime klausimus. Mokyklose veikiančioms veiklos ir interesų grupėms turėtų būti suteikta sprendimo teisė sprendžiant tokius klausimus kaip mokyklos patalpų, skirtų laisvalaikiui, planavimas ir jų praktinis panaudojimas. |
| --- | --- |

2.14

Pamokų metu ir moksleivių užklasinėje veikloje mokytojams turi būti sudaromos geros sąlygos svarstyti veiklos ir dalyvavimo visuomenės gyvenime klausimus. Mokyklose veikiančioms veiklos ir interesų grupėms turėtų būti suteikta sprendimo teisė sprendžiant tokius klausimus kaip mokyklos patalpų, skirtų laisvalaikiui, planavimas ir jų praktinis panaudojimas.

3.   Regionų komiteto konkrečios rekomendacijos dėl savanoriškos jaunų žmonių veiklos

REGIONŲ KOMITETAS

| 3.1 | sveikina, kad Komisija detaliai išanalizavo klausimą, kuris visada buvo svarbus vietos ir regionų valdžios institucijoms dėl savanoriškų draugijų, simbolizuojančių kiekvienos žmonių bendruomenės gyvą, energingą širdį, didžiulės svarbos, visų pirma vietos lygmenyje; |
| --- | --- |

3.1

sveikina, kad Komisija detaliai išanalizavo klausimą, kuris visada buvo svarbus vietos ir regionų valdžios institucijoms dėl savanoriškų draugijų, simbolizuojančių kiekvienos žmonių bendruomenės gyvą, energingą širdį, didžiulės svarbos, visų pirma vietos lygmenyje;

| 3.2 | sutinka su duomenimis, kad daug jaunų žmonių dalyvauja savanoriškoje veikloje, ir nurodo, kad tai prieštarauja prielaidai, kad jauni žmonės nesidomi aktyviu pilietiškumu. Komitetas mano, kad būtų tiksliau apibūdinti jaunus žmones kaip „depolitizuotus“, o ne praradusius susidomėjimą, kadangi savanoriška veikla – kaip konstatuoja ir pati Komisija – yra socialinio dalyvavimo forma, švietėjiška patirtis ir darbo užimtumo galimybių padidinimo bei integracijos veiksnys; |
| --- | --- |

3.2

sutinka su duomenimis, kad daug jaunų žmonių dalyvauja savanoriškoje veikloje, ir nurodo, kad tai prieštarauja prielaidai, kad jauni žmonės nesidomi aktyviu pilietiškumu. Komitetas mano, kad būtų tiksliau apibūdinti jaunus žmones kaip „depolitizuotus“, o ne praradusius susidomėjimą, kadangi savanoriška veikla – kaip konstatuoja ir pati Komisija – yra socialinio dalyvavimo forma, švietėjiška patirtis ir darbo užimtumo galimybių padidinimo bei integracijos veiksnys;

| 3.3 | komiteto manymu tai reiškia, kad tikriausiai jauni žmonės pasitraukė iš politikos, nes ji jiems atrodo pernelyg atitolusi nuo tikrų problemų. Komitetas prisimena savo nesenai pareikštą nuomonę dėl komunikato Tarybai dėl jaunų žmonių dalyvavimo ir informavimo, kad Europos jaunimo politikoje lemiamą vaidmenį vaidina vietos ir regionų valdžios institucijos, nes jos yra institucijos, palaikančios glaudžiausią ryšį su jaunesnėmis kartomis; |
| --- | --- |

3.3

komiteto manymu tai reiškia, kad tikriausiai jauni žmonės pasitraukė iš politikos, nes ji jiems atrodo pernelyg atitolusi nuo tikrų problemų. Komitetas prisimena savo nesenai pareikštą nuomonę dėl komunikato Tarybai dėl jaunų žmonių dalyvavimo ir informavimo, kad Europos jaunimo politikoje lemiamą vaidmenį vaidina vietos ir regionų valdžios institucijos, nes jos yra institucijos, palaikančios glaudžiausią ryšį su jaunesnėmis kartomis;

| 3.4 | sveikina tai, kad Komisija pripažįsta vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį įgyvendinant egzistuojančios jaunų žmonių savanoriškos veiklos gerinimo žingsnius, ir pabrėžia, kad vietos ir regionų organizacijos savo vietovėse gali užmegzti ypatingą ryšį su jaunais žmonėmis; |
| --- | --- |

3.4

sveikina tai, kad Komisija pripažįsta vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį įgyvendinant egzistuojančios jaunų žmonių savanoriškos veiklos gerinimo žingsnius, ir pabrėžia, kad vietos ir regionų organizacijos savo vietovėse gali užmegzti ypatingą ryšį su jaunais žmonėmis;

| 3.5 | sutinka su Komisijos pripažinimu, kad kiekvienoje šalyje jaunų žmonių savanoriška veikla yra labai skirtinga ir kad padėtis yra toli gražu nevienoda atskirose šalyse narėse; |
| --- | --- |

3.5

sutinka su Komisijos pripažinimu, kad kiekvienoje šalyje jaunų žmonių savanoriška veikla yra labai skirtinga ir kad padėtis yra toli gražu nevienoda atskirose šalyse narėse;

| 3.6 | tikisi, kad visos šalys narės bus pasirengusios būtinybei palengvinti jaunų žmonių savanorišką dalyvavimą pašalindamos egzistuojančias kliūtis. Dar tiksliau, yra būtina, kad kiekvienoje šalyje narėje būtų teisiškai pripažįstamas savanorio statusas, kadangi jei savanoriška veikla laikoma darbo ekvivalentu, kaip yra keliose šalyse narėse, tai sukelia gan didelių nepatogumų; |
| --- | --- |

3.6

tikisi, kad visos šalys narės bus pasirengusios būtinybei palengvinti jaunų žmonių savanorišką dalyvavimą pašalindamos egzistuojančias kliūtis. Dar tiksliau, yra būtina, kad kiekvienoje šalyje narėje būtų teisiškai pripažįstamas savanorio statusas, kadangi jei savanoriška veikla laikoma darbo ekvivalentu, kaip yra keliose šalyse narėse, tai sukelia gan didelių nepatogumų;

| 3.7 | teigiamai vertina tą faktą, kad savo komunikate Komisija vėlgi akcentuoja būtinybę skatinti savanorių mobilumą, ką ji plačiai argumentavo savo ataskaitoje dėl 2001 m. liepos 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl studentų, besimokančių asmenų, savanorių ir mokytojų bei instruktorių mobilumo Bendrijos viduje (6); |
| --- | --- |

3.7

teigiamai vertina tą faktą, kad savo komunikate Komisija vėlgi akcentuoja būtinybę skatinti savanorių mobilumą, ką ji plačiai argumentavo savo ataskaitoje dėl 2001 m. liepos 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl studentų, besimokančių asmenų, savanorių ir mokytojų bei instruktorių mobilumo Bendrijos viduje (6);

| 3.8 | pabrėžia, kad norint vystyti jaunų žmonių savanorišką veiklą, pagerinti egzistuojančių galimybių skaidrumą, išplėsti jų apimtį ir pagerinti jų kokybę, vietos ir regionų valdžios institucijos turi atlikti svarbiausią vaidmenį. Jos galėtų, pavyzdžiui, įkurti „savanorių paslaugų centrus“ vietos savanorių draugijoms remti ir „savanorių koordinacinius punktus“, kuriuose jauniems žmonėms būtų patariama, kokia savanoriškos veiklos forma geriausiai atitiktų jų lūkesčius; |
| --- | --- |

3.8

pabrėžia, kad norint vystyti jaunų žmonių savanorišką veiklą, pagerinti egzistuojančių galimybių skaidrumą, išplėsti jų apimtį ir pagerinti jų kokybę, vietos ir regionų valdžios institucijos turi atlikti svarbiausią vaidmenį. Jos galėtų, pavyzdžiui, įkurti „savanorių paslaugų centrus“ vietos savanorių draugijoms remti ir „savanorių koordinacinius punktus“, kuriuose jauniems žmonėms būtų patariama, kokia savanoriškos veiklos forma geriausiai atitiktų jų lūkesčius;

| 3.9 | kreipiasi į Tarybą, kad būtų parengta konkreti veiksmų tvarka skatinti bendrą „savanorių organizacijų registro“ steigimą nacionaliniame, regionų ir vietos lygmenyje tose šalyse, kur tokio registro dar nėra. Ten, kur tokie registrai egzistuoja, jie pasirodė beesantys labai vertinga priemonė, rodanti naujausiais duomenimis nuolat papildomą savanorių draugijų vaizdą konkrečioje teritorijoje. Nuolatinis duomenų atnaujinimas tokiuose registruose reiškia, kad besidomintys jauni žmonės visada gali gauti konkrečios informacijos apie savo veiklą šioje srityje; |
| --- | --- |

3.9

kreipiasi į Tarybą, kad būtų parengta konkreti veiksmų tvarka skatinti bendrą „savanorių organizacijų registro“ steigimą nacionaliniame, regionų ir vietos lygmenyje tose šalyse, kur tokio registro dar nėra. Ten, kur tokie registrai egzistuoja, jie pasirodė beesantys labai vertinga priemonė, rodanti naujausiais duomenimis nuolat papildomą savanorių draugijų vaizdą konkrečioje teritorijoje. Nuolatinis duomenų atnaujinimas tokiuose registruose reiškia, kad besidomintys jauni žmonės visada gali gauti konkrečios informacijos apie savo veiklą šioje srityje;

| 3.10 | tačiau pastebi, kad ten, kur prieš tai nėra sąmoningumo šeimose, jauni žmonės pernelyg dažnai susiduria su savanorių judėjimu atsitiktinai, todėl turėtų būti skatinama, kad atitinkama informacija būtų suteikiama mokyklose nuo pat pirmųjų metų. Tai galėtų būti atliekama, pavyzdžiui, surengiant nagrinėjamoms amžiaus grupėms pritaikytus susitikimus su aktyviai savanorių draugijų veikloje dalyvaujančiais asmenimis. Tai būtų puikus šiuolaikiško piliečių švietimo, pritaikyto jaunų žmonių naudojimuisi aktyviu pilietiškumu, pavyzdys. Todėl komitetas ragina Komisiją pripažinti mokyklų vaidmenį ir būtinybę kelti mokytojų sąmoningumą; |
| --- | --- |

3.10

tačiau pastebi, kad ten, kur prieš tai nėra sąmoningumo šeimose, jauni žmonės pernelyg dažnai susiduria su savanorių judėjimu atsitiktinai, todėl turėtų būti skatinama, kad atitinkama informacija būtų suteikiama mokyklose nuo pat pirmųjų metų. Tai galėtų būti atliekama, pavyzdžiui, surengiant nagrinėjamoms amžiaus grupėms pritaikytus susitikimus su aktyviai savanorių draugijų veikloje dalyvaujančiais asmenimis. Tai būtų puikus šiuolaikiško piliečių švietimo, pritaikyto jaunų žmonių naudojimuisi aktyviu pilietiškumu, pavyzdys. Todėl komitetas ragina Komisiją pripažinti mokyklų vaidmenį ir būtinybę kelti mokytojų sąmoningumą;

| 3.11 | pritaria Komisijos siekinyje Nr. 3 išreikštai nuomonei (skatinti savanorišką veiklą siekiant stiprinti jaunų žmonių solidarumą ir įtraukti kaip piliečius), kad turi būti pagerintos sąlygos mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms aktyviau dalyvautųi savanoriškoje veikloje; būtent savanoriškas darbas gali palengvinti jaunų žmonių įjungimą į visuomenę; |
| --- | --- |

3.11

pritaria Komisijos siekinyje Nr. 3 išreikštai nuomonei (skatinti savanorišką veiklą siekiant stiprinti jaunų žmonių solidarumą ir įtraukti kaip piliečius), kad turi būti pagerintos sąlygos mažiau galimybių turintiems jauniems žmonėms aktyviau dalyvautųi savanoriškoje veikloje; būtent savanoriškas darbas gali palengvinti jaunų žmonių įjungimą į visuomenę;

| 3.12 | mano, kad yra labai svarbu užtikrinti savanoriškos veiklos teisinę ir socialinę apsaugą, kadangi ši veikla nėra apmokama (išskyrus tuos atvejus kai yra padengiamos išlaidos), ji išsiskiria didelėmis laiko ir energijos sąnaudomis bei dažnai reikalauja didelio mobilumo. Be to, reikia neleisti mokamą veiklą pakeisti savanoriška veikla. Didžiausia atsakomybė už šios apsaugos užtikrinimą tenka nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, tačiau pagal Sutarties dėl Konstitucijos Europai 137 ir 140 straipsnius Komisija galėtų pasiūlyti Europos savanoriškos veiklos chartą, kaip bendradarbiavimo ir koordinavimo instrumentą; |
| --- | --- |

3.12

mano, kad yra labai svarbu užtikrinti savanoriškos veiklos teisinę ir socialinę apsaugą, kadangi ši veikla nėra apmokama (išskyrus tuos atvejus kai yra padengiamos išlaidos), ji išsiskiria didelėmis laiko ir energijos sąnaudomis bei dažnai reikalauja didelio mobilumo. Be to, reikia neleisti mokamą veiklą pakeisti savanoriška veikla. Didžiausia atsakomybė už šios apsaugos užtikrinimą tenka nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms, tačiau pagal Sutarties dėl Konstitucijos Europai 137 ir 140 straipsnius Komisija galėtų pasiūlyti Europos savanoriškos veiklos chartą, kaip bendradarbiavimo ir koordinavimo instrumentą;

| 3.13 | su malonumu pažymi, kad Komisija akcentavo būtinybę užtikrinti jaunų žmonių savanoriškos veiklos pripažinimą siekiant patvirtinti jų asmeninius įgūdžius ir įsipareigojimus visuomenės labui. tikisi, kad geriausios praktikos pavyzdžiai greitai pasklis visuose lygmenyse, kad toks pripažinimas ateitų iš valstybės valdžios institucijų, privataus verslo, socialinių partnerių, pilietinės visuomenės ir pačių jaunų žmonių, kaip teisingai argumentuojama Komisijos veiksmų programoje siekiniui Nr. 4 pasiekti; |
| --- | --- |

3.13

su malonumu pažymi, kad Komisija akcentavo būtinybę užtikrinti jaunų žmonių savanoriškos veiklos pripažinimą siekiant patvirtinti jų asmeninius įgūdžius ir įsipareigojimus visuomenės labui. tikisi, kad geriausios praktikos pavyzdžiai greitai pasklis visuose lygmenyse, kad toks pripažinimas ateitų iš valstybės valdžios institucijų, privataus verslo, socialinių partnerių, pilietinės visuomenės ir pačių jaunų žmonių, kaip teisingai argumentuojama Komisijos veiksmų programoje siekiniui Nr. 4 pasiekti;

| 3.14 | sutinka su Komisijos parama Europos lygyje užtikrinti geresnį jaunų žmonių savanoriškos patirties pripažinimą vykstančių procesų rėmuose ir kitose politikos srityse egzistuojančių priemonių pagalba, ypač tokių priemonių kaip „Europass“, kuris jau įgyvendintas švietimo sektoriuje. Galėtų būti taikomos tokios pačios studentų mobilumo paskatinimo formos, kad palengvinti jaunų žmonių savanoriškos veiklos patirtį kitose nei jų kilmės šalyse narėse; |
| --- | --- |

3.14

sutinka su Komisijos parama Europos lygyje užtikrinti geresnį jaunų žmonių savanoriškos patirties pripažinimą vykstančių procesų rėmuose ir kitose politikos srityse egzistuojančių priemonių pagalba, ypač tokių priemonių kaip „Europass“, kuris jau įgyvendintas švietimo sektoriuje. Galėtų būti taikomos tokios pačios studentų mobilumo paskatinimo formos, kad palengvinti jaunų žmonių savanoriškos veiklos patirtį kitose nei jų kilmės šalyse narėse;

| 3.15 | kreipiasi į Komisiją, kad būtų parengti siūlymai nedelsiant išplėsti Europos savanorių tarnybos (EVS) veiklos rūšių diapazoną ir tuo pat metu skatinti šalių narių panašių projektų rengimą nacionaliniame lygmenyje, kad jie būtų įtraukti ir praturtintų Bendrijos iniciatyvas; |
| --- | --- |

3.15

kreipiasi į Komisiją, kad būtų parengti siūlymai nedelsiant išplėsti Europos savanorių tarnybos (EVS) veiklos rūšių diapazoną ir tuo pat metu skatinti šalių narių panašių projektų rengimą nacionaliniame lygmenyje, kad jie būtų įtraukti ir praturtintų Bendrijos iniciatyvas;

| 3.16 | sveikina Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekto pasiūlymą (III-223 straipsnio 5 pastr.) dėl Europos savanorių korpuso, kurio teisinį statusą ir darbo metodus nustato Europos įstatymai, įkūrimo; pritaria nuomonei, kad toks savanorių korpusas galėtų padėti pamatus bendram Europos jaunimo įnašui vykdant Europos Sąjungos solidarumo priemones; |
| --- | --- |

3.16

sveikina Sutarties dėl Konstitucijos Europai projekto pasiūlymą (III-223 straipsnio 5 pastr.) dėl Europos savanorių korpuso, kurio teisinį statusą ir darbo metodus nustato Europos įstatymai, įkūrimo; pritaria nuomonei, kad toks savanorių korpusas galėtų padėti pamatus bendram Europos jaunimo įnašui vykdant Europos Sąjungos solidarumo priemones;

| 3.17 | pabrėžia, kaip jau pabrėžė savo nesenai pareikštose nuomonėse dėl savanoriškos veiklos skatinimo, būtinybę, kad jauni vyrai ir moterys bei grupės jaunų žmonių, kurie dėl socialinių ar etninių faktorių ar dėl fizinės ar protinės negalios susiduria su tam tikrais sunkumais naudotis aktyviu pilietiškumu, turėtų lygias galimybes dalyvauti. |
| --- | --- |

3.17

pabrėžia, kaip jau pabrėžė savo nesenai pareikštose nuomonėse dėl savanoriškos veiklos skatinimo, būtinybę, kad jauni vyrai ir moterys bei grupės jaunų žmonių, kurie dėl socialinių ar etninių faktorių ar dėl fizinės ar protinės negalios susiduria su tam tikrais sunkumais naudotis aktyviu pilietiškumu, turėtų lygias galimybes dalyvauti.

4.   Regionų komiteto bendros rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 4.1 | teigiamai vertina šioje nuomonėje aptariamus du Komisijos komunikatus; |
| --- | --- |

4.1

teigiamai vertina šioje nuomonėje aptariamus du Komisijos komunikatus;

| 4.2 | ypatingai ragina Komisiją reguliariai informuoti Regionų komitetą apie šalių narių įgyvendinamų veiksmų programų pažangą, kiek įmanoma daugiau ir kiek įmanoma greičiau platinant informaciją apie geros praktikos pavyzdžius. Dėl pokyčių jaunimo sferoje spartos, turi būti atmenama, kad atitinkamos praktikos taip pat greitai kinta; |
| --- | --- |

4.2

ypatingai ragina Komisiją reguliariai informuoti Regionų komitetą apie šalių narių įgyvendinamų veiksmų programų pažangą, kiek įmanoma daugiau ir kiek įmanoma greičiau platinant informaciją apie geros praktikos pavyzdžius. Dėl pokyčių jaunimo sferoje spartos, turi būti atmenama, kad atitinkamos praktikos taip pat greitai kinta;

| 4.3 | ragina šalis nares tartis su vietos ir regionų valdžios institucijomis (kaip tai buvo daroma kitose srityse, įskaitant Baltosios Knygos keturis prioritetus) sudarant 2005 m. pabaigai suplanuotas nacionalines ataskaitas apie „geresnio jaunimo supratimo ir pažinimo“ bei „jaunų žmonių savanoriškos veiklos“ prioritetų įgyvendinimo pažangą. |
| --- | --- |

4.3

ragina šalis nares tartis su vietos ir regionų valdžios institucijomis (kaip tai buvo daroma kitose srityse, įskaitant Baltosios Knygos keturis prioritetus) sudarant 2005 m. pabaigai suplanuotas nacionalines ataskaitas apie „geresnio jaunimo supratimo ir pažinimo“ bei „jaunų žmonių savanoriškos veiklos“ prioritetų įgyvendinimo pažangą.

REGIONŲ KOMITETAS

| 4.4 | mano, kad praktiniame politiniame darbe yra būtinas didesnis lankstumas ir kreipiasi į Komisiją, kad ji apsvarstytų, ar tikslinga ir tinkama pradėti iniciatyvas atkreipti politikų dėmesį į būtinybę jiems puoselėti glaudesnius ryšius su jaunais žmonėmis kaip su visuma su visa jų sudėtinga įvairove, kad būtų galima juos geriau pažinti ir mobilizuoti esminį indėlį, kurį jie gali įnešti į stiprią, konkurencingą Europos Sąjungą, bei solidarumu pagrįstą „piliečių Europą“ ir mano, kad Regionų komitetas, sukurdamas partnerystės programas jauniems atstovams iš atstovaujamų valdžios institucijų, galėtų prisidėti atkreipiant politikų dėmesį; |
| --- | --- |

4.4

mano, kad praktiniame politiniame darbe yra būtinas didesnis lankstumas ir kreipiasi į Komisiją, kad ji apsvarstytų, ar tikslinga ir tinkama pradėti iniciatyvas atkreipti politikų dėmesį į būtinybę jiems puoselėti glaudesnius ryšius su jaunais žmonėmis kaip su visuma su visa jų sudėtinga įvairove, kad būtų galima juos geriau pažinti ir mobilizuoti esminį indėlį, kurį jie gali įnešti į stiprią, konkurencingą Europos Sąjungą, bei solidarumu pagrįstą „piliečių Europą“ ir mano, kad Regionų komitetas, sukurdamas partnerystės programas jauniems atstovams iš atstovaujamų valdžios institucijų, galėtų prisidėti atkreipiant politikų dėmesį;

| 4.5 | dar kartą išreiškia komiteto stiprią paramą, išreikštą jo nesenai pateiktoje nuomonėje dėl jaunų žmonių dalyvavimo ir informavimo, įsitikinus, kad Europos konstitucinės sutarties projekto III-182 straipsnyje turėtų būti siūloma papildyti dabar galiojančių jaunimo sektoriaus sutarčių sąlygas, siekiant pabrėžti, kad Europos Sąjungos tikslas yra skatinti jaunų žmonių dalyvavimą Europos demokratiniame gyvenime. |
| --- | --- |

4.5

dar kartą išreiškia komiteto stiprią paramą, išreikštą jo nesenai pateiktoje nuomonėje dėl jaunų žmonių dalyvavimo ir informavimo, įsitikinus, kad Europos konstitucinės sutarties projekto III-182 straipsnyje turėtų būti siūloma papildyti dabar galiojančių jaunimo sektoriaus sutarčių sąlygas, siekiant pabrėžti, kad Europos Sąjungos tikslas yra skatinti jaunų žmonių dalyvavimą Europos demokratiniame gyvenime.

2004 m. rugsėjo 30 d., Briuselis

Regionų komiteto

pirmininkas

Peter STRAUB

---

(1)  OL C 42 1997 2 10, p. 1

1

(2)  OL C 244 1997 8 11, p. 47

2

(3)  OL C 168 2002 7 13

3

(4)  OL C 287 2002 11 22, p.6

4

(5)  OL C 295, 2003 12 5

5

(6)  COM(2004) 21

6

---