# Europos Sąjungos C 286/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 286 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. liepos 16d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 286

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. liepos 16d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 560-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija (JDE) per Interactio, 2021 4 27–2021 4 28 |
| 2021/C 286/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl dokumento Naujas naratyvas Europai. EESRK rezoliucijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities projektas | 1 |
| 2021/C 286/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl dokumento Bendradarbiavimas su Europos pilietine visuomene mūsų tvarios ateities labui. EESRK indėlis į Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą | 6 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 560-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija (JDE) per Interactio, 2021 4 27–2021 4 28 |
| 2021/C 286/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Laisvųjų profesijų 4.0 (nuomonė savo iniciatyva) | 8 |
| 2021/C 286/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Socialinės ekonomikos vaidmens kuriant darbo vietas ir įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį (tiriamoji nuomonė) | 13 |
| 2021/C 286/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Profesinis mokymas – sistemų veiksmingumas numatant ir suderinant gebėjimus ir darbo rinkos poreikius ir socialinių partnerių bei įvairių suinteresuotųjų subjektų vaidmuo (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymu) | 20 |
| 2021/C 286/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Įgūdžių, kurių Europai reikia siekiant sukurti sąžiningesnę, darnesnę, tvaresnę, labiau skaitmeninę ir atsparesnę visuomenę, skatinimas – remiantis švietimu ir mokymu bei žvelgiant iš visą gyvenimą trunkančio mokymosi perspektyvos(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymu) | 27 |
| 2021/C 286/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Maisto papildų patekimo į rinką suderinimas ES. Sprendimai ir geriausia praktika(tiriamoji nuomonė) | 33 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

560-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija (JDE) per Interactio, 2021 4 27–2021 4 28

Interactio

2021/C 286/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl dokumento Naujas naratyvas Europai. EESRK rezoliucijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities projektas

1

2021/C 286/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl dokumento Bendradarbiavimas su Europos pilietine visuomene mūsų tvarios ateities labui. EESRK indėlis į Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą

6

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

560-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija (JDE) per Interactio, 2021 4 27–2021 4 28

Interactio

2021/C 286/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Laisvųjų profesijų 4.0 (nuomonė savo iniciatyva)

8

2021/C 286/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Socialinės ekonomikos vaidmens kuriant darbo vietas ir įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį (tiriamoji nuomonė)

(tiriamoji nuomonė)

13

2021/C 286/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Profesinis mokymas – sistemų veiksmingumas numatant ir suderinant gebėjimus ir darbo rinkos poreikius ir socialinių partnerių bei įvairių suinteresuotųjų subjektų vaidmuo (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymu)

20

2021/C 286/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Įgūdžių, kurių Europai reikia siekiant sukurti sąžiningesnę, darnesnę, tvaresnę, labiau skaitmeninę ir atsparesnę visuomenę, skatinimas – remiantis švietimu ir mokymu bei žvelgiant iš visą gyvenimą trunkančio mokymosi perspektyvos(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymu)

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymu)

27

2021/C 286/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Maisto papildų patekimo į rinką suderinimas ES. Sprendimai ir geriausia praktika(tiriamoji nuomonė)

(tiriamoji nuomonė)

33

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 560-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija (JDE) per Interactio, 2021 4 27–2021 4 28 |
| 2021/C 286/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos duomenų valdymo (Duomenų valdymo akto) (COM(2020) 767 final) | 38 |
| 2021/C 286/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai Naujoji vartotojų darbotvarkė. Siekiant tvaraus atsigavimo didinamas vartotojų atsparumas(COM(2020) 696 final) | 45 |
| 2021/C 286/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES vaistų strategija(COM(2020) 761 final) | 53 |
| 2021/C 286/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Viso ES inovacinio potencialo išnaudojimas. Intelektinės nuosavybės veiksmų planas ES ekonomikai gaivinti ir jos atsparumui didinti(COM(2020) 760 final) | 59 |
| 2021/C 286/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingų ir sąžiningų rinkų skaitmeniniame sektoriuje (Skaitmeninių rinkų akto) (COM(2020) 842 final – 2020/374 (COD)) | 64 |
| 2021/C 286/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos (Skaitmeninių paslaugų aktas), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD)) | 70 |
| 2021/C 286/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Bendro komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategija(JOIN(2020) 18 final) | 76 |
| 2021/C 286/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ryšių palaikymo per tarpvalstybinius civilinius ir baudžiamuosius procesus kompiuterinės sistemos (sistemos e. CODEX), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1726 (COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD)) | 82 |
| 2021/C 286/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Teisingumo sistemų skaitmeninimo Europos Sąjungoje priemonių rinkinys(COM(2020) 710 final) | 88 |
| 2021/C 286/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2011/24/ES (COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD)) | 95 |
| 2021/C 286/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl įgyvendinimo įgaliojimų nustatyti tam tikrose Direktyvos 2006/112/EB nuostatose vartojamų terminų reikšmę suteikimo Komisijai iš dalies keičiama ta direktyva (COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS)) | 102 |
| 2021/C 286/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje nuostatos, susijusios su elektroninių registrų turiniu (COM(2021) 28 final – 2021/15 (CNS)) | 106 |
| 2021/C 286/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos sveikatos sąjungos kūrimas: ES atsparumo tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai didinimas(COM(2020) 724 final), dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl didesnio Europos vaistų agentūros vaidmens pasirengimo vaistų ir medicinos priemonių krizei ir jos valdymo srityje (COM(2020) 725 final – 2020/321(COD)), dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 851/2004, įsteigiantis Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)) ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1082/2013/ES (COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD)) | 109 |
| 2021/C 286/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas(COM(2020) 565 final) | 121 |
| 2021/C 286/22 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija(COM(2020) 698 final) | 128 |
| 2021/C 286/23 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2020–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planas(COM(2020) 758 final) | 134 |
| 2021/C 286/24 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Teisingumo užtikrinimas ES: 2021–2024 m. Europos teisėjų mokymo strategija(COM(2020) 713 final) | 141 |
| 2021/C 286/25 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD)) | 146 |
| 2021/C 286/26 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija(COM(2020) 741 final) | 152 |
| 2021/C 286/27 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį(COM(2020) 789 final) | 158 |
| 2021/C 286/28 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 ir Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo (COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD)) | 170 |
| 2021/C 286/29 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje: gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas(COM(2020) 784 final) | 176 |
| 2021/C 286/30 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas(COM(2020) 667 final) | 181 |
| 2021/C 286/31 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas (COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS)) | 190 |

III   Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

560-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija (JDE) per Interactio, 2021 4 27–2021 4 28

Interactio

2021/C 286/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos duomenų valdymo (Duomenų valdymo akto) (COM(2020) 767 final)

(COM(2020) 767 final)

38

2021/C 286/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai Naujoji vartotojų darbotvarkė. Siekiant tvaraus atsigavimo didinamas vartotojų atsparumas(COM(2020) 696 final)

(COM(2020) 696 final)

45

2021/C 286/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES vaistų strategija(COM(2020) 761 final)

(COM(2020) 761 final)

53

2021/C 286/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Viso ES inovacinio potencialo išnaudojimas. Intelektinės nuosavybės veiksmų planas ES ekonomikai gaivinti ir jos atsparumui didinti(COM(2020) 760 final)

(COM(2020) 760 final)

59

2021/C 286/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingų ir sąžiningų rinkų skaitmeniniame sektoriuje (Skaitmeninių rinkų akto) (COM(2020) 842 final – 2020/374 (COD))

(COM(2020) 842 final – 2020/374 (COD))

64

2021/C 286/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos (Skaitmeninių paslaugų aktas), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB (COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

70

2021/C 286/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Bendro komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategija(JOIN(2020) 18 final)

(JOIN(2020) 18 final)

76

2021/C 286/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ryšių palaikymo per tarpvalstybinius civilinius ir baudžiamuosius procesus kompiuterinės sistemos (sistemos e. CODEX), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1726 (COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

82

2021/C 286/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Teisingumo sistemų skaitmeninimo Europos Sąjungoje priemonių rinkinys(COM(2020) 710 final)

(COM(2020) 710 final)

88

2021/C 286/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2011/24/ES (COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD))

(COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD))

95

2021/C 286/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl įgyvendinimo įgaliojimų nustatyti tam tikrose Direktyvos 2006/112/EB nuostatose vartojamų terminų reikšmę suteikimo Komisijai iš dalies keičiama ta direktyva (COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

102

2021/C 286/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje nuostatos, susijusios su elektroninių registrų turiniu (COM(2021) 28 final – 2021/15 (CNS))

(COM(2021) 28 final – 2021/15 (CNS))

106

2021/C 286/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos sveikatos sąjungos kūrimas: ES atsparumo tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai didinimas(COM(2020) 724 final), dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl didesnio Europos vaistų agentūros vaidmens pasirengimo vaistų ir medicinos priemonių krizei ir jos valdymo srityje (COM(2020) 725 final – 2020/321(COD)), dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 851/2004, įsteigiantis Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD)) ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1082/2013/ES (COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

(COM(2020) 724 final)

(COM(2020) 725 final – 2020/321(COD))

(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD))

(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

109

2021/C 286/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas(COM(2020) 565 final)

(COM(2020) 565 final)

121

2021/C 286/22

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija(COM(2020) 698 final)

(COM(2020) 698 final)

128

2021/C 286/23

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2020–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planas(COM(2020) 758 final)

(COM(2020) 758 final)

134

2021/C 286/24

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Teisingumo užtikrinimas ES: 2021–2024 m. Europos teisėjų mokymo strategija(COM(2020) 713 final)

(COM(2020) 713 final)

141

2021/C 286/25

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

146

2021/C 286/26

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija(COM(2020) 741 final)

(COM(2020) 741 final)

152

2021/C 286/27

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį(COM(2020) 789 final)

(COM(2020) 789 final)

158

2021/C 286/28

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 ir Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo (COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD))

(COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD))

170

2021/C 286/29

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje: gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas(COM(2020) 784 final)

(COM(2020) 784 final)

176

2021/C 286/30

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas(COM(2020) 667 final)

(COM(2020) 667 final)

181

2021/C 286/31

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas (COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

190

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

560-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija (JDE) per Interactio, 2021 4 27–2021 4 28

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl dokumento „Naujas naratyvas Europai. EESRK rezoliucijos dėl Konferencijos dėl Europos ateities projektas“

(2021/C 286/01)

| Pranešėjai | Stefano MALLIA (I grupė)

  Oliver RÖPKE (II grupė)

  Séamus BOLAND (III grupė) |
| --- | --- |

Pranešėjai

Stefano MALLIA (I grupė)

Oliver RÖPKE (II grupė)

Séamus BOLAND (III grupė)

2021 m. balandžio 27–28 d. plenarinėje sesijoje (balandžio 27 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią rezoliuciją 226 nariams balsavus už, vienam – prieš ir 5 susilaikius.

| 1.1. | Konferencija dėl Europos ateities (toliau – Konferencija) suteikia Europai išskirtinę galimybę vėl užmegzti ryšį su Europos piliečiais ir juos paskatinti dalyvauti, be kita ko, pasitelkiant pilietinės visuomenės subjektus, kad piliečiai galėtų prasmingai išsakyti nuomonę dėl savo bendros ateities. Atėjo laikas įvykdyti ES sutarties 11 straipsnyje duotą pažadą suteikti galimybę piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms skelbti savo nuomonę apie visas ES veikimo sritis ir viešai ja keistis, taip pat palaikyti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) mano, kad Konferencijos sėkmė taip pat priklausys nuo gebėjimo pristatyti naują, kasdienio gyvenimo realijomis grindžiamą Europos naratyvą, už kurį Europos piliečiai jaustų atsakomybę. Toks naratyvas būtų daugiau nei laimėjimų sąrašas; jis veikiau taptų konkrečiu racionaliu ir emociniu ES ryšiu su savo piliečiais. Strateginės temos turėtų būti išdėstytos žvelgiant iš bendros perspektyvos, siekiant išvengti Europos „à la carte“. Tikslas – iš naujo atrasti ir atnaujinti labai reikalingą bendromis vertybėmis grindžiamą bendruomenės jausmą, suteikiant naują europinį postūmį dabartiniams iš būsimiems iššūkiams atremti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK turi gilius ryšius su visomis visuomenės grupėmis (darbdaviais, profesinėmis sąjungomis, plačiąja pilietine visuomene) visose valstybėse narėse; todėl Komitetas, turėdamas reikiamus tinklus, turi daugiausia galimybių paskatinti dalyvauti organizuotą pilietinę visuomenę. Tai neginčijama jo praktinė patirtis ir „raison d’être“. Nepaprastai svarbu, kad EESRK nuolat dalyvautų visame Konferencijos procese ir vykdomojoje valdyboje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK privalo visapusiškai dalyvauti Konferencijos valdyme; Komitetas yra pasiryžęs, remdamasis savo naratyvu ir ateinančių dešimtmečių ES vizija, pateikti tvirtus ir aiškius pasiūlymus. Komitetas dar kartą pabrėžia savo tvirtą įsitikinimą, kad Konferencijoje turi būti pateikti pasiūlymai ir sprendimai, kurie ES piliečiams duotų realių apčiuopiamų rezultatų. Todėl labai svarbu, kad Konferencija pasiektų konkrečią ir įvertinamą pažangą, o ne tik paskatintų neįpareigojančias ir niekur nevedančias diskusijas su piliečiais. Todėl Komisijos pirmininkės pavaduotojo Marošo Šefčovičiaus pasiūlymas į 2022 m. Komisijos darbo programą įtraukti Konferencijos išvadas rodo tinkamą kryptį. Tai yra esminis aspektas, kuriuo grindžiamas viso šio politinio proceso patikimumas ir užmojai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Konferencijos valdymas turėtų nustatyti piliečių ir pilietinės visuomenės dalyvavimo aprėptį ir tikslą ir tai turėtų būti nurodyta nuo pat pradžių. Dalyvavimo priemonių tikslo supratimas taip pat gali padėti suderinti siekius su turimais ištekliais tiek procesų struktūros, tiek biudžeto požiūriu. Be abejonės, Konferencijos valdymas turės apimti įvairias dalyvavimo formas ir būdus, priklausomai nuo etapo ir lygmens kiekvienu momentu, ir reikės rasti būdus pasiekti tuos europiečius, kuriems trūksta motyvacijos dalyvauti. Politikai ir institucijos privalo atsižvelgti į piliečių ir pilietinės visuomenės indėlį arba jis turi atsispindėti sprendimuose, kitu atveju jų pasitikėjimas greičiausiai sumažės. Reikia vengti pernelyg didelių lūkesčių. Grįžtamojo ryšio mechanizmu bus užtikrinama, kad Konferencijos renginiuose išsakytos idėjos virstų konkrečiomis rekomendacijomis dėl ES veiksmų. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kadangi Konferencijos laikotarpis yra trumpas, visiems dalyviams teks susidurti su tam tikrais apribojimais. Todėl Konferencija turėtų būti laikoma atspirties tašku nuolatiniam didesnio Europos piliečių skatinimo dalyvauti procesui, paremtam šiuo pradiniu laikotarpiu. Reikėtų pasinaudoti šia galimybe pakeisti paradigmą ir užmojo lygį įvairių sričių politikoje, įskaitant ekonomikos, socialinę ir aplinkos politiką. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Visi dalyviai turi tęsti darbą, susijusį su Konferencijos svarstymais, ir į juos žvelgti atvirai, nedarant jokių išankstinių išvadų dėl tolesnių žingsnių, įvertinant visas galimybes. Šiuo požiūriu pastaraisiais metais buvo paskelbta keletas ES iniciatyvų ir priemonių, kurias dabar reikės įgyvendinti. Reikėtų skatinti nuolatinę įgyvendinimo stebėseną, taip pat atnaujinti informaciją apie pažangą ES lygmeniu dėl priimtų sprendimų ir turimų priemonių. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Naujasis naratyvas Europai. Europa – puiki vieta gyventi ir klestėti

| 2.1. | Tokiomis aplinkybėmis EESRK siūlo naują naratyvą Europai, susiejantį Europos tolimą ir neseną praeitį su dabartimi ir pateikiantį ateities, kuri kuriama bendradarbiaujant per sienas, viziją, stiprinančią Europos žmonių ryšius ir grindžiamą solidarumo, socialinio teisingumo, kartų bendradarbiavimo, lyčių lygybės, tvaraus klestėjimo vertybėmis ir teisinga žaliąja ir skaitmenine pertvarka. Būtina panaudoti visuomenės paramą šioms vertybėms, kad būtų galima naujai apmąstyti augimo ir valdymo modeliu, pereinant prie tvarumo, kuriant lygesnę visuomenę ir įtraukiant pilietinės visuomenės organizacijas į atstatymo ir atsigavimo procesus.
  Mūsų piliečiams reikia tokios Europos, kuri:






  — | pripažintų, kad pilietinė visuomenė yra bendros gerovės sergėtoja ir būtina bendrų Europos problemų sprendimams nustatyti, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Mūsų piliečiams reikia tokios Europos, kuri:

—

pripažintų, kad pilietinė visuomenė yra bendros gerovės sergėtoja ir būtina bendrų Europos problemų sprendimams nustatyti,

| — | daugiausia dėmesio skirtų teisingam ir tvariam atsigavimui po COVID-19 krizių, sudarant sąlygas kurti įtraukesnę visuomenę ir siekti ilgalaikio konkurencingumo, visapusiškai atsižvelgiant į tarpusavyje susijusias socialines, ekonomines, demokratines, demografines ir klimato krizes ES valstybėse narėse, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos būtinybę, taip pat ilgalaikius struktūrinius pokyčius, kuriuos paskatino pandemija. Europos ekonomika turi būti visapusiškai remiama, kad susigrąžintų prarastas pozicijas, atsižvelgiant į poreikį siekti didesnės konvergencijos, didesnės sanglaudos, socialinės apsaugos, didesnių investicijų į viešąsias paslaugas, darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir skurdo mažinimo, |
| --- | --- |

—

daugiausia dėmesio skirtų teisingam ir tvariam atsigavimui po COVID-19 krizių, sudarant sąlygas kurti įtraukesnę visuomenę ir siekti ilgalaikio konkurencingumo, visapusiškai atsižvelgiant į tarpusavyje susijusias socialines, ekonomines, demokratines, demografines ir klimato krizes ES valstybėse narėse, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos būtinybę, taip pat ilgalaikius struktūrinius pokyčius, kuriuos paskatino pandemija. Europos ekonomika turi būti visapusiškai remiama, kad susigrąžintų prarastas pozicijas, atsižvelgiant į poreikį siekti didesnės konvergencijos, didesnės sanglaudos, socialinės apsaugos, didesnių investicijų į viešąsias paslaugas, darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir skurdo mažinimo,

| — | remtų ekonomikos ir socialinį atsigavimą, verslumą, teisingą pertvarką, kokybiškų darbo vietų kūrimą, švietimą ir įgūdžių įgijimą, inovacijas, investicijas į infrastruktūrą ir socialines investicijas, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, skaitmeninimą, bendrosios rinkos sukūrimą ir ekonominę bei monetarinę integraciją, |
| --- | --- |

—

remtų ekonomikos ir socialinį atsigavimą, verslumą, teisingą pertvarką, kokybiškų darbo vietų kūrimą, švietimą ir įgūdžių įgijimą, inovacijas, investicijas į infrastruktūrą ir socialines investicijas, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, skaitmeninimą, bendrosios rinkos sukūrimą ir ekonominę bei monetarinę integraciją,

| — | gintų visus savo piliečius, įskaitant labiausiai marginalizuotus, saugotų jų sveikatą, saugą ir gerovę, aplinką ir biologinę įvairovę, |
| --- | --- |

—

gintų visus savo piliečius, įskaitant labiausiai marginalizuotus, saugotų jų sveikatą, saugą ir gerovę, aplinką ir biologinę įvairovę,

| — | gerbtų ir skatintų įvairovę, lyčių lygybę, pagrindines teises, demokratiją, socialinį dialogą ir įtraukų valdymą, |
| --- | --- |

—

gerbtų ir skatintų įvairovę, lyčių lygybę, pagrindines teises, demokratiją, socialinį dialogą ir įtraukų valdymą,

| — | siektų taikos, saugumo ir pažangos pasaulyje pasitelkdama daugiašališkumą, skatindama demokratiją ir teisinės valstybės principą, žmogaus teises, socialinį dialogą, darnaus vystymosi tikslus (DVT), diplomatiją ir atvirą, sąžiningą ir tvarią prekybą. |
| --- | --- |

—

siektų taikos, saugumo ir pažangos pasaulyje pasitelkdama daugiašališkumą, skatindama demokratiją ir teisinės valstybės principą, žmogaus teises, socialinį dialogą, darnaus vystymosi tikslus (DVT), diplomatiją ir atvirą, sąžiningą ir tvarią prekybą.

| 2.2. | EESRK vieningai pripažįsta, kad dvejopa – žalioji ir skaitmeninė pertvarka – yra itin svarbi siekiant stiprinti tvarų Europos konkurencingumą, solidarumą ir atsparumą, padėsiančius įveikti būsimas krizes. COVID-19 pandemija yra didžiausia krizė, su kuria ES susidūrė nuo savo sukūrimo. Dėl pandemijos sustiprėjo poreikis ES gebėti pateikti tvirtus ir nuoseklius sprendimus ES politiniam, sveikatos, ekonominiam ir socialiniam matmenims pagerinti. Ši Konferencija suteikia ES išskirtinę galimybę pasiekti šį rezultatą.
  COVID-19 poveikis mūsų piliečiams, visuomenėms ir ekonomikoms parodė, kad reikia bendro europinio požiūrio. Pandemija įrodė, kad yra rimtų argumentų veikti kartu, tačiau kartu ji atskleidė Europos silpnąsias vietas, kurios išryškėja sprendžiant tokias esmines problemas. Nesibaigiančios krizės laikais ES turės stiprinti savo gebėjimą įveikti krizes, kad būtų pasiekti rezultatai, kurių nori ir nusipelno Europos piliečiai. |
| --- | --- |

2.2.

COVID-19 poveikis mūsų piliečiams, visuomenėms ir ekonomikoms parodė, kad reikia bendro europinio požiūrio. Pandemija įrodė, kad yra rimtų argumentų veikti kartu, tačiau kartu ji atskleidė Europos silpnąsias vietas, kurios išryškėja sprendžiant tokias esmines problemas. Nesibaigiančios krizės laikais ES turės stiprinti savo gebėjimą įveikti krizes, kad būtų pasiekti rezultatai, kurių nori ir nusipelno Europos piliečiai.

| 2.3. | Ši krizė taip pat aiškiai parodė, kad ES turėtų dėti daugiau pastangų siekdama užtikrinti, kad įmonės, darbuotojai, taip pat skurdą ir socialinę atskirtį patiriantys žmonės būtų tinkamai apsaugoti nuo pastarojo meto ir būsimų iššūkių poveikio. COVID-19 taip pat aiškiai parodė, kad reikia remti tvarų konkurencingumą ir visoje ES didinti investicijas į kokybiškas sveikatos priežiūros, priežiūros, švietimo ir socialines paslaugas. Bus labai svarbu dar labiau gerinti sveikatos klausimų koordinavimą ES lygmeniu, geriau kovoti su tarpvalstybinėmis grėsmėmis sveikatai ir stiprinti ES sveikatos sistemas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ES gali remtis svarbiais privalumais, pavyzdžiui, vidaus rinka, kuri yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, pagrindinėmis neginčijamomis vertybėmis (1), kurios yra neatskiriama Europos visuomenės ir demokratijos dalis, ir solidarumu, kaip matyti iš plataus užmojo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, kuriai reikalingas veiksmingas nacionalinių ekonomikos gaivinimo planų įgyvendinimas. Pagrindinis ES tikslas turi būti stiprinti mūsų socialinės rinkos ekonomikos modelį, pagal kurį yra derinama tvari ir konkurencinga ekonomika ir gerai išplėtota socialinė politika. Todėl Europos žaliojo kurso, kurį EESRK palankiai įvertino nuo pat pradžių, įgyvendinimas yra žingsnis į priekį. Žaliasis kursas yra nauja Europos augimo strategija, kurios pagrindas – gerovė, tvarumas ir socialinis teisingumas. Teisingas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui gyvenimo būdo, kokybiškų darbo vietų skatinimas ir tvaraus verslumo bei inovacijų, įskaitant žiedinę ekonomiką ir socialinę ekonomiką, skatinimas bus itin svarbūs klestinčiai Europai. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tačiau ES susiduria su dideliais iššūkiais: dėl pandemijos nelygybė tarp valstybių narių ir pačiose valstybėse narėse dar labiau padidės. Todėl svarbu atsižvelgti į abi medalio puses: toliau stiprinti tvarų Europos ekonomikos ir visų dydžių įmonių, ypač MVĮ, konkurencingumą. Kita vertus, Europa turėtų dėti daugiau pastangų konkrečiai įgyvendindama savo socialinį aspektą ir užtikrinti, kad niekas neliktų nuošalyje. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Siekdama apsaugoti savo vertybes ir įgyvendinti prioritetus, ES taip pat turi atlikti teigiamą vaidmenį tarptautinėje ekonomikoje. Pasaulyje, kuriam būdinga didelė konkurencija ir nesutarimai ne tik ekonominiu, bet ir politiniu lygmeniu, ES turi tapti pasaulinio masto veikėja, galinčia veiksmingiau ginti savo interesus ir vertybes. Atviras strateginis savarankiškumas siekiant išlaikyti ES gebėjimą veikti pagrindinėse ekonomikos srityse turi būti derinamas su noru bendradarbiauti siekiant spręsti bendrus iššūkius, pavyzdžiui, klimato kaitą, ir stiprinti taisyklėmis grindžiamą daugiašalę sistemą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pandemija pabrėžė stiprios ir atsparios Europos pramoninės bazės svarbą. Europa turi turėti plataus užmojo pramonės politiką, kuri skatintų dvejopą pertvarką (skaitmeninimą ir tvarumą), kartu didintų Europos konkurencingumą pasaulyje. Naujoji pramonės politika, apimanti įvairias politikos sritis (įskaitant prekybą, įgūdžius, investicijas, mokslinius tyrimus ir energetiką), turi nuolat numatyti būsimus pagrindinius ekonomikos sektorius ir pokyčius skatinančius veiksnius ir sukurti tinkamas pagrindines sąlygas, įskaitant būtinus įgūdžius, kad Europos pramonė galėtų ir toliau pirmauti pasaulyje technologijų ir inovacijų srityje ir kurti kokybiškas darbo vietas bei tvarų augimą Europoje. Tolygiai skatindama konkurencingumą, tvarumą ir socialinį teisingumą Europa užtikrins savo socialinio ir ekonominio modelio ateitį. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Labai svarbu, kad ES pasinaudotų šia galimybe modernizuodama ir pertvarkydama savo pramonės sektorius ir tiekimo grandines, kad jos išliktų konkurencingos mažiau teršalų išmetančiame pasaulyje. Sprendžiant su ilgalaike transformacija susijusius uždavinius, politikos formuotojai, socialiniai partneriai, pilietinės visuomenės organizacijos ir pagrindiniai suinteresuotieji subjektai šiose šalyse ir regionuose turi numatyti pokyčius ir aktyviai valdyti pertvarką. Socialinis dialogas, darbuotojų ir jiems atstovaujančių organizacijų informavimas, konsultavimas ir dalyvavimas atlieka svarbų vaidmenį perspektyviai valdant pereinamuosius procesus. Tai bus nepaprastai svarbu Europai, nes ji klestės tik tada, kai ekonomikos gaivinimo ir kitose būsimos politikos srityse didžiausias dėmesys bus skiriamas įmonėms ir darbuotojams. Konkurencingumas ir įtrauktis turi būti neatsiejami: ekonominiu požiūriu geriausius rezultatus yra pasiekusios tos valstybės narės, kuriose taikomi aukščiausi socialiniai standartai, o ne atvirkščiai. |
| --- | --- |

2.8.

3.   EESRK vaidmuo

| 3.1. | Stiprinant paties EESRK vaidmenį, reikia įrodyti jo, kaip patariamojo organo, svarbą ir pridėtinę vertę, grindžiamą jo išskirtiniu vaidmeniu mažinant atotrūkį, pirmiausia, tarp politikos formuotojų ir pilietinės visuomenės, antra, tarp skirtingų pilietinės visuomenės veikėjų, ir galiausiai, tarp nacionalinio ir Europos lygmens veikėjų. Visų pirma reikia pradėti tarpvalstybines diskusijas, kurios tarpusavyje susietų valstybių narių lygmeniu vykstančias Europos diskusijas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK pozicija turėtų būti tikrų diskusijų, kurios prasidėtų pilietinės visuomenės atstovų indėliu ir vyktų pagal principą „iš apačios į viršų“, rezultatas. Tik šis metodas užtikrina, kad bus atsižvelgta į visus požiūrius ir bus pasiekta aiškių ir veiksmingų rezultatų. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Būtina užmegzti bendradarbiavimą su Regionų komitetu (RK) ir kartu organizuoti „Going Local“ misijas visapusiškai atsižvelgiant į skirtingas, bet viena kitą papildančias abiejų institucijų kompetencijos sritis. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK raginamas per Konferencijos plenarinę sesiją ir pasitelkiant savo stebėtojus Vykdomojoje valdyboje veikti institucinio tarpininko statusu tarp Konferencijos ir pilietinei visuomenei atstovaujančių nacionalinių organizacijų. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK įsteigta ad hoc grupė parengė veiksmų planą, kuriuo siekiama šių tikslų:






  — | gerinti pilietinės visuomenės veikėjų įtraukimo ir ryšių su jais būdus, visų pirma bendradarbiaujant su EESRK organizacijomis vietoje ir skatinant jų veiklą, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

gerinti pilietinės visuomenės veikėjų įtraukimo ir ryšių su jais būdus, visų pirma bendradarbiaujant su EESRK organizacijomis vietoje ir skatinant jų veiklą,

| — | didinti ir stiprinti paties EESRK vaidmenį ir įtaką, |
| --- | --- |

—

didinti ir stiprinti paties EESRK vaidmenį ir įtaką,

| — | struktūriškai prisidėti prie ES politikos formavimo teikiant atitinkamus pilietinės visuomenės pasiūlymus Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos Komisijai apie tai, kaip pagerinti ES veikimą ir EESRK darbą teisėkūros procese. |
| --- | --- |

—

struktūriškai prisidėti prie ES politikos formavimo teikiant atitinkamus pilietinės visuomenės pasiūlymus Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos Komisijai apie tai, kaip pagerinti ES veikimą ir EESRK darbą teisėkūros procese.

| 3.6. | EESRK plenarinių sesijų metu, dalyvaujant Europos Parlamento nariams, RK nariams, Komisijos nariams ir Tarybos ministrams, informuoti apie valstybėse narėse ir Konferencijoje vykstančias diskusijas ir dialogus. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Išvados

Ateitis, kurios norime: pagrindinis vaidmuo tenka pilietinei visuomenei

| 4.1. | EESRK mano, kad Europos Sąjungai reikia tvirto ir bendro naratyvo.
  Šiuo požiūriu Europa turėtų būti laikoma 1) bendrų pagrindinių vertybių, tokių kaip laisvė, demokratija, žmogaus teisės ir teisinė valstybė, sergėtoja; 2) tvarumo, atviros ir sąžiningos prekybos bei daugiašališkumo skatintoja tarptautinėje arenoje; 3) unikalaus ekonominio ir socialinio modelio, grindžiamo sąžininga konkurencija ir solidarumu vidaus sienų neturinčioje erdvėje, prieglobsčiu; 4) tvaraus klestėjimo varikliu; visa ko pagrindą turi sudaryti stipri Europos pilietinė visuomenė. |
| --- | --- |

4.1.

Šiuo požiūriu Europa turėtų būti laikoma 1) bendrų pagrindinių vertybių, tokių kaip laisvė, demokratija, žmogaus teisės ir teisinė valstybė, sergėtoja; 2) tvarumo, atviros ir sąžiningos prekybos bei daugiašališkumo skatintoja tarptautinėje arenoje; 3) unikalaus ekonominio ir socialinio modelio, grindžiamo sąžininga konkurencija ir solidarumu vidaus sienų neturinčioje erdvėje, prieglobsčiu; 4) tvaraus klestėjimo varikliu; visa ko pagrindą turi sudaryti stipri Europos pilietinė visuomenė.

| 4.2. | Konferencija dėl Europos ateities turėtų būti priemone, kuria galėtume pasiekti ilgalaikių pokyčių ES, įskaitant aktyvesnį ir prasmingesnį piliečių ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą Europos viešojoje erdvėje. Pirmasis pilietinės visuomenės žingsnis šiame procese būtų partnerystės, glaudus bendradarbiavimas, tinklų kūrimas, dalijimasis gerąja patirtimi ir bendro sutarimo siekimas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pilietinės visuomenės organizacijos yra labai svarbios ieškant šiandienos problemų sprendimo būdų. EESRK ragina ES ir nacionalines valdžios institucijas pripažinti svarbų organizuotos pilietinės visuomenės vaidmenį kuriant pasitikėjimą, formuojant viešąsias nuomones ir skatinant pokyčius. Taip pat būtina, kad ES remtų pagrindinį pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį propaguojant ir ginant Europos vertybes, demokratiją, pagrindines teises ir teisinę valstybę, kovojant su liberalizmo mažėjimu, populizmu ir pilietinės erdvės nykimu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Siekiant ES atsinaujinimo ir socialinio bei ekonominio pertvarkymo, labai svarbu užtikrinti, kad visos visuomenės grupės būtų veiksmingai įtrauktos į bendrą ES politikos krypčių, visų pirma nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų ir būsimų nacionalinių reformų programų, kūrimą, dalyvavimą, įgyvendinimą ir vertinimą, pasitelkiant esamas konsultacijų struktūras, pavyzdžiui, Europos semestro procesą, ir aiškiai pripažįstant pilietinę visuomenę svarbia šios politikos įgyvendinimo partnere ir naudos gavėja. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Norint įsivaizduoti ir kurti atsparias, įtraukias, lygiateises ir tvarias visuomenes, reikės iniciatyvų „iš apačios į viršų“, kurios apimtų ne tik BVP, bet ir naujas gerovės ir vystymosi apibrėžtis ir investicijas į socialines inovacijas, kartu atsižvelgiant į piliečių nuomones ir teises. Be to, būtina, kad per pandemiją nustatyti teisių apribojimai nebūtų toliau taikomi COVID-19 pasibaigus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Galiausiai, EESRK taip pat labai svarbu nuolat vertinti siūlomas priemones ir politikos veiksmus. EESRK svariai prisidės prie šio proceso, remdamasis patirtimi ir žiniomis, kurias Komitetas sukaupė dalyvaudamas dialoge su visos visuomenės piliečiais visose ES valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.6.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  ES sutarties 2 straipsnis.

1

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/6

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl dokumento „Bendradarbiavimas su Europos pilietine visuomene mūsų tvarios ateities labui. EESRK indėlis į Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą“

(2021/C 286/02)

| Pranešėjai: | Stefano MALLIA (I grupė)

  Oliver RÖPKE (II grupė)

  Séamus BOLAND (III grupė) |
| --- | --- |

Pranešėjai:

Stefano MALLIA (I grupė)

Oliver RÖPKE (II grupė)

Séamus BOLAND (III grupė)

2021 m. balandžio 27–28 d. plenarinėje sesijoje (balandžio 28 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią rezoliuciją 225 narių balsavus už, 1 prieš ir 6 susilaikius.

2021 m. gegužės 7 d. Porte įvyksiantis socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimas ES suteikia unikalią galimybę Europos projekte didžiausią dėmesį skirti piliečiams. Tai galimybė parodyti, kad ES ir valstybės narės veikia kartu su savo piliečiais ir jų gerovės labui, nė vieno nepaliekant nuošalyje. Tai Europos siekių sukurti tvarią, inovatyvią, konkurencingą ir darnią visuomenę, kuriais ES vadovausis iki 2030 m. ir vėliau ir kurie jai padės įveikti žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos iššūkius bei jais pasinaudoti, kulminacija. Aukščiausiojo lygio susitikimo metu taip pat turėtų būti išreikšta parama mūsų ekonomikai ir visuomenei, kad būtų pasiektas tvarumas, suteikiant vienodą svorį ekonominiams, socialiniams ir aplinkos aspektams.

COVID-19 pandemija dar labiau paskatino laikytis požiūrio, pagal kurį vienodai dėmesio skiriama socialiniams ir ekonominiams mūsų visuomenių ir ekonomikų aspektams. Visuomenė COVID-19 išgyveno kaip pandemiją, kurioje labiausiai nukentėjo žmogus, tad Europai lėtai pradedant socialinio ir ekonominio atkūrimo darbus ir įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, žmonės ir bendruomenės turi ir toliau tvirtai išlikti dėmesio centre. Šiuo atžvilgiu negalėjo būti tinkamesnio laiko Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planui.

Porto deklaracija turėtų įtraukti visus institucinius, ekonominius ir socialinius subjektus į veiksmų plano, grindžiamo pilietiniu ir socialiniu dialogu, įgyvendinimą. Tai svarbus momentas Europai imtis esminių tolesnių veiksmų siekiant gyvybingos ir tvarios sąjungos.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) ragina valstybes nares ir Europos institucijas imtis šių veiksmų:

| 1. | Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas turi tapti veiksminga priemone, kad visi subjektai galėtų bendradarbiauti ir kurti lygesnes, tvaresnes, įtraukesnes ir atsparesnes Europos visuomenes. Visa EESRK atstovaujama pilietinė visuomenė labai prisideda prie to, kad šis procesas būtų sėkmingas. Visi piliečiai, įskaitant neįgaliuosius, etnines ir mažumų grupes, labiausiai pažeidžiamus ir marginalizuotus gyventojus, turi turėti galimybę, aktyviai įsitraukiant Europos pilietinei visuomenei, dalyvauti kuriant Europos socialinių teisių ramsčio viziją ir ją įgyvendinant ateityje, susitapatinti su ja ir joje pasisemti vilties. Ypač reikėtų pripažinti ir remti socialinę ekonomiką, kuri atlieka labai svarbų vaidmenį reaguojant į nepatenkintus socialinius poreikius, mažinant skurdą ir nelygybę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | lygesnė, tvaresnė, įtraukesnė ir atsparesnė Europos visuomenė bus įmanoma tik ryžtingai įsitraukus pilietinei visuomenei ir užmezgus veiksmingą dialogą su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene. Nepaprastai svarbu įvertinti pilietinės visuomenės poveikį ir apie jį informuoti, atkreipti dėmesį į jos teigiamą poveikį ir sukurti palankią teisinę aplinką bei politikos priemonių derinį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norint įsivaizduoti ir kurti atsparias, įtraukias, lygiateises ir tvarias visuomenes, reikės iniciatyvų „iš apačios į viršų“, kurios apimtų ne tik BVP, bet ir naujas gerovės ir vystymosi apibrėžtis ir investicijas į socialines inovacijas, kartu atsižvelgiant į piliečių nuomones ir teises. Be to, būtina, kad per pandemiją nustatyti teisių apribojimai nebūtų toliau taikomi COVID-19 pasibaigus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europa turi išlikti vieninga ir toliau veikti solidariai, palaikoma pilietinio ir socialinio dialogo kultūros, kaip pandemijos metu. Europos socialinių teisių ramsčiu remiama socialinė rinkos ekonomika, jos socialinis modelis plėtojamas ir pritaikomas prie ateities pokyčių. Siekiant didinti socialinį atsparumą ir tvarumą, Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas turi užtikrinti visuotinę gerovę ir įtraukią darbo rinką, kurioje draudžiama diskriminacija, darbo vietos yra stabilios ir už darbą yra gerai mokama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pasibaigus pandemijai, institucijos ir socialiniai partneriai, pasitelkdami socialinį dialogą, turi rasti sprendimų, kuriais būtų didinamas mūsų ekonomikų socialinis atsparumas, laikantis naujo ir atviro požiūrio į pokyčius, kartu siekiant būtiniausių apsaugos standartų ir lygių galimybių, ypatingą dėmesį skiriant darbo užmokesčio adekvatumui, diskriminacijai dėl lyties, paramai jauniems darbuotojams ir mažų garantijų darbuotojų bei migrantų apsaugai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vienas iš pagrindinių ekonominių ir socialinių iššūkių Europoje yra skatinti ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir užimtumą (įskaitant vyresnio amžiaus žmones ir jaunimą, moteris, toliau nuo darbo rinkos esančius asmenis, neaktyvius asmenis) ir mažinti nedarbą, ypač jaunų žmonių, taip pat stiprinti moterų padėtį darbo rinkoje. Tam svarbu užtikrinti konkurencingą investicijų bazę; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konkurencingumas ir didesnis įgūdžiais ir žiniomis grindžiamas našumas yra patikimas būdas išsaugoti Europos visuomenės gerovę. Ekonomikos augimas ir gerai veikianti vidaus rinka yra svarbūs ES socialinio aspekto stiprinimo veiksniai. Turime stiprinti savo Europos socialinės rinkos ekonomikos sistemos privalumus ir šalinti spragas, taip pritaikydami ją būsimiems iššūkiams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | visa mūsų ekonomika ir visuomenė turi būti pasirengusios išnaudoti skaitmeninimo ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos teikiamas galimybes. Tam yra būtina išankstinė sąlyga – noras ir gebėjimas imtis struktūrinių pokyčių darbo rinkos, socialinės apsaugos, švietimo ir mokymo ar mokesčių srityje. Tai reiškia, kad valstybės narės iš tiesų prisiima atsakomybę už reformas, koordinuojamas ir remiamas ES lygmens sistemomis ir veiksmais, pavyzdžiui, Europos semestru. Tai labai svarbu skatinant įmones investuoti Europoje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | visuomenės senėjimo ir mažėjančios darbo jėgos tendencijų derinys reiškia, kad vis daugiau vyresnio amžiaus žmonių bus ekonomiškai priklausomi, jei nepavyks padidinti darbo jėgos pasitelkiant įtraukesnes darbo rinkas, suaktyvinant ir tas grupes, kurios šiuo metu į darbo rinką nepatenka, arba joje nepakankamai atstovaujamos. Reikia imtis veiksmų siekiant spręsti problemas, su kuriomis susiduria valstybių narių socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros sistemos. Demografiniai pokyčiai taip pat reikš, kad mums reikės pritaikomų ir lanksčių nacionalinių švietimo sistemų, darbo rinkų ir socialinės gerovės sistemų. Šie iššūkiai nebūtinai reiškia problemas, tai veikiau galimybės pasiekti teigiamų rezultatų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | veiksmų planas turėtų būti grindžiamas konkrečiais ir įgyvendinamais tikslais, o veiksmai turėtų būti išmatuojami ir stebimi stebėsenos sistemomis, dėl kurių bendrai susitaria atitinkami suinteresuotieji subjektai ir kurios apima socialinius, aplinkos ir ekonominius kriterijus. EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlytus pagrindinius tikslus ir ragina valstybes nares nebijoti plačių užmojų nustatant savo siekius, kad visos valstybės narės faktiškai prisidėtų prie Europos tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europai pereinant nuo reagavimo į krizę prie atsigavimo, socialinis dialogas, darbuotojų informavimas, konsultavimas ir dalyvavimas atitinkamais kanalais atlieka svarbų vaidmenį formuojant ekonomikos pertvarką ir skatinant inovacijas darbo vietoje, visų pirma atsižvelgiant į vykstančią dvejopą pertvarką ir pokyčius darbo rinkoje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europos socialinių teisių ramstis nepakankamai atsižvelgia į COVID-19 krizės vidutinės trukmės ir ilgalaikį poveikį Europos sveikatos sistemoms. Pandemija aiškiai parodė, kad sveikata gali turėti tiesioginį poveikį ekonominiam ir socialiniam stabilumui net ir Europos Sąjungoje. Įgyvendindamos Europos socialinių teisių ramstį, valstybės narės turi daugiau ir tvariai investuoti į viešųjų sveikatos paslaugų ir infrastruktūros atnaujinimą, taip pat gerinti visuomenės sveikatos koordinavimą valstybėse narėse ir tarp jų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | visi suinteresuotieji subjektai labai tikisi, kad aukščiausiojo lygio susitikime bus tvirtai įsipareigota išlaikyti ir plėtoti Europos socialinį modelį, grindžiamą teisių ir pareigų pusiausvyra. Raginame valstybes nares ir Europos institucijas parodyti užmojį ir ryžtą. |
| --- | --- |

13.

Briuselis, 2021 m. balandžio 28 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

560-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija (JDE) per Interactio, 2021 4 27–2021 4 28

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/8

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Laisvųjų profesijų 4.0“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2021/C 286/03)

| Pranešėjas | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Pranešėjas

Rudolf KOLBE

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2020 2 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 3 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 233 / 0 / 3 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2020 2 20

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2021 3 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

233 / 0 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Jau dabar laisvųjų profesijų darbuotojai savo užsakovų naudai ne tik plačiu mastu ir sėkmingai naudoja skaitmenines ir dirbtiniu intelektu (DI) grindžiamas taikomąsias programas, bet ir yra pagrindiniai jų technologinės plėtros dalyviai, pavyzdžiui, inžinerijos srityje. Ateityje jie taip pat turės aktyviai dalyvauti tobulinant ir tvirtinant taikomąsias programas, siekiant užtikrinti, kad jas būtų galima taikyti praktiškai ir jos veiktų efektyviai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nereikėtų manyti, kad skaitmeninės taikomosios programos konkuruoja su laisvųjų profesijų paslaugomis ar jas pakeičia. Taikomosios programos veikiau yra pagalbinės priemonės, kurias naudojant jau šiuo metu teikiamos kokybiškesnės ir įvairesnės laisvųjų profesijų paslaugos. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Gindami savo klientų, pacientų ir užsakovų interesus, laisvųjų profesijų darbuotojai turi galėti atpažinti ir įvertinti grėsmes, kurios kyla naudojant skaitmenines technologijas. Tai susiję su ypatingu pasitikėjimu, kuris yra pagrindinis tokių santykių aspektas ir išliks tuo atveju, kai paslaugos bus teikiamos skaitmeniniu būdu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kalbant apie skaitmenines taikomąsias programas, pacientai, klientai ir užsakovai turi galėti pasitikėti tuo, kad laisvųjų profesijų darbuotojai paslaugas teikia atsakingai, kompetentingai ir nėra saistomi išorės interesų. Būtina tam sąlyga – tinkamos profesinės veiklos taisyklės, kurios būtų pritaikytos prie skaitmeninių pokyčių. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Laisvųjų profesijų darbuotojai turi užtikrinti nuolatinę asmens duomenų apsaugą ir neleisti jais pasinaudoti tretiesiems asmenims. Siekiant išvengti nesąžiningo duomenų naudojimo, ES turi būti sukurta saugi skaitmeninė infrastruktūra. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Laisvųjų profesijų darbuotojai turi atnaujinti mokymosi ir įgūdžių tobulinimo mokomąją medžiagą siekdami užtikrinti, kad tiek jų pačių, tiek jų samdomų darbuotojų IT ir skaitmeninių įgūdžių lygis būtų kuo aukštesnis. ES raginama padėti vykdyti šiuos procesus įgyvendinant atitinkamas paramos programas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Laisvųjų profesijų darbuotojai savo savivaldą turi pritaikyti prie skaitmeninių pokyčių ir aktyviai dalyvauti procese. Dėl šios priežasties gali reikėti papildyti profesinės etikos nuostatas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Naujų laisvųjų profesijų, kurios atsiranda pereinant prie skaitmeninių technologijų, vystymuisi turi būti teikiama parama, laikantis Romos manifeste nurodytų kriterijų ir principų. |
| --- | --- |

1.8.

2.   COVID-19 ir laisvosios profesijos

| 2.1. | Reaguodami į pandemiją laisvųjų profesijų darbuotojai taip pat pradėjo plataus masto skaitmeninimo procesą. Išaugus laisvųjų profesijų paslaugų paklausai ir taikant su pandemija susijusius apribojimus, skaitmeninių paslaugų pasiūla turėjo būti reikšmingai padidinta. Per krizę tapo akivaizdu, kad mūsų visuomenė yra labai priklausoma nuo aukštos kokybės profesinės praktinės patirties, kurią yra sukaupę laisvųjų sisteminės svarbos profesijų darbuotojai. Laisvųjų profesijų darbuotojai – svarbūs valdžios partneriai, siekiant įveikti krizes ir patenkinti pagrindinius gyventojų poreikius, todėl ateityje jie turi būti dar stipriau įtraukiami į socialinių partnerių sistemas, o galimybė teikti laisvųjų profesijų paslaugas turi būti užtikrinama nustatant prie skaitmeninių pokyčių pritaikytas profesinės veiklos taisykles. Kritiškai turėtų būti vertinama tai, kad per pandemiją daug savarankiškai dirbančių asmenų ir laisvųjų profesijų darbuotojų neturėjo galimybės pasinaudoti valstybės parama arba ji buvo nepakankama. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Laisvųjų profesijų paslaugos vis dažniau teikiamos naudojant skaitmenines technologijas, todėl tai gali daryti ilgalaikį poveikį geresniam atokių regionų aprūpinimui šiomis paslaugomis. Kartu turi būti užtikrinama, kad kuo greičiau būtų mažinamas išliekantis pernelyg didelis atotrūkis tarp miesto ir kaimo, kalbant apie galimybes naudotis sparčiuoju plačiajuosčiu interneto ryšiu, ir kad visų regionų gyventojai turėtų vienodas galimybes naudotis suskaitmenintomis paslaugomis. Per krizę laisvųjų profesijų darbuotojai investavo į skaitmeninimą ir duomenų apsaugą siekdami tinkamai įvykdyti užduotis, kurios tenka jiems kaip visuotinės svarbos paslaugų teikėjams, atliekantiems svarbiausias socialines funkcijas. Todėl svarbu, kad taikant visas ekonomikos gaivinimo priemones taip pat būtų konkrečiai atsižvelgiama į laisvųjų profesijų darbuotojus kaip į sisteminės svarbos grupę. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Romos manifestas. Laisvųjų profesijų apibrėžtis

| 3.1. | Laisvosios profesijos – esminė ES socialinio ir ekonominio vystymosi dalis. Tai yra dalis reguliuojamų profesijų, kurioms reikalinga tam tikra kvalifikacija ir kurios sudaro 22 % visų darbuotojų Europoje. 2013 m. daugiau kaip dešimtadalis ES bendrosios pridėtinės vertės buvo sukurta laisvųjų profesijų sektoriuje. Per COVID-19 krizę tapo visiškai akivaizdu, kad mūsų visuomenė yra labai priklausoma nuo laisvųjų profesijų darbuotojų teikiamų labai profesionalių paslaugų. Laisvosios profesijos, kaip krizei atsparūs darbdaviai ir įmonės, siūlo didelį užimtumo potencialą. Jos taip pat atlieka svarbias visuotinės svarbos užduotis. Jų teikiamos paslaugos yra glaudžiai susijusios su pagrindiniais asmenų poreikiais, pavyzdžiui, su gyvenimu, darbu, sveikata, sauga ar nuosavybės teise. Atsižvelgiant į tai, svarbu užtikrinti demokratinę prieigą prie laisvųjų profesijų paslaugų, pavyzdžiui, medicinos srityje, socialinės apsaugos sistemose ar teisinėje srityje teikiant teisinę pagalbą. Rekomendacijos dėl mokesčių ar honorarų ir išlaidų viršutinių ribų turi apsaugoti tuos, kurie naudojasi laisvųjų profesijų paslaugomis ir dėl esamos informacijos asimetrijos yra priklausomi nuo tokių gairių. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ne kartą nagrinėjo su laisvosiomis profesijomis susijusius klausimus ir 2014 m. nurodė atlikti išsamų tyrimą „Laisvųjų profesijų būklė, kalbant apie jų funkcijas ir svarbą Europos pilietinei visuomenei“ (1). Jį rengiant paaiškėjo, kad ES lygmeniu iki šiol nėra nei visuotinai privalomo sutarimo, kas yra laisvosios profesijos, nei visuotinai taikomos laisvųjų profesijų apibrėžties. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Todėl, siekdamas apibrėžti laisvąsias profesijas, EESRK 2017 m. gruodžio mėn. priėmė Romos manifestą. Šiuo tikslu buvo galima remtis parengiamuoju darbu, kurį atliko atskiri Europos laisvųjų profesijų susivienijimai bendromis jėgomis bandydami sukurti Europos lygmens apibrėžtį Laisvųjų profesijų chartijoje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Romos manifeste nurodoma, kad laisvųjų profesijų darbuotojai turi ypatingą kvalifikaciją ar gebėjimus ir naudodamiesi jais teikia nematerialias (intelektines) paslaugas. Šios paslaugos ypatingos tuo, kad jos teikiamos asmeniškai ir yra pagrįstos tarpusavio pasitikėjimu. Laisvųjų profesijų darbuotojai veiklą vykdo savarankiškai ir profesine prasme nepriklausomai. Jie vadovaujasi profesine etika, gina tiek konkretaus užsakovo, tiek viešuosius interesus ir jiems taikoma profesinio organizavimo ir priežiūros sistema. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ši apibrėžtis nėra galutinė ir gali būti tobulinama, atsižvelgiant į technologijų raidą ir naujas profesijas. Romos manifeste pažymima, kad šie požymiai yra būdingi laisvosioms profesijoms, tačiau ne visais atvejais turi būti taikomi bendrai. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Skaitmeninės pertvarkos uždaviniai

| 4.1. | Visame pasaulyje vykstant skaitmeninimui prasidėjo plačiosios visuomenės pertvarkos procesas, kurio pasekmes sunku numatyti. COVID-19 pandemija paspartins šiuos pokyčius. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Iš pateikiamų pavyzdžių matyti, kad skaitmeninės taikomosios programos ir skaitmeniniai paslaugų teikimo būdai, taip pat dirbtinio intelekto naudojimas yra svarbūs teikiant daugelį laisvųjų profesijų paslaugų ir ateityje gali jas dar labiau optimizuoti. Kol kas nežinoma, kokias pasekmes ypatingam laisvųjų profesijų darbuotojų ir jų klientų ar pacientų tarpusavio pasitikėjimui turės tai, kad nėra asmeninio ryšio, taip pat nėra aiškiai atsakyta į klausimą, kokia apimtimi vadinamąjį žmogiškąjį veiksnį galima pakeisti dirbtiniu intelektu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Teisinių konsultacijų srityje vis labiau plinta blokų grandinės technologijos ir teisinės technologijos. Susirašinėjimas su advokatais elektroniniu paštu ir naudojimasis e. valdžios taikomosiomis programomis ilgainiui pakeis santykius su teismais ir institucijomis. Laisvosios profesijos jau yra svarbūs partneriai įgyvendinant e. valdžios projektus ir svariai prisideda prie administravimo supaprastinimo šioje srityje. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Planavimo srityje vis svarbesnis tampa statinių duomenų modeliavimas (angl. Building Information Modeling), kurį naudojant užtikrinama sąveika tarp pastatų planavimo, planų įgyvendinimo ir pastatų valdymo, taip pat infrastruktūros srityje saugos vertinimai dažnai atliekami pasitelkiant dirbtinį intelektą. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Sveikatos srityje naudojant DI taikomąsias programas iš esmės keičiasi medicinos diagnostika. Be to, tobulinamos nuotoliniu būdu teikiamos medicininės konsultacijos, elektroniniai receptai ir vis dažniau naudojami elektroniniai sveikatos įrašai. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.3. | Pereinant prie skaitmeninių technologijų keičiasi ryšių ir informacijos perdavimo būdai. Viena vertus, jas naudojantys vartotojai gali prieš gaudami laisvųjų profesijų paslaugas arba naudojimosi jomis metu gauti informacijos ir taip mažinti iki šiol esančią informacijos asimetriją. Kita vertus, kyla grėsmė, kad gaudamas per daug neredaguotos ir komentarais nepaaiškintos informacijos arba susidūręs su tyčia skleidžiamomis melagingomis naujienomis vartotojas bus suklaidintas ir neteisingai įvertins padėtį, o tai turės ne tik sunkių pasekmių, bet ir dar labiau padidins informacijos asimetriją. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Skaitmeninant laisvųjų profesijų paslaugas ir naudojant DI grindžiamas balso atpažinimo ir vertimo sistemas sumažės priklausomybė nuo vietovės ar kalbos. Tai visų pirma taikytina konsultacinėms ir planavimo paslaugoms, taip pat socialinės ir sveikatos sričių paslaugoms. Negalima leisti, kad vykstant tokiems pokyčiams būtų susilpnintas Paslaugų direktyvoje įtvirtintas paskirties valstybės principas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | DI taikomųjų programų, naudojamų teikiant laisvųjų profesijų paslaugas, duomenų kokybė yra labai svarbi. Siekiant tokias taikomąsias programas praktiškai ir sėkmingai naudoti kritinėse srityse, būtina užtikrinti, kad laisvųjų profesijų darbuotojai dalyvautų tobulinant jų techninius aspektus ir visų pirma užtikrinant duomenų kokybę. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Šiomis aplinkybėmis taip pat svarbus duomenų anoniminimo arba pseudonimų suteikimo aspektas, kuris yra saugaus duomenų naudojimo pagrindas, o tai atitinka užsakovų interesus. Vykstant technologijų plėtrai taip pat didėja kibernetinių nusikaltimų keliamas pavojus, dėl kurio kyla grėsmė ir laisvųjų profesijų darbuotojų teikiamoms paslaugoms. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pereinant prie skaitmeninių technologijų bus sudarytos palankesnės sąlygos į rinką patekti naujiems komerciniams paslaugų teikėjams, kurie tikslingai siūlys laisvųjų profesijų verslo modelius. Europos Sąjunga ir valstybės narės raginamos, kai reikia, reglamentuoti šį procesą, kad, be kita ko, nustatytų taisykles, taikomas platformų operatorių ir laisvųjų profesijų darbuotojų tarpusavio santykiams ir prieigai prie tokių platformų.- Šiame procese turėtų dalyvauti nacionalinės priežiūros institucijos arba profesinės asociacijos. Praėjusiais metais farmacijos paslaugų srityje pradėjo veikti didelės tarpvalstybinės internetinės vaistinės. Kaip naujos paslaugų teikėjos pranašumą gali turėti tos bendrovės, kurios jau yra sukaupusios praktinės patirties skaitmeninėje srityje. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Pagrindiniai laisvųjų profesijų aspektai vykstant skaitmeninei pertvarkai

| 5.1. | Laisvųjų profesijų darbuotojus ir jų klientus, pacientus ar užsakovus sieja ypatingas tarpusavio pasitikėjimas, kuris yra pagrindinis laisvųjų profesijų paslaugoms būdingas bruožas. Pereinant prie skaitmeninių technologijų kils sunkumų siekiant išsaugoti šį tarpusavio pasitikėjimą. Tai, be kita ko, susiję su asmeninių santykių pobūdžiu, nes jie vis dažniau palaikomi ne tiesiogiai, o naudojant technines priemones, pavyzdžiui, vaizdo ryšį ar elektronines pranešimų paslaugas. Vis dėlto pasitikėjimu pagrįstos asmeninės konsultacijos ir priežiūra liks pagrindiniu laisvųjų profesijų paslaugų bruožu, nors jos ir bus teikiamos skaitmeniniu būdu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tačiau ilgainiui reikia apsvarstyti, ar naudojant DI taikomąsias programas gali būti užtikrinta, kad bus laikomasi tų pačių reikalavimų, kaip žmogaus teikiamų konsultavimo paslaugų atveju. Teoriškai yra įmanoma, kad žmonių pasitikėjimą vienas kitu pakeistų pasitikėjimas tarp žmogaus ir mašinos. Galvojant apie tai, DI taikomosios programos dar turės būti gerokai patobulintos. Galutinį sprendimą turi priimti žmogus, laikantis principo, kad procesą valdo žmogus (angl. human-in-command). Programuojant DI turi būti orientuojamasi į žmogų, laikomasi skaidrumo, visų pirma atsižvelgiama į paslaugas gaunančio asmens interesus ir laikomasi vienodų atsakomybės standartų. Siekiant, kad DI paslaugos būtų teikiamos sėkmingai ir jomis būtų pasitikima, taip pat turi būti užtikrinta, kad algoritmai, kurių pagrindu veikia DI, būtų skaidrūs ir aiškūs. Negalima leisti, kad naudojant algoritmus atsirastų iškraipymų ar daugiau priešiško nusistatymo. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Profesinis nepriklausomumas ir atsakomybė – svarbūs veiksniai kuriant šį tarpusavio pasitikėjimą. Būtinas laisvųjų profesijų darbuotojų teikiamų paslaugų požymis yra pacientų, klientų ir užsakovų pasitikėjimas tuo, kad jie šias paslaugas teikia atsakingai, kompetentingai ir nėra saistomi išorės interesų. Būtent skaitmeninėje srityje, kur sunkiau suvokti interesų daromą įtaką, pasitikėjimas nepriklausoma profesine praktine patirtimi taps vis svarbesnis. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pagrindinis bruožas, kuris būdingas skaitmeniniame amžiuje teikiamoms laisvųjų profesijų paslaugoms, yra siekis užtikrinti duomenų saugumą ir duomenų apsaugą. Šiuo aspektu laisvosios profesijos yra labai svarbios, nes šie darbuotojai savo klientams arba pacientams užtikrina, kad skaitmeninėmis taikomosiomis programomis naudotis yra saugu, ir informuoja apie grėsmes. Tai stiprina pasitikėjimu grindžiamus santykius su paslaugų gavėjais ir yra glaudžiai susiję su profesinės paslapties saugojimu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kartu reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad laisvųjų profesijų darbuotojai neturi galimybių atpažinti visų nesąžiningo duomenų naudojimo atvejų, o tai yra labai svarbu sprendžiant kylančius su atsakomybe susijusius klausimus. Tai visų pirma svarbu tuo atveju, kai esama skaitmenine infrastruktūra nesąžiningo duomenų naudojimo tikslu pasinaudoja išorės subjektai, kurie veikia ne ES. Todėl Europos Sąjunga turėtų skatinti kurti ir tobulinti saugią skaitmeninę infrastruktūrą, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas su konkurentais iš kitų pasaulio regionų. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Skaitmeninė pertvarka ir mokymas

| 6.1. | Pereinant prie skaitmeninių technologijų pasikeis reikalavimai, taikomi laisvųjų profesijų darbuotojų mokymui, tęstiniam mokymui ir kvalifikacijos kėlimui. Jie turi būti pasirengę mokytis visą gyvenimą ne tik savo tiesioginėje profesinėje srityje, bet ir siekdami įgyti greitai besikeičiančius skaitmeninius įgūdžius kitose srityse. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Siekiant užtikrinti, kad laisvųjų profesijų darbuotojai turėtų reikiamus skaitmeninius įgūdžius, jie atitinkamus e. įgūdžius turėtų įgyti jau besimokydami profesijos ir vėliau vykdydami savo profesinę veiklą. Europos Sąjunga raginama padėti vykdyti šiuos procesus įgyvendinant atitinkamas paramos programas. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Skaitmeninius įgūdžius įgyti ir juos tobulinti taip pat turėtų laisvųjų profesijų darbuotojų įdarbinti asmenys, nes už jų mokymą yra atsakingi laisvųjų profesijų darbuotojai. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Skaitmeninė pertvarka ir profesinės srities teisės aktai

| 7.1. | Daugelyje šalių laisvųjų profesijų teikiamoms paslaugoms taikomi reikalavimai yra nustatyti teisės aktuose. Jų turi būti laikomasi, neatsižvelgiant į tai, ar šios paslaugos teikiamos skaitmeniniu būdu, ar ne. Jau daug metų Europos Sąjungoje į profesinės srities teisės aktus žvelgiama nevienareikšmiškai. Viena vertus, Europos Komisija tikisi, kad atsisakius dalies nacionalinių profesinės veiklos taisyklių bus paskatintas ekonomikos augimas ir stiprės konkurencija, tačiau ir toliau neatsižvelgiama į netinkamo elgesio išlaidas, atsirandančias dėl nepakankamo kokybės užtikrinimo nereguliuojamose rinkose laisvųjų profesijų kontekste. Todėl daugelis valstybių narių mano, kad jų taikomas reglamentavimas yra reikalingas ir pagrįstas, siekiant užtikrinti visų pirma laisvųjų sisteminės svarbos profesijų paslaugų kokybę. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Laisvųjų profesijų paslaugos teikiamos naujais skaitmeniniais būdais, kuriems taikyti esamą teisinį reglamentavimą bus vis sudėtingiau, todėl turės būti keičiami šiuo metu galiojantys profesinės srities teisės aktai. Siekiant užtikrinti reikiamą lankstumą, reikėtų atnaujinti tas nuostatas, kurios nėra būtinos pereinant prie skaitmeninių technologijų. Kita vertus, didės poreikis įstatymuose įtvirtinti tam tikrus principus, susijusius su galimybe tiek gauti laisvųjų profesijų paslaugas, tiek jas teikti, kad būtų išvengta neigiamų skaitmeninės pertvarkos pasekmių vartotojams ir laisvųjų profesijų darbuotojams. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Iš esmės reikės rasti optimalią pusiausvyrą tarp teisiškai privalomų nuostatų ir vadinamųjų „neprivalomų priemonių“ (angl. soft law), pavyzdžiui, profesinės etikos. Prioritetas teikiamas profesiniam savireguliavimui. Tik tada, kai tai neveikia, įstatymų leidėjas raginamas imtis reguliavimo veiksmų. Laisvųjų profesijų, kurios nėra reglamentuojamos, atveju turėtų būti skatinama priimti etikos taisykles. |
| --- | --- |

7.3.

8.   Skaitmeninė pertvarka ir laisvųjų profesijų savivalda

| 8.1. | Vienas pagrindinių laisvųjų profesijų bruožų yra vienu ar kitu pagrindu veikiančios profesinės organizacijos, kurios, deja, skirtingose ES valstybėse narėse yra labai nevienodos. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Savivalda daugiausia organizuojama regionų ir kartais vietos lygmeniu. Pereinant prie skaitmeninių technologijų nelieka įprastinės teikiamų paslaugų priklausomybės nuo vietovės ar kalbos. Todėl reikia apsvarstyti, kaip ateityje būtų galima užtikrinti veiksmingą profesinės veiklos priežiūrą. Tokius svarstymus savivaldos organai turėtų pradėti kuo anksčiau. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Pereinant prie skaitmeninių technologijų, profesinėms asociacijoms ir organizacijoms kyla naujos užduotys. Jos gali savo nariams padėti plėtojant naujas skaitmenines veiklos sritis ar dirbant su naujais socialiniais tinklais. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Pereinant prie skaitmeninių technologijų reikės keisti profesinės etikos nuostatas, kurias parengė laisvųjų profesijų savivaldos subjektai. Profesinė etika, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi svarbiausių laisvųjų profesijų principų, yra būtina sąlyga siekiant išvengti neigiamo skaitmeninės pertvarkos procesų poveikio vartotojams. Šiuo tikslu profesinės etikos taisyklėmis gali būti papildomos teisės aktų nuostatos. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Nauji laisvųjų profesijų aprašai

| 9.1. | Pereinant prie skaitmeninių technologijų gali reikėti išplėsti esamus laisvųjų profesijų aprašus, stiprinti tarpdisciplininį bendradarbiavimą su kitomis profesijomis ir, vadovaujantis Romos manifeste nurodytais kriterijais, sudaryti palankesnes sąlygas atsirasti naujoms laisvosioms profesijoms, laikantis atviros ir besivystančios sistemos principo. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Be to, pereinant prie skaitmeninių technologijų toliau stiprės prasidėjusi laisvųjų profesijų paslaugų komercializacija ir keisis tradicinis laisvųjų profesijų aprašas. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Dėl šios priežasties savivalda, profesinė etika ir minimalieji įstatymais nustatyti reikalavimai ateityje bus labai svarbūs, siekiant novatoriškais ir lanksčiais metodais užtikrinti, kad nebūtų padaryta žala bendrajam interesui siekiant tik pelno ir kad vartotojai gautų kokybiškas laisvųjų profesijų paslaugas. |
| --- | --- |

9.3.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Tyrimas The State of Liberal Professions Concerning their Functions and Relevance to European Civil Society, EESC-2014-46-EN, ISBN 978-92-830-2460-6.

1

The State of Liberal Professions Concerning their Functions and Relevance to European Civil Society

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/13

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Socialinės ekonomikos vaidmens kuriant darbo vietas ir įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį

(tiriamoji nuomonė)

(2021/C 286/04)

| Pranešėjas | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Cinzia DEL RIO |

Pranešėjas

Giuseppe GUERINI

Bendrapranešėjė

Cinzia DEL RIO

| Konsultavimasis | ES Tarybai pirmininkaujanti Portugalija, 2020 10 26 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 3 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 239 / 2 / 1 |

Konsultavimasis

ES Tarybai pirmininkaujanti Portugalija, 2020 10 26

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2021 3 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

239 / 2 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK yra dėkingas ES Tarybai pirmininkaujančiai Portugalijai už prašymą pateikti šią nuomonę ir mano, kad tarp socialinės ekonomikos subjektų svarbu nustatyti partnerius, kurie strategiškai svarbūs įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir kuriant Europos Sąjungą, kurioje laikomasi tvirtos nuostatos, kad pagrindinė ekonomikos funkcija yra tarnauti žmonėms. Todėl EESRK rekomenduoja valstybių narių valdžios institucijoms numatyti platų socialinės ekonomikos subjektų dalyvavimą jų nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, skirtuose įveikti pandemijos krizę. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad būtina konsoliduoti ES institucijų patvirtintus veiklos kriterijus, kad būtų galima tinkamai pripažinti įvairių teisinių formų socialinės ekonomikos organizacijas ir įmones. Pagal šiuos kriterijus numatyta, kad socialinės ekonomikos struktūros pirmenybę teikia visuotinės svarbos socialiniams tikslams, taiko demokratinį valdymą, kuriame dalyvauja įvairūs suinteresuotieji subjektai, o tais atvejais, kai siekiama riboto pelno, jis panaudojamas įstatais nustatytiems tikslams. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad, norint įvertinti socialinės ekonomikos organizacijų ir įmonių daromą socialinį poveikį, Europos Sąjungai būtina sukurti nuolatinę statistinių duomenų rinkimo sistemą, kuri leistų turėti patikimų, palyginamų ir atnaujinamų duomenų apie šio sektoriaus apimtį ir poveikį. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK nuomone, atsižvelgiant į socialinės ekonomikos vaidmenį kuriant ir išlaikant darbo vietas, įskaitant nepalankias sąlygas darbo rinkoje turinčius asmenis ir nepalankioje padėtyje esančias vietoves, būtina tinkama paramos politika, kuria būtų pripažįstama, kad šios organizacijos yra visuotinės svarbos ir kad jos, nors ir yra privatūs subjektai, iš esmės atlieka viešąsias funkcijas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ši paramos politika turi būti vykdoma keturiais lygmenimis:






  — | mokesčių politika ir mokesčių sistemos, kuriose pripažįstama visuotinės svarbos funkcija, |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

mokesčių politika ir mokesčių sistemos, kuriose pripažįstama visuotinės svarbos funkcija,

| — | viešųjų ir privačių investicijų skatinimo politika, kuria remiamos socialinio poveikio investicijos, įskaitant viešuosius pirkimus ir koncesijas, |
| --- | --- |

—

viešųjų ir privačių investicijų skatinimo politika, kuria remiamos socialinio poveikio investicijos, įskaitant viešuosius pirkimus ir koncesijas,

| — | politika, skirta palaikyti stabilų socialinės ekonomikos įmonių darbuotojų užimtumą ir ekonominį jų vaidmenį, |
| --- | --- |

—

politika, skirta palaikyti stabilų socialinės ekonomikos įmonių darbuotojų užimtumą ir ekonominį jų vaidmenį,

| — | politika, skirta remti darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir technologines inovacijas socialinės ekonomikos organizacijose. |
| --- | --- |

—

politika, skirta remti darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir technologines inovacijas socialinės ekonomikos organizacijose.

| 1.6. | Kalbant apie darbo vietų kūrimą ir išsaugojimą, EESRK atkreipia dėmesį į formulę, pagal kurią įmonę išperka darbuotojai (angl. worker buy out), ir mano, kad tai yra gera praktika, naudinga ne tik atgaivinant krizę patiriančias įmones, bet ir perleižiant MVĮ, kurių steigėjai neturi paveldėtojų. Šiuo tikslu būtų naudinga sukurti specialų Europos investicijų fondą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK prašo remti ir palaikyti, be kita ko, skatinsimosiomis priemonėmis, vis didėjantį finansinės veiklos vykdytojų susidomėjimą socialinio poveikio investicijomis; jiems socialinės ekonomikos įmonės turėtų tapti pagrindiniais partneriais siekiant atgaivinti investicijas, skirtas socialiniams, aplinkos ir solidarumo tikslams įgyvendinti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad socialinės ekonomikos įmonės gali būti idealus organizacinis modelis naujoms skaitmeninėse platformose atsirandančioms verslumo rūšims, visų pirma dalijimosi ekonomikos veiklai, nes šios įmonės palankios aktyviam skaitmeninių platformų darbuotojų ir naudotojų dalyvavimui. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pabrėžia, kad deramos darbo sąlygos ir demokratinis valdymas yra pagrindiniai su socialinės ekonomikos įmonėms siejami elementai ir kad tais atvejais, kai šie klausimai neapibrėžti įstatuose, kaip, pavyzdžiui, darbuotojų ir socialinių kooperatyvų atveju, turėtų būti numatytos konkrečios konsultavimosi su darbuotojais ir darbuotojų dalyvavimo formos. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad socialinės ekonomikos organizacijos, ypač savanoriškos veiklos asociacijos, atlieka labai svarbų vaidmenį siekiant sanglaudos, didindamos socialinį kapitalą ir stiprindamos atsakingą pilietinės visuomenės vaidmenį. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Jaunimo savanoriška veikla yra svarbus naujų kartų įsidarbinamumo ir žmogiškojo kapitalo didinimo šaltinis, ji padeda įgyti naudingos patirties, kuri padidina įsidarbinimo galimybes. Tokia veikla taip pat naudinga sprendžiant nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) jaunimo problemą, todėl būtų naudinga vykdyti politiką, kuri palengvintų perėjimą nuo savanoriškos veiklos prie nuolatinio apmokamo darbo. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Galiausiai EESRK prašo socialinės ekonomikos veiksmų plane numatyti konkrečias veiklos priemones ir konkrečius teisėkūros pasiūlymus ir tikisi, kad tai bus padaryta. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK džiaugiasi, kad šia tiriamąja nuomone, kurią pateikti paprašė ES Tarybai pirmininkaujanti Portugalija, jis galės prisidėti prie pirmininkavimo programos prioritetų įgyvendinimo, visų pirma prie Europos socialinio modelio propagavimo, pateikdamas konkrečių pasiūlymų dėl socialinės ekonomikos įmonių vaidmens kuriant pastovias ir deramas darbo vietas ir įtraukesnę, tvaresnę ir atsparesnę ekonomiką. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tarptautiniu lygmeniu vis labiau pripažįstama, kad socialinė ekonomika atlieka esminį ir svarbų vaidmenį ir gali atskleisti pilietinės visuomenės organizacinius gebėjimus ir gebėjimus skatinti permainas. Keliose valstybės narės buvo parengti teisės aktai, kuriais pripažįstami socialinės ekonomikos tikslai ir funkcijos, apibrėžiami organizacijų, kurios atitinka socialinės ekonomikos kriterijus, profilis ir teisinė forma (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kalbant apie teisinį socialinės ekonomikos subjektų pripažinimą, EESRK savo nuomonėje INT/871 (2) nurodo, kad atitinkamos organizacijos ir įmonės pripažįsta socialinių tikslų viršenybę kapitalo atžvilgiu, taiko demokratinį valdymą, kuriame dalyvauja įvairūs suinteresuotieji subjektai. Tai nėra privačios pelno siekiančios įmonės, o tais atvejais, kai vykdant verslą siekiama riboto pelno, jis panaudojamas įstatais nustatytiems tikslams ir darbo vietų kūrimui. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EBPO, Jungtinių Tautų, TDO ir įvairių ES institucijų parengti tyrimų dokumentai suteikė tvirtą pagrindą socialinės ekonomikos pripažinimui, o pats EESRK, kuris 2009–2020 m. parengė 13 nuomonių socialinės ekonomikos klausimais, suskirstė socialinės ekonomikos organizacijas ir įmones į keturias grupes: kooperatyvai, asociacijos, savidraudos įmonės ir fondai, o pastaruoju metu jas papildė ir socialinės įmonės. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nors Europos Sąjunga pripažino būdingiausius socialinės ekonomikos kriterijus ir sąvokas (3), pavyzdžiui, žmogaus viršenybę kapitalo atžvilgiu, pelno reinvestavimą ir dalyvaujamąjį valdymą, kol kas Europoje nepavyko susitarti dėl vienodos teisinės apibrėžties. 2018 m. Parlamentas pasiūlė, remiantis SESV 50 straipsniu, sukurti socialinės ekonomikos organizacijoms skirtą sertifikatą. EESRK mano, kad siekiant šio tikslo, būtų naudinga geriau ir darniau rinkti statistinius duomenis, kurie leistų surašyti socialinės ekonomikos organizacijas ir įmones remiantis bendra veiklos apibrėžtimi, kaip tai daroma šalyse, kurios įsteigė socialinės ekonomikos organizacijų ir įmonių viešuosius registrus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dabar kaip niekada reikalinga Europos Sąjungos institucijų pripažinta ir oficialiai patvirtinta socialinės ekonomikos veiklos apibrėžtis, visų pirma siekiant sudaryti galimybę pasinaudoti didelėmis jos augimo ir vystymosi galimybėmis, taip pat padėti viešosioms ir privačioms įstaigoms geriau suprasti socialinę ekonomiką. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ši apibrėžtis būtina siekiant užtikrinti visišką patekimą į kapitalo rinką, kurioje vis labiau domimasi socialinio poveikio investicijomis. Socialinės ekonomikos veiksmų planas yra tinkama galimybė spręsti šį klausimą, tačiau ir veiksmų plane „Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms“ (4) turėtų būti svarstomas socialinės ekonomikos vaidmuo pritraukiant investicijas į žmonėms palankią ekonomiką. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Socialinės ekonomikos organizacijų funkcija ir sukuriama ekonominė vertė yra labai svarbios tiek dėl vertės masto (8 proc. Europos BVP), tiek šios vertės kokybės ir patvarumo (5): net ir finansų krizės metais padidėjo šio sektoriaus kuriama ekonominė vertė ir jame dirbančių darbuotojų skaičius. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Socialinė ekonomika atlieka svarbų vaidmenį kuriant ir išsaugant darbo vietas: Europoje šiame sektoriuje yra daugiau kaip 13,6 mln. apmokamų darbo vietų, t. y. apie 6,3 proc. ES 28 aktyvių gyventojų (6), daugiau kaip 232 mln. kooperatyvų, savidraudos ir panašių įstaigų, apie 2,8 mln. įmonių ir organizacijų. Apie 2,6 mln. šių darbuotojų dirba socialinėse įmonėse, atitinkančiose 2011 m. socialinio verslo iniciatyvoje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Daug socialinės ekonomikos organizacijų ir įmonių darbuotojų dirba mažose struktūrose, tačiau daugelyje Europos šalių yra didelių socialinės ekonomikos įmonių, kuriose dirba daugiau nei šimtas, o kartais ir tūkstantis darbuotojų. Didelė dalis darbuotojų dirba organizacijose, kurioms būdingas demokratinis dalyvaujamuoju principu grindžiamas valdymas, o tai rodo, kad jose derinamas platus suinteresuotųjų šalių dalyvavimas valdyme ir noras išlaikyti aukštą užimtumo lygį, taip pat geresnį jų gebėjimą atlaikyti sukrėtimus (7). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Svarbu tai, kad socialinės ekonomikos sektoriuje didelę darbuotojų dalį sudaro moterys: esama atvejų, kai jų skaičius siekia daugiau kaip 70 proc. darbuotojų, tačiau paprastai jos sudaro daugiau nei 50 proc. jų. Nors reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant visiškos lyčių lygybės, reikėtų pažymėti, kad moterys dalyvauja daugelio socialinės ekonomikos organizacijų vadovybėje ir užima vadovaujamas pareigas. Šiose organizacijose ir įmonėse pasiekta didelė darbo užmokesčio lygybė tiek įvairiose organizacinės hierarchijos pozicijose, tiek darbo užmokesčio srityje, nes jis nėra pernelyg netolygus lyčių lygybės požiūriu (8). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Didesnė darbo užmokesčio lygybė neatsveria to, kad nemažame skaičiuje socialinės ekonomikos organizacijų ir įmonių darbuotojų darbo užmokestis užima žemiausias pozicijas pajamų skalėje. Iš dalies taip yra dėl apskritai nepakankamai vertinamo priežiūros darbo, kuris pernelyg dažnai nėra tinkamai atlyginamas finansiškai, net ir įprastose verslo formose. Todėl svarbu stiprinti darbuotojų teises jungtis į profesines sąjungas socialinių ir priežiūros paslaugų sektoriuose. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Socialinės ekonomikos organizacijos ir įmonės taip pat atlieka svarbų vaidmenį skatinant ir įgyvendinant įvairias socialines naujoves, o tai rodo, kad jos gali suprasti ir remti visuomenės pokyčius ir sutelkti žmogiškojo kapitalo išteklius, kuriuos sudaro aktyviai ir solidariai dalyvaujantys asmenys, įskaitant daugiau kaip 82,8 mln. savanorių. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Siekiant padėti žmonėms, kurių daugelis dirba svarbiuose sektoriuose, taip pat socialinės ekonomikos organizacijoms ir įmonėms įveikti socialinių ir technologinių inovacijų keliamus iššūkius, būtinos tinkamos mokymosi visą gyvenimą ir kvalifikacijos kėlimo priemonės, skirtos profesiniams ir organizaciniams įgūdžiams ugdyti. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Todėl EESRK nuomone, labai svarbu, kad Europos Komisija paskelbė apie socialinės ekonomikos veiksmų planą ir konkrečias priemones Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti, parengiant specialų veiksmų planą, dėl kurio EESRK yra pateikęs nuomonę SOC/614 (9). |
| --- | --- |

2.15.

3.   Pasiūlymai Europos socialinės ekonomikos rėmimo ir skatinimo politikai

| 3.1. | Siekiant dar labiau paskatinti ir nuosekliau prisidėti prie socialinės ekonomikos organizacijų ir įmonių indėlio kuriant socialiai atsakingesnę, atsparesnę ir įtraukesnę Europą, būtina parengti teisėkūros priemones ir Europos ekonominės politikos programas, kuriomis būtų remiamas ir skatinamas socialinės ekonomikos organizacijų ir įmonių augimas, nes jos gali svariai prisidėti prie tvaraus, ekologiško ir solidaraus vystymosi modelio puoselėjimo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šiuo požiūriu būtų galima imtis veiksmų keturiais lygmenimis:






  — | sukurti mokesčių sistemą, kurioje būtų pripažįstamas socialinės ekonomikos įmonių atliekamas visuotinės svarbos vaidmuo, visų pirma įmonių, veikiančių svarbiausiuose viešojo intereso sektoriuose, pavyzdžiui, socialinių, sveikatos priežiūros, švietimo ir socialinės įtraukties paslaugų, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

sukurti mokesčių sistemą, kurioje būtų pripažįstamas socialinės ekonomikos įmonių atliekamas visuotinės svarbos vaidmuo, visų pirma įmonių, veikiančių svarbiausiuose viešojo intereso sektoriuose, pavyzdžiui, socialinių, sveikatos priežiūros, švietimo ir socialinės įtraukties paslaugų,

| — | vykdyti viešųjų ir privačių investicijų skatinimo politiką, kuria būtų remiamos socialinio poveikio investicijos, toliau gerinant viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkos prieinamumą, |
| --- | --- |

—

vykdyti viešųjų ir privačių investicijų skatinimo politiką, kuria būtų remiamos socialinio poveikio investicijos, toliau gerinant viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkos prieinamumą,

| — | vykdyti politiką, skirtą palaikyti socialinės ekonomikos įmonių darbuotojų stabilų užimtumą ir ekonominį vaidmenį, visų pirma užtikrinant jų dalyvavimą demokratiniame šių įmonių valdyme, |
| --- | --- |

—

vykdyti politiką, skirtą palaikyti socialinės ekonomikos įmonių darbuotojų stabilų užimtumą ir ekonominį vaidmenį, visų pirma užtikrinant jų dalyvavimą demokratiniame šių įmonių valdyme,

| — | vykdyti politiką, skirtą paremti naujų įgūdžių ugdymą ir inovacijų ir skatinti naujų technologijų sklaidą pilietinėje visuomenėje. |
| --- | --- |

—

vykdyti politiką, skirtą paremti naujų įgūdžių ugdymą ir inovacijų ir skatinti naujų technologijų sklaidą pilietinėje visuomenėje.

| 3.3. | EESRK pripažįsta esminį socialinės ekonomikos organizacijų ir įmonių vaidmenį asmeniui teikiamų paslaugų ir socialinių paslaugų srityse, tačiau mano, kad valstybių narių ir viešojo administravimo institucijų atsakomybė užtikrinti piliečiams būtiniausias paslaugas išlieka labai didelė. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Turėtų būti toliau stiprinamos priemonės užimtumui remti socialinėse įmonėse, kurių užduotis – integruoti neįgaliuosius arba labai nepalankioje padėtyje esančius darbuotojus į darbo rinką. Šiomis priemonėmis turėtų būti mažinama mokesčių ir socialinio draudimo įmokų našta darbo sąnaudoms, pavyzdžiui, valdžios institucijoms prisiimant atsakomybę už dalį būtinų įmokų, kad būtų užtikrintas minėtų asmenų draudimas ir socialinė apsauga. Tokios paskatos neturėtų būti laikomos valstybės pagalba socialinės ekonomikos įmonėms, nes jomis siekiama remti visapusišką labai nepalankioje padėtyje esančių asmenų įtrauktį į darbo rinką. Tačiau bet kuriuo atveju paskatos turėtų būti taikomos tik toms organizacijoms, kurios laikosi kolektyvinių darbo sutarčių ir pagrindinių darbuotojų teisių. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dažnai socialinės ekonomikos įmonės yra pagrindiniai subjektai, teikiantys bendruomenei esmines paslaugas: švietimo, sveikatos priežiūros ir socialines, pagalbos ir mokymo, įsidarbinimo paslaugas nepalankioje padėtyje esantiems asmenims; jų veikla net ir vykdoma komerciniais ar verslo tikslais visada turi didelę bendruomeninę ir teritorinę vertę, o savo pelną jos reinvestuoja į įmonės įstatais nustatytus tikslus. Tai yra paslaugos, kurias teikiant tiesiogiai dalyvauja patys gavėjai, jas teikiančios įmonės turi tamprų ryšį su teritorija, o šio ryšio palaikymas yra jų vykdomos misijos dalis. Dėl šių ypatumų jos negali būti besąlygiškai priskiriamos rinkos konkurencijos sistemoms. Todėl reikėtų sušvelninti kai kuriuos dabartinius valstybės pagalbos reikalavimus, kuriais neleidžiama taikyti mokesčių sistemos, kuria pripažįstami šių organizacijų socialiniai ir visuomeniniai nuopelnai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Dėl tos pačios priežasties ir kaip jau buvo nurodyta nuomonėje INT/906 (10), EESRK mano, kad de minimis pagalbos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms reglamente nustatytą 500 000 EUR ribą per trejus finansinius metus reikėtų padidinti iki 800 000 EUR vieniems finansiniams metams.
  Tačiau EESRK pripažįsta, kad būtina suderinti galimybių gauti finansavimą taisykles nustatant vienodus ir skaidrius kriterijus, atitinkančius valstybėse narėse galiojančias darbo teisės ir kolektyvinių sutarčių nuostatas. |
| --- | --- |

3.6.

Tačiau EESRK pripažįsta, kad būtina suderinti galimybių gauti finansavimą taisykles nustatant vienodus ir skaidrius kriterijus, atitinkančius valstybėse narėse galiojančias darbo teisės ir kolektyvinių sutarčių nuostatas.

| 3.7. | Svarbu nustatyti priemones, kurios leistų padidinti socialinio poveikio investicijas socialinės ekonomikos organizacijose. Esama įdomios su tuo susijusios patirties, pavyzdžiui, kai socialinės ekonomikos įmonė, kuri siekia visuotinės svarbos socialinių tikslų, išleidžia obligacijas ir nuosavybės vertybinius popierius (investicijos į nuosavą kapitalą arba kvazinuosavą kapitalą). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Investuotojams taikant lengvatinį apmokestinimą, šiomis finansinėmis priemonėmis būtų galima paskatinti augimą, nes jau ankstesni duomenys patvirtina, kad socialinės ekonomikos organizacijos net ir nedidelėmis investicijomis sugebėjo sukurti daug darbo vietų ir duoti socialinės naudos savo teikiamų paslaugų naudotojams. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tačiau būtina numatyti atitinkamus parametrus, kuriuos taikant būtų galima išmatuoti ir palyginti pasiektus rezultatus, susijusius su tvarių darbo vietų kūrimu, aukštų darbo saugos standartų taikymu ir siekiamų socialinių tikslų veiksmingu įgyvendinimu. Todėl valstybės narės turėtų priimti socialinės ekonomikos pagrindų įstatymus ir aktyviai įgyvendinti socialinės ekonomikos įmonių augimui ir plėtrai palankią politiką. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Dar 2011 m. Europos Komisija nustatė, kad reikia gerinti visuomenės žinias ir socialinės ekonomikos įmonių duomenų bei statistinių duomenų rinkimą. Tačiau dar daug reikia nuveikti siekiant nustatyti suderintus standartus, kurie, be to, būtų ypač naudingi siekiant išvengti „socialinio plovimo“ ar netinkamos galimybės pasinaudoti paramos priemonėmis. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Valstybės narės, kurios dar to nepadarė, galėtų paskirti nacionalines institucijas, atsakingas už reikalavimų ir standartų laikymosi bei suderinamumo su socialiniais tikslais stebėseną ir tikrinimą. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Esama konkrečių veiklos rėmimo priemonių, kurių viena svarbiausių – dalyvavimas viešųjų pirkimų ir koncesijų rinkoje; šiuo tikslu jau Direktyvoje 2014/24/ES (11) buvo pasiūlyta svarbių priemonių, kurios ne visose valstybėse narėse buvo tinkamai įgyvendintos. Siekdama skatinti socialiai atsakingus viešuosius pirkimus, Europos Komisija turėtų rodyti pavyzdį ir kuo geriau išnaudoti savo viešųjų pirkimų procedūras, kad įgyvendintų socialinės politikos tikslus. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Taip pat svarbios paramos priemonės, kuriomis padedama pertvarkyti gamybinę ir paslaugų veiklą arba perduoti krizės ištiktų įmonių ar verslininkų karjeros pabaigoje veiklą darbuotojų kooperatyvams arba bendro valdymo įmonėms. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Ši praktika, kai darbuotojai išperka įmonę (angl. Worker Buy Out) (12), jau pasiteisino, kai buvo siekiama atgaivinti gamybinę veiklą krizės metu, ir šiuo metu ji taikoma vis dažniau tais atvejais, kai darbuotojams priklausanti socialinė įmonė perima mažas įmones. Tai ypač pasakytina apie jaunus žmones, kurie neturi pakankamai kapitalo verslui pradėti ir kuriuos dažnai stabdo baimė, kad teks vienam įveikti rinkos problemas. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Siekiant padidinti šių iniciatyvų potencialą, reikėtų investicijų ir paramos priemonių, kuriomis būtų padedama pradėti verslą, pavyzdžiui, kapitalo investicijomis finansuojant krizės ištiktų įmonių darbuotojus, kurie nusprendžia perimti verslą sukurdami šios įmonės darbuotojų kooperatyvą. Kai kuriose šalyse šios iniciatyvos suteikė galimybę restruktūrizuoti įvairias įmones ir išsaugoti tūkstančius darbo vietų. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Labai svarbus vaidmuo šiuose pramonės pertvarkymo procesuose tenka profesinėms darbuotojų organizacijoms. Savarankiško verslo formos, tokios kaip darbuotojų išperkama įmonė, yra neatsiejama aktyvios užimtumo politikos dalis. Įdomus kooperatyvų ir profesinių sąjungų bendradarbiavimo pavyzdys – Italijoje trijų kooperatyvų federacijų ir trijų reprezentatyviausių profesinių sąjungų pasirašytas susitarimas dėl sistemingo bendradarbiavimo darbuotojams išperkant įmones (13). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EESRK tikisi, kad Socialinės ekonomikos veiksmų planu bus skatinama įgyvendinti panašias iniciatyvas visose Europos Sąjungos valstybėse narėse, įsteigiant specialią Europos investicijų fondo arba Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo struktūrą, kad būtų sukurtos konkrečios priemonės, kuriomis būtų galima paremti įvairios ekonominės veiklos, kurią sutrikdė pandemijos sukelta krizė, atnaujinimą. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Naujos socialinės ekonomikos formos

| 4.1. | Socialinės ekonomikos įmonės kuria naujas darbo vietas ir plėtoja socialinių inovacijų iniciatyvas, be kita ko, susijusias su žaliąja ekonomika ir darnaus vystymosi skatinimu. Didėja socialinės ekonomikos organizacijų patirtis žiedinės ekonomikos srityje, jos taip pat kuria naujas darbo vietas pakartotinio naudojimo ar socialinio ūkininkavimo sektoriuose. Iki šiol daugelio valstybių narių teisinė sistema ir politika nėra palanki integravimo į darbo rinką kooperatyvų plėtrai. Todėl reikėtų veiksmų ES lygmeniu, kad būtų galima paskatinti pažangą šioje srityje. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Darbuotojų kooperatyvai (14) gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant, kad naujas verslas, plėtojamas skaitmeninėse platformose, taptų įtraukesnis, kad darbuotojų ir naudotojų dalyvavimas taptų tvaresnis ir atsakingesnis siekiant plėtoti naujas savitarpio pagalbos ir solidarumo formas pasinaudojant skaitmeninėmis technologijomis, kurios užtikrintų plataus masto dalyvavimą. Tačiau būtina siekti platformų darbuotojų ir netipinių darbuotojų apsaugos sudarant tinkamas kolektyvines sutartis su darbuotojų profesinėmis sąjungomis. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Socialinės ekonomikos įmonės gali sukurti užimtumo ir vietos plėtros galimybių organizuodamos plataus masto piliečių dalyvavimą teikiant paslaugas, pavyzdžiui, atsinaujinančiosios energijos teikimas arba paslaugų organizavimas atokiose ir kaimo vietovėse, kaip tai rodo Prancūzijoje sukurtų teritorinių ekonominio bendradarbiavimo centrų (PTCE) patirtis; šie centrai projektams įgyvendinti sutelkia asociacijas, kooperatyvus, vietos valdžios institucijas, tradicines įmones ir universitetus ir skatina puoselėti socialinį žemės ūkį, tvarų turizmą, aplinkos ir kultūros vertybes. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Socialinėje ekonomikoje labai svarbi vieta tenka savanoriškai veiklai, kuri svarbi ne tik jaunajai kartai, bet ir vyresnio amžiaus žmonėms, nes kai kuriais atvejais ši veikla suteikia puikią galimybę išlikti aktyviais piliečiais ir dalyvauti visuomenės gyvenime, o tai padeda gerinti gyvenimo kokybę. Todėl reikėtų ieškoti didesnių mokymosi ir savanoriškos veiklos sąsajų, nes tai gali būti priemonė paskatinti dirbti socialiniame sektoriuje. Geresnis savanoriškos veiklos ir stažuočių koordinavimas galėtų būti naudingas jaunų ir kvalifikuotų darbuotojų mokymui. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Sėkminga Europos solidarumo korpuso patirtis turėtų būti stiprinama ir išplėsta sukuriant tam skirtą programą „Erasmus socialiniams verslininkams“, kuria būtų skatinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas socialinės ekonomikos srityje. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tokia veikla taip pat labai naudinga sprendžiant nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) jaunimo problemą, todėl būtų naudinga vykdyti skatinamąją politiką, kuri palengvintų perėjimą nuo savanoriškos veiklos prie nuolatinio darbo. |
| --- | --- |

4.6.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2016/2237(INL)&l=en

1

https://betterentrepreneurship.eu

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/MEMO_11_735

https://cecop.coop/works/cecop-report-on-social-enterprises-laws-in-europe-a-worker-and-social-coops-perspective

(2)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/towards-appropriate-european-legal-framework

2

(3)  Socialinio verslo iniciatyva: https://ec.europa.eu/growth/sectors/social-economy/enterprises_en.

3

2015 m. Tarybos išvados dėl Socialinės ekonomikos skatinimo: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15071-2015-INIT/it/pdf.

2002 m. Socialinės ekonomikos chartija: https://www.socialeconomy.eu.org/wp-content/uploads/2020/04/2019-updated-Social-Economy-Charter.pdf. Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms.

(4)  Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas, COM(2020) 590 final.

4

final

(5)  Duomenys paimti iš Europos Komisijos leidinio https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=22304&langId=en.

5

(6)  Duomenys paimti iš EESRK ataskaitos https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-it-n.pdf.

6

(7)  The resilience of the cooperative model, CECOP, 2012 m., https://www.cecop.coop/works/the-resilience-of-the-cooperative-model.

7

The resilience of the cooperative model

(8)  Las mujeres en las cooperativas de trabajo, COCETA, 2019 m., https://www.coceta.coop/publicaciones/estudio-mujer-cooperativismo-coceta-2019.pdf.

8

Las mujeres en las cooperativas de trabajo

(9)  OL C 14, 2020 1 15, p. 1.

9

(10)  OL C 429, 2020 12 11, p. 131.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/policies/public-procurement/support-tools-public-buyers/social-procurement_lt

11

(12)  Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges, CECOP, 2013 m. (OL C 191, 2012 6 29, p. 24).

12

Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges

(13)  Italy, historic agreement between unions and coops on worker buyouts, CECOP, 2021 m., https://cecop.coop/works/italy-historic-agreement-between-unions-and-coops-to-promote-worker-buyouts.

13

Italy, historic agreement between unions and coops on worker buyouts

(14)  All for one – Worker-owned cooperatives’ response to non-standard employment, CECOP, 2019 m., https://cecop.coop/works/cecop-report-all-for-one-reponse-of-worker-owned-cooperatives-to-non-standard-employment.

14

All for one – Worker-owned cooperatives’ response to non-standard employment

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/20

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Profesinis mokymas – sistemų veiksmingumas numatant ir suderinant gebėjimus ir darbo rinkos poreikius ir socialinių partnerių bei įvairių suinteresuotųjų subjektų vaidmuo“

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymu)

(2021/C 286/05)

| Pranešėjas | Jean-Michel POTTIER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Jean-Michel POTTIER

| ES Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymas | 2020 10 26 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Biuro sprendimas | 2020 10 28 |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 16 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 222 / 0 / 4 |

ES Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymas

2020 10 26

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Biuro sprendimas

2020 10 28

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 16

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

222 / 0 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK primena, kad svarbu suderinti įgūdžius su darbo rinkos poreikiais. Komitetas pabrėžia, kad svarbiausia yra veiksmingos mokymo ir įgūdžių numatymo sistemos vykstant dideliems sukrėtimams dėl COVID-19 krizės, kurie paspartina mūsų ekonomikos pokyčius, visų pirma skaitmeninėje ir aplinkos srityje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atsižvelgdamas į Europos įmonių patiriamus įdarbinimo sunkumus, EESRK pabrėžia, kad reikia taikyti pakaitinio mokymosi priemones, kurios leistų įvairiais būdais įgyti įgūdžių. Didžioji dauguma darbdavių sąžiningai atlieka specialybės mokytojo vaidmenį pakaitinio mokymo procese, kad perduotų savo praktinę patirtį. Tačiau ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam piktnaudžiavimui našiomis, besimokančiųjų užimamomis, bet neapmokamomis darbo vietomis ir kad būtų uždrausta tokia praktika. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK primena, kad pakaitinio mokymosi priemonių įvairovė leidžia geriausiai prisitaikyti prie įvairių situacijų, atsižvelgiant į įmonių dydį, kvalifikacijos tipą, mokymo sistemos struktūrą, užimtinų pareigų pobūdį ir lygį. Ši įvairovė taip pat suteikia darbuotojams ir darbo ieškantiems asmenims galimybę įgyti naujų įgūdžių ir taip spręsti pasenusių profesinių įgūdžių problemą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK atkreipia dėmesį į MVĮ ypatumus. Daugelyje MVĮ, turinčių išskirtinę praktinę patirtį, ypač nišinėse rinkose, profesinė veikla yra techninio pobūdžio, todėl pakaitinio mokymosi programos būtų tinkamiausias būdas patenkinti įgūdžių poreikius. Daugelyje kaimo vietovių mažųjų įmonių praktinė patirtis yra unikali galimybė jaunimui, o palanki verslo aplinka galėtų padidinti jų profesines galimybes. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK nuomone, socialiniai partneriai gali veiksmingai prisidėti kuriant ir valdant mokymo sistemą, nes turi ypač geras galimybes įvertinti, kokių įgūdžių reikia darbo rinkoje. Jie gali nustatyti darbo jėgos trūkumą pagal profesinės veiklos sektorių ir pagal teritoriją, dalyvauti užtikrinant veiksmingą įgūdžių ugdymą, sutelktą į profesinę praktiką. Socialiniai partneriai gali remtis suinteresuotaisiais subjektais, tokiais kaip valstybė, regionas ar valstybinė užimtumo tarnyba (VUT), kad palygintų kiekybinius ir kokybinius duomenis, susijusius su įgūdžių poreikiais. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pabrėžia, kad socialiniai partneriai turi sistemingai atlikti svarbų vaidmenį nustatant kvalifikacijų sandarą ir jų turinį. Labai svarbu nuo pat proceso pradžios įtraukti socialinius partnerius, siekiant užtikrinti, kad ištekliai leistų patenkinti faktinius darbdavių ir darbuotojų poreikius Europoje.
  Be to, socialiniai partneriai gali kompetentingai prisidėti prie profesinio orientavimo visose visuomenės grupėse. |
| --- | --- |

1.6.

Be to, socialiniai partneriai gali kompetentingai prisidėti prie profesinio orientavimo visose visuomenės grupėse.

| 1.7. | EESRK primena, kad suinteresuotieji subjektai (valstybė, regionas, VUT) atlieka svarbų vaidmenį ieškant sprendimų, kuriais būtų palengvinta socialinė įtrauktis. Komitetas ragina geriau koordinuoti visų veiklos vykdytojų, suinteresuotųjų subjektų ir socialinių partnerių veiksmus sudarant sutartį, kurioje būtų nurodyta visų šalių sąveika ir atsakomybė, kad mokymo ir paramos priemonės būtų suprantamesnės. Pilietinės visuomenės organizacijos, viešosios ir ne pelno socialinės tarnybos, socialinės įmonės, socialinės apsaugos struktūros ir socialiniai darbuotojai atlieka labai svarbų vaidmenį teikiant pagalbą jaunimui ir vyresniems žmonėms, ypatingą dėmesį skirdami asmenims, priklausantiems nepalankioje socialinėje padėtyje esančioms grupėms. Kai kurių valstybių narių teisinės ir finansinės sistemos suteikia tvirtą pagrindą atsakingai vykdyti šias svarbias funkcijas ir paslaugas. Tvirta profesinio mokymo politika taip pat yra labai svarbi siekiant SESV 145 straipsnyje nustatyto tikslo: ugdyti kvalifikuotą, profesiniu požiūriu pasirengusią ir gebančią prisitaikyti darbo jėgą bei skatinti į ekonomikos pokyčius galinčias greitai reaguoti darbo rinkas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į MVĮ, įskaitant labai mažas įmones, ypatumus, siekiant patenkinti labiausiai trūkstamų profesinių įgūdžių poreikius. Šiose įmonėse nėra vidaus žmogiškųjų išteklių skyriaus, tuo tarpu norint susieti mokymą, įgūdžius ir užimtumą reikia specialių veiksmų. Šioms įmonėms, kurios sukuria daug darbo vietų, reikia konkrečios paramos. Ši parama turi būti susijusi su įgūdžių poreikių nustatymu, darbo pasiūlymų rengimu, konsultavimu, įdarbinimo procesu ir mokymo sistemų, leidžiančių užtikrinti tvarią įtrauktį į darbo rinką, rengimu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK primena, kad mokymas yra pagrindinė neįgaliųjų integracijos priemonė. Reikia imtis tinkamų priemonių spręsti lygių galimybių klausimą, ypatingą dėmesį skiriant moterims ir neįgaliesiems užtikrinant vienodas sąlygas dalyvauti įtraukiose profesinio mokymo programose. Komitetas taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad darbo tvarumas visų pirma grindžiamas teise į kokybišką mokymą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK rekomenduoja sudaryti nacionalinius strateginius susitarimus dėl profesinio mokymo ir orientavimo vykdant valdžios institucijų ir socialinių partnerių derybas, į jas įtraukiant profesinio rengimo ir mokymo sektoriaus suinteresuotuosius subjektus. Komitetas pažymi, kad tokių susitarimų esama tam tikrose bendrovėse, profesiniuose sektoriuose ar teritorijose, ir ragina siekti, kad strateginių nacionalinių susitarimų sudarymas taptų įprasta praktika. Sąjunga savo veiksmais turėtų sudaryti palankesnes sąlygas prisitaikyti prie pramonės permainų, kad būtų skatinama profesinė integracija ir reintegracija į darbo rinką. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekstas

| 2.1. | Svarstymų apie turimų įgūdžių ir darbo rinkos poreikių santykį aktualumas turėtų būti vertinamas Europos kontekste, kaip teigiama Osnabriuko deklaracijoje, kurioje tvirtinama, kad reikia atsižvelgti į suinteresuotuosius subjektus, įskaitant socialinius partnerius. Šio Europos konteksto svarbiausi aspektai:






  — | pirma, Europos socialinių teisių ramsčio pirmajame ir ketvirtajame principuose švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą susiejami su lygiomis galimybėmis ir galimybe įsidarbinti, įskaitant mokymosi visą gyvenimą perspektyvą, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

pirma, Europos socialinių teisių ramsčio pirmajame ir ketvirtajame principuose švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą susiejami su lygiomis galimybėmis ir galimybe įsidarbinti, įskaitant mokymosi visą gyvenimą perspektyvą,

| — | antra, Europos Komisija 2020 m. paskelbė komunikatą dėl Europos mokymo ir švietimo erdvės, kuriame dar kartą patvirtino savo veiklos principus ir tikslus, visų pirma užtikrinti kokybišką švietimą visiems, |
| --- | --- |

—

antra, Europos Komisija 2020 m. paskelbė komunikatą dėl Europos mokymo ir švietimo erdvės, kuriame dar kartą patvirtino savo veiklos principus ir tikslus, visų pirma užtikrinti kokybišką švietimą visiems,

| — | trečia, savo nuomonėje SOC/570 „Darbo ateitis ir profesiniai įgūdžiai“ (1) EESRK paragino kurti tikslinę politiką ir imtis konkrečių veiksmų siekiant pasirengti spartiems technologiniams ir skaitmeniniams pokyčiams, taip pat pagerinti ir tinkamai pritaikyti švietimo ir mokymo sistemas. |
| --- | --- |

—

trečia, savo nuomonėje SOC/570 „Darbo ateitis ir profesiniai įgūdžiai“ (1) EESRK paragino kurti tikslinę politiką ir imtis konkrečių veiksmų siekiant pasirengti spartiems technologiniams ir skaitmeniniams pokyčiams, taip pat pagerinti ir tinkamai pritaikyti švietimo ir mokymo sistemas.

| 2.2. | Turimų įgūdžių ir darbo rinkos poreikių derinimo klausimas įvairiose Europos Sąjungos šalyse vertinamas skirtingai. Diskusijos dėl vadinamosios „įgūdžių neatitikties“ prasidėjo prieš COVID-19 krizę ir EESRK paragino atsargiai spręsti šį klausimą. Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) duomenimis, 45 proc. darbuotojų mano, kad jų įgūdžiai nevisiškai atitinka jų darbo pobūdį, o 70 proc. įmonių trūksta įgūdžių, tačiau tik nedaugelis jų šią problemą sieja su tokiomis kliūtimis kaip įdarbinimo sunkumai, įmonės geografinė padėtis, darbo užmokesčio dydis ir darbo sąlygos. Išsamiame tyrime turėtų būti išanalizuotos tikslios įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties priežastys ir būdai, kaip padėti žmonėms susirasti darbą. |
| --- | --- |

2.2.

2.3.   Įgūdžių poreikiai

Įgūdžių poreikiai šalyse skiriasi. Šiuos skirtumus lemia šalies pramoninės gamybos sistemos lygis arba kitais atvejais į paslaugas ar turizmą orientuotos ekonomikos poreikiai. Nors bendrai didėja aukštesnio lygio įgūdžių poreikis, reikia ir žemesnio lygio kvalifikacijų ir šis klausimas sprendžiamas pasinaudojant imigracijos suteikiamomis galimybėmis.

2.4.   Mokymo sistema

Profesinis rengimas ir mokymas yra labiausiai su darbo rinka ir jos įgūdžių poreikiais susijusios švietimo sektoriaus sritys. Paprastai profesinis mokymas vyksta vidurinio išsilavinimo lygmeniu, profesijos gali būti mokoma mokyklose, darbo vietose mokymo centruose ir įmonėse. Profesinį mokymą besirenkančių jaunuolių dalis, palyginti su pasirenkančių bendrąjį lavinimą dalimi, Europos Sąjungoje skiriasi, tačiau visose šalyse ji palaipsniui mažėja. Dėl šios padėties tiek valdžios institucijos, tiek profesinės bendruomenės, įskaitant socialinius partnerius, paprastai imasi taisomųjų arba skatinamųjų veiksmų. Viena iš šių priemonių, kuriai Naujojoje įgūdžių darbotvarkėje skiriama daugiausia dėmesio – mokymo turinio skaitmeninimas.

Tęstinio profesinio mokymo sistema iš esmės yra orientuota į darbą ir didžioji dalis mokymo programos vykdoma darbo vietoje.

2.5.   Socialinių partnerių vaidmuo

Socialinių partnerių vaidmuo, kuris visose šalyse atliekamas skirtingu lygmeniu, turėtų būti stiprinamas. Socialiniai partneriai, remdamiesi savo turtinga patirtimi, dalyvauja apibrėžiant dabartinius ir būsimus įgūdžių poreikius atskirų profesijų arba nacionaliniu tarpšakiniu lygmeniu. Jie taip pat labai dažnai dalyvauja nustatant kvalifikacijų sandarą ir diplomų standartus, dalyvauja mokymo sistemų, profesinio mokymo ir pameistrystės fondų valdyme ir visą gyvenimą trunkančio profesinio orientavimo sistemoje. Be to, profesinio mokymo klausimu socialiniai partneriai paprastai derasi kolektyvinėse derybose.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK atkreipia dėmesį į vis didėjantį darbo rinkos disbalansą, kuriam įtakos turi įgūdžių trūkumas ir jį dar labiau sustiprina sveikatos krizės poveikis, dėl kurio didėja atotrūkis tarp jaunimo poreikių ir kompetencijų vis labiau koncentruotoje ekonomikoje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Šis disbalansas, buvęs jau iki sveikatos krizės, formavosi ir stiprėjo maždaug dvidešimt metų. 60 proc. suaugusių darbuotojų technologiniai gūdžiai gali tapti nebetinkamais (2014 m. ES 28 duomenys) (2). Ši padėtis lemia nedarbą ir įtampą darbo rinkoje (3) (4). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Sveikatos krizės poveikį rodo darbo rinkoje didėjanti įtampa, visų pirma atsirandanti dėl vis spartesnės skaitmeninės transformacijos. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | EESRK teigiamai vertina Europos įgūdžių darbotvarkę, visų pirma tai, kad pagal Tarybos rekomendaciją dėl profesinio rengimo ir mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo bus galima apimti veiksmus visais profesionalizacijos etapais, taip pat atsižvelgti į kintantį visų rūšių poreikių ir įgūdžių pobūdį:






  a) | visais profesionalizacijos etapais (žr. CEDEFOP – įgūdžių panorama) (5):






  — | prieš pradedant profesinę veiklą:






  — | ugdyti įgūdžius ir užtikrinti profesionalizaciją (pirminis ir tęstinis profesinis mokymas, pakaitinis mokymasis, pameistrystė), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.2.

a)

visais profesionalizacijos etapais (žr. CEDEFOP – įgūdžių panorama) (5):

—

prieš pradedant profesinę veiklą:

—

ugdyti įgūdžius ir užtikrinti profesionalizaciją (pirminis ir tęstinis profesinis mokymas, pakaitinis mokymasis, pameistrystė),

| — | pradedant dirbti įmonėje arba vidinio judumo atveju:






  — | pritaikyti profesinius ir elgesio įgūdžius prie įmonės aplinkybių (parama prisitaikymui prie darbo aplinkos, mokymas darbo vietoje), |
| --- | --- | --- |

—

pradedant dirbti įmonėje arba vidinio judumo atveju:

—

pritaikyti profesinius ir elgesio įgūdžius prie įmonės aplinkybių (parama prisitaikymui prie darbo aplinkos, mokymas darbo vietoje),

| — | visu profesinės veiklos laikotarpiu:






  — | pritaikyti profesinius įgūdžius atsižvelgiant į kintančius darbo ir profesinius poreikius; |
| --- | --- | --- |

—

visu profesinės veiklos laikotarpiu:

—

pritaikyti profesinius įgūdžius atsižvelgiant į kintančius darbo ir profesinius poreikius;

| b) | pritaikyti priemones prie poreikių, atsiradusių dėl pokyčių darbo rinkoje: kvalifikacijos kėlimas; profesinis perorientavimas; įvairių sričių įgūdžių ugdymas; naujų įgūdžių ugdymas; |
| --- | --- |

b)

pritaikyti priemones prie poreikių, atsiradusių dėl pokyčių darbo rinkoje: kvalifikacijos kėlimas; profesinis perorientavimas; įvairių sričių įgūdžių ugdymas; naujų įgūdžių ugdymas;

| c) | atsižvelgti į tikslinių įgūdžių pobūdį: pagrindiniai įgūdžiai; techniniai įgūdžiai ir profesinė patirtis; universalieji įgūdžiai. |
| --- | --- |

c)

atsižvelgti į tikslinių įgūdžių pobūdį: pagrindiniai įgūdžiai; techniniai įgūdžiai ir profesinė patirtis; universalieji įgūdžiai.

| 3.3. | Prekybos įmonių darbdaviams ir darbuotojams Europos lygmeniu atstovaujančios organizacijos teikia pasiūlymų, patvirtinančių jų veiksmų šioje srityje teisėtumą.
  Pavyzdžiui, Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) skatina socialinį dialogą šioje srityje tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu; Europos amatų, mažų ir vidutinių įmonių asociacija (UAEPME) mano, kad Vyriausybės turėtų pavesti pameistrystės valdymą socialiniams partneriams; Europos verslo konfederacija (BUSINESS EUROPE) rekomenduoja pavesti socialiniams partneriams apibrėžti mokymo programų poreikius ir juos įtraukti į bendras derybas su mokymo paslaugų darbuotojams teikėjais. |
| --- | --- |

3.3.

Pavyzdžiui, Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) skatina socialinį dialogą šioje srityje tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu; Europos amatų, mažų ir vidutinių įmonių asociacija (UAEPME) mano, kad Vyriausybės turėtų pavesti pameistrystės valdymą socialiniams partneriams; Europos verslo konfederacija (BUSINESS EUROPE) rekomenduoja pavesti socialiniams partneriams apibrėžti mokymo programų poreikius ir juos įtraukti į bendras derybas su mokymo paslaugų darbuotojams teikėjais.

3.4.   Suinteresuotųjų subjektų vaidmuo

EESRK ragina įtraukti socialinius partnerius kartu su kitais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų lengviau nustatyti poreikius, išteklius ir įgyvendintinus veiksmus, ir bendradarbiauti su jais pasitelkiant jiems priimtinas priemones. Tai visų pirma yra įmonės, profesinių šakų asociacijos ir kitos profesinės ir tarpšakinės organizacijos, sektorių ir nacionaliniai socialiniai partneriai, nacionalinės kvalifikacijų sandaros arba profesinių diplomų klasifikavimo sistemų kūrėjai, regionų valdžios institucijos ir viešosios ar pusiau viešosios įstaigos, nacionalinės valdžios institucijos, pilietinės visuomenės organizacijos, socialinės įmonės, socialinės tarnybos, socialinės apsaugos struktūros, profesinio orientavimo ir paramos įsidarbinant įstaigos, skirtos asmenų, įskaitant neįgaliuosius, integracijai, reintegracijai ir įdarbinimui, taip pat pirminio profesinio mokymo organizacijos (6).

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Įgūdžių poreikių numatymas

| 4.1.1. | Socialiniai partneriai atlieka esminį vaidmenį nustatant, vertinant ir numatant darbo rinkos poreikius. Jų vaidmuo labai svarbus organizuojant profesijų ir įgūdžių stebėsenos centrų veiklą ir analizuojant surinktus duomenis. Jų perspektyviniai tyrimai turi būti susieti su visų suinteresuotųjų subjektų – valstybės, regionų, verslo asociacijų ir visų organizacijų, dirbančių užimtumo, profesinio mokymo ir orientavimo srityje, pavyzdžiui, socialinių tarnybų ir įstaigų – vertinimais. Toks bendradarbiavimas padeda užtikrinti Europai svarbią vietą darbo rinkoje. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESRK nuomone, šis svarbus socialinių partnerių vaidmuo turi būti dar labiau sustiprintas suteikiant jiems visas būtinas priemones, kurios leistų veikti neatsiliekant nuo esminių pokyčių darbo rinkoje. 2020 m. prasidėjusi ir tebesitęsianti ekonominė ir socialinė sveikatos krizė yra galingas mūsų ekonomikos pokyčius spartinantis veiksnys. Įmonių skaitmeninimas yra nepaprastai svarbus, kad įmonės, įskaitant mažiausias, galėtų prisitaikyti. Stebėdami krizės pasekmes klientai ir vartotojai šiuo metu labai laukia perėjimo prie žaliosios ekonomikos ir su ja atsirasiančių naujų profesijų. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Mokymo pasiūlos ir jo turinio efektyvumo didinimas

| 4.2.1. | Mokymo ir kvalifikacijų standartai turi būti reguliariai atnaujinami atsižvelgiant į įgūdžių poreikių vertinimą. Taigi tenka greitai reaguoti siekiant patenkinti įgūdžių, kurių reikia dėl naujų technologijų, perėjimo prie žaliosios ekonomikos ar skaitmeninių permainų, kurias paspartino sveikatos krizė, poreikį. Novatoriška mokymo praktika turėtų būti pritaikyta sunkiai pasiekiamoms tikslinėms grupėms pasirenkant atitinkamus įtraukius metodus.
  Pakaitinio mokymosi principas leidžia derinti mokymo sistemas ir įmonių mokymo galimybes, kurias išnaudojant lengviau užtikrinti ilgalaikį užimtumą, taigi ir skatinti ekonominės veiklos plėtrą. Nors didžioji dauguma darbdavių sąžiningai atlieka specialybės mokytojo vaidmenį pakaitinio mokymo procese, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam piktnaudžiavimui našiomis, besimokančiųjų užimamomis, bet neapmokamomis darbo vietomis. |
| --- | --- |

4.2.1.

Pakaitinio mokymosi principas leidžia derinti mokymo sistemas ir įmonių mokymo galimybes, kurias išnaudojant lengviau užtikrinti ilgalaikį užimtumą, taigi ir skatinti ekonominės veiklos plėtrą. Nors didžioji dauguma darbdavių sąžiningai atlieka specialybės mokytojo vaidmenį pakaitinio mokymo procese, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam piktnaudžiavimui našiomis, besimokančiųjų užimamomis, bet neapmokamomis darbo vietomis.

| 4.2.2. | Pakaitinio mokymo priemonės gali būti įvairios:






  — | jaunimo ir vyresnio amžiaus asmenų profesinis mokymas vykdant pameistrystės programas, siekiant suteikti visapusiškos su atitinkama profesija susijusios kvalifikacijos pažymėjimą, |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

—

jaunimo ir vyresnio amžiaus asmenų profesinis mokymas vykdant pameistrystės programas, siekiant suteikti visapusiškos su atitinkama profesija susijusios kvalifikacijos pažymėjimą,

| — | pirminis profesinis mokymas atliekant mokomąją praktiką įmonėje pagal pakaitinio mokymosi programas, |
| --- | --- |

—

pirminis profesinis mokymas atliekant mokomąją praktiką įmonėje pagal pakaitinio mokymosi programas,

| — | mokomoji ir darbo patirties praktika įmonėje siekiant susipažinti su profesija, |
| --- | --- |

—

mokomoji ir darbo patirties praktika įmonėje siekiant susipažinti su profesija,

| — | pakaitinio mokymosi programose dalyvaujančių darbo ieškančių asmenų profesinis mokymas, |
| --- | --- |

—

pakaitinio mokymosi programose dalyvaujančių darbo ieškančių asmenų profesinis mokymas,

| — | mokymas darbo vietoje, |
| --- | --- |

—

mokymas darbo vietoje,

| — | mokymas prieš įsidarbinimą, siekiant suteikti profesinei veiklai reikalingų įgūdžių, |
| --- | --- |

—

mokymas prieš įsidarbinimą, siekiant suteikti profesinei veiklai reikalingų įgūdžių,

| — | savarankiškumo įgūdžių ugdymas, visų pirma sunkumų patiriančių asmenų, neįgaliųjų ir jaunuolių, baigiančių mokyklą neįgijus kvalifikacijos, įgūdžių analizė. |
| --- | --- |

—

savarankiškumo įgūdžių ugdymas, visų pirma sunkumų patiriančių asmenų, neįgaliųjų ir jaunuolių, baigiančių mokyklą neįgijus kvalifikacijos, įgūdžių analizė.

| 4.2.3. | Galiausiai, šios pastangos pasiūlyti veiksmingiausią mokymo formą turi padėti rasti išeitį pažeidžiamiausiems asmenims. Svarbu atsižvelgti į neįgaliųjų padėtį užtikrinant materialinę ir fizinę mokymo sistemos prieigą ir taikyti tikslinėms grupėms skirtus mokymo metodus. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Didesnis socialinių partnerių ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas

| 4.3.1. | Ne tik savanoriškos iniciatyvos, bet ir susitarimai su suinteresuotaisiais subjektais padeda sustiprinti šią gerąją patirtį ir geriau numatyti įgūdžių poreikius ir padidinti profesinio mokymo sistemų efektyvumą. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Suinteresuotieji subjektai turi atlikti pagrindinį vaidmenį socialinės įtraukties srityje veiksmingai paskirstydami paramos ir pagalbos labiausiai pažeidžiamiems žmonėms užduotis. Rengdami mokymo programas ir teikdami būtiną paramą, suinteresuotieji subjektai atlieka ypatingą misiją padėdami ilgą laiką nedirbusiems asmenims. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Profesinio mokymo sistemos sėkmė priklauso nuo aktyvaus socialinių partnerių dalyvavimo ją kuriant. Dviejų mokymosi vietų – mokymo įstaigos ir įmonės – bendradarbiavimas yra pagrindinis sėkmės veiksnys. Nustatant nacionalinę ar regioninę politiką turi būti suteikta galimybė socialiniams partneriams pritaikyti mokymo struktūrą ir turinį prie darbdavių ir darbuotojų poreikių atsižvelgiant į konkrečią padėtį darbo rinkoje. |
| --- | --- |

4.3.3.

4.4.   Įmonių ir darbuotojų susidomėjimo investicijomis į mokymą didinimas

| 4.4.1. | Darbuotojų, kurie kasmet dalyvauja mokymuose siekdami išlaikyti ar patobulinti savo įgūdžius, dalis tebėra maža, ypač mažose ir vidutinėse įmonėse. Kliūčių yra daug: mokymo finansavimas ir sunkumai, su kuriais susiduria darbdaviai, kad pakeistų mokymuose dalyvaujančius darbuotojus, pirminio mokymo atsisakymas, darbuotojų mokymo turinio ir sistemų prieinamumas ir kokybė. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Todėl pagrindiniai įgūdžiai išlieka būtina išankstine sąlyga norint įsidarbinti, ypač MVĮ. Skaudų COVID-19 krizės poveikį patyrė mokymuose dalyvaujantys jaunuoliai ir didėja mokymų nebaigusių asmenų skaičius, todėl ypač skubu spręsti profesinio mokymo ir orientavimo visą gyvenimą klausimą. Tai labai svarbus aspektas norint sudominti darbuotojus ir darbo ieškančius asmenis ir suteikti jiems galimybę patiems siekti profesinio tobulėjimo. Reikėtų užsibrėžti tikslą, kad 8 proc. pameistrių ir dirbančių stažuotojų galėtų pasinaudoti judumo galimybėmis ir išvykti mokytis į užsienį. Programos „Erasmus“ poveikio tyrimuose pabrėžiama, kad mokymosi užsienyje laikotarpiu įgyjama daugiau įgūdžių ir galimybių įsidarbinti. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Galiausiai reikėtų kelti klausimą, ar įmonės, ypač tos, kuriose nėra žmogiškųjų išteklių skyriaus, gali nustatyti kandidatų įgūdžius. |
| --- | --- |

4.4.3.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 237, 2018 7 6, p. 8.

1

(2)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3075_en.pdf, p. 26.

2

(3)  Nedarbo lygis (pagal valstybes nares), https://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/visualisations: nedarbo lygis, 2021 m. sausio mėn., ES 27.

3

nedarbo lygis, 2021 m. sausio mėn., ES 27

(4)  Laisvos darbo vietos (pagal valstybes nares), https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Job_vacancy_statistics.

4

(5)  https://skillspanorama.cedefop.europa.eu/en/dashboard/european-skills-index.

5

(6)  (VET providers – VET4EU2) https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=38451&no=1:

6

VET providers – VET4EU2

---

PRIEDAS

GEROSIOS PATIRTIES PAVYZDŽIAI

Austrijoje pameistrystės programose galima dalyvauti sulaukus 15 metų

Austrijoje 45 proc. 15–19 metų asmenų yra pameistriai. Dažniausiai jaunuolių, kurie renkasi pakaitinio mokymosi mokykloje ir įmonėje programas, mokymas trunka trejus metus. 130 000 jaunuolių yra pameistriai. 80 proc. mokymosi laiko jie praleidžia įmonėje (keturios praktinio mokymo dienos per savaitę įmonėje ir viena diena mokymo įstaigoje).

Pameistrystė yra įstatymu užtikrinama teisė: mokiniai, kurie dėl prastų mokymosi rezultatų mokykloje neranda įmonės, kurioje galėtų mokytis, dalyvauja viešuose praktiniuose seminaruose.

Apskritai Austrijoje pameistriai triskart dažniau susiranda darbą nei jaunuoliai, kurie po privalomojo ugdymo nusprendžia netęsti mokslų. 2018 m. jaunesnių nei 25 m. asmenų nedarbo lygis buvo 9,6 proc.

Pasirengimas darbui darbo vietoje Prancūzijoje

Pasirengimas darbui darbo vietoje yra greitas ir konkretus būdas išspręsti tam tikros profesijos darbuotojų trūkumo problemą. Šiuo mokymu sudaromos sąlygos įgyti arba tobulinti profesinius įgūdžius, būtinus iš anksto nustatytiems įdarbinimo poreikiams patenkinti.

Pasirengimo darbui darbo vietoje programą bendrai rengia valstybinė užimtumo tarnyba (pranc. Pôle emploi) ir įmonė arba profesinis sektorius. Šis mokymas trunka ne ilgiau kaip 400 valandų, apima darbo patirties įgijimo įmonėje laikotarpį, besimokančiajam suteikiama teisė į profesinio mokymo programoje dalyvaujančio stažuotojo statusą bei į darbo užmokestį. Pasibaigus programai, jei pasiekiamas darbo vietai užimti reikalingas įgūdžių lygis, su kandidatą pasirinkusia įmone pasirašoma ilgalaikė darbo sutartis.

Per pastaruosius trejus metus šioje programoje kasmet dalyvavo 70 000 stažuotojų, o dalyvių įtraukties į darbo rinką lygis siekė apie 80 proc.

Socialinių partnerių vaidmuo Vokietijoje

Socialiniai partneriai, remdamiesi savo praktinėmis žiniomis, užtikrina, kad profesiniai profiliai atitiktų darbo rinkos poreikius, kad mokymo komponentus būtų galima lengvai integruoti į įmonių gamybos ir paslaugų teikimo procesus.

Vokietijoje dėl profesinio mokymo sutarčių dažniausiai derasi socialiniai partneriai, o vėliau jos įtraukiamos į sektorių kolektyvines sutartis. Kai mokymo turinys nebeatitinka darbo rinkos poreikių, socialiniai partneriai peržiūri mokymo programas arba kuria naujas mokymo programas, pritaikytas naujoms profesijoms.

Viešosiomis lėšomis finansuojamos ir socialinės teisės aktais (vok. Socialgesetzbuch) reguliuojamos socialinės apsaugos ir pameistrystės organizacijos ir jų profesionalios tarnybos nepalankioje padėtyje esantiems ir neįgaliems jaunuoliams teikia profesinę paramą ir padeda tapti savarankiškais.

Derybos dėl strateginio susitarimo dėl profesinio mokymo Portugalijoje

Portugalijos Vyriausybė sudarė Socialinio dialogo nuolatinį komitetą, kuris pradėjo derybas dėl strateginio susitarimo dėl profesinio mokymo ir mokymosi visą gyvenimą. Šiuo metu darbo grupėje dirba Vyriausybės atstovai, priežiūros institucijos ir socialiniai partneriai, kurie siekia sudaryti susitarimą dėl mokymo sistemos valdymo, taip pat dėl jos reglamentavimo ir finansavimo. Šiuo susitarimu taip pat siekiama gerinti mokymo kokybę, nacionalinės kvalifikacijų sandaros gebėjimą prisitaikyti, geriau patenkinti sektorių poreikius, numatomos paskatos mokytis įmonėms ir asmenims, švietimo naujovės, skaitmeninis ir nuotolinis mokymas.

Dualinė mokymo sistema Lenkijoje

Lenkijos švietimo sistemoje pagal dualinio mokymo schemą derinamas teorinių žinių ugdymas mokykloje ir darbas įmonėje siekiant suteikti praktinės patirties darbo sąlygomis. Mokymo profesinėse mokyklose programos trukmė – nuo 2 iki 5 metų. Remiantis pakaitinio mokymosi sistema, praktinis mokymas vykdomas pagal profesinio mokymo darbo sutartį. Teorinis mokymas įtraukiamas į pameistrystės sutartį, kurią sudaro švietimo įstaigos vadovas ir pameistrį priimantis darbdavys. Nuo 2019 m. rugsėjo mėn. visi profesinio mokymo programoje dalyvaujantys asmenys, kuriems ši priemonė netaikoma, turi teisę atlikti apmokamą mokomąją praktiką pas darbdavį. Pažymėtina, kad amatų įmonės kartu su 23 500 amatininkų parengė pakaitinio mokymosi programas, kuriose dalyvavo beveik 65 000 jaunuolių.

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/27

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Įgūdžių, kurių Europai reikia siekiant sukurti sąžiningesnę, darnesnę, tvaresnę, labiau skaitmeninę ir atsparesnę visuomenę, skatinimas – remiantis švietimu ir mokymu bei žvelgiant iš visą gyvenimą trunkančio mokymosi perspektyvos“

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymu)

(2021/C 286/06)

| Pranešėja | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Pranešėja

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymas | 2020 10 26 raštas |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 16 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 219 / 1 / 1 |

Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymas

2020 10 26 raštas

Teisinis pagrindas

SESV 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 16

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

219 / 1 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pabrėžia, kad svarbu veiksmingai išnaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP) ir kitas investicijas, skirtas ekonomikos augimui ir atspariai visuomenei, įgyvendinant skaitmeninę ir žaliąją pertvarkas, remti, gerinant švietimo ir mokymo (sistemų, institucijų ir programų) kokybę ir įtraukumą, siekiant reaguoti į bet kokio amžiaus besimokančių asmenų poreikius ir jų mokymosi etapus, parengti juos gyvenimui ir darbui bei užtikrinti, kad visi darbuotojai ir vis daugiau asmenų, kurie prarado darbą, ypač moterų, turėtų galimybę mokytis. Tai taip pat leis apsaugoti laisvą darbuotojų ir paslaugų judėjimą bei užtikrinti, kad įmonės būtų gerai pasirengusios valdyti pokyčius savo sektoriuose, ir užpildyti įgūdžių spragas, su kuriomis jos susiduria vykstant skaitmeninei ir žaliajai pramonės pertvarkai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK rekomenduoja kiekvienai valstybei narei nustatyti pasiekiamus ilgalaikius tikslus ir įdiegti nuolatinę stebėsenos sistemą, veikiančią Europos švietimo erdvėje (EŠE), siekiant visiems užtikrinti aukštos kokybės ir įtraukų švietimą ir mokymą bei mokymąsi visą gyvenimą ir užtikrinti, kad visi turėtų žinių, įgūdžių, gebėjimų ir laikytųsi nuostatų, kurių reikia tam, kad Europoje būtų sukurta sąžiningesnė, darnesnė, tvaresnė, labiau skaitmeninė ir atsparesnė visuomenė. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK nurodo, kad švietimo ir mokymo sistemų demokratinis valdymas, pavyzdžiui, vykdant socialinį dialogą, kitoje ES strateginėje programoje yra esminė sėkmingos politikos formavimo ir įgyvendinimo ES ir nacionaliniu lygmenimis priemonė. Jis turi būti apsaugotas, sustiprintas ir turi apimti prasmingą konsultavimąsi su organizuota pilietine visuomene. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK rekomenduoja, kad kiekviena būsima „Atvirojo koordinavimo metodo darbo grupė“ pristatytų politikos rezultatus ir, pageidautina, politikos rekomendacijas Švietimo tarybai aptarti. Darbo grupių rezultatus reikėtų paskelbti, veiksmingai įgyvendinti ir užtikrinti, kad jie būtų matomi atitinkamu politikos formavimo lygmeniu ir tarp specialistų ES ir nacionaliniu lygmenimis; todėl svarbu, kad tarp šių grupių narių būtų įtraukiami atitinkami socialiniai partneriai ir suinteresuotieji subjektai, aktyviai dalyvaujantys formuojant švietimo politiką, taip pat kiekvienos šalies mokyklų vadovų, mokytojų ir besimokančiųjų atstovai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kad būtų įvykdyti Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane, Tarybos rezoliucijoje dėl Europos aplinkos agentūros (2020 m.), Tarybos rekomendacijoje dėl profesinio švietimo ir mokymo ir Osnabriuko deklaracijoje nustatyti rodikliai, lyginamieji standartai ir tikslai, EESRK siūlo atlikti papildomą tyrimą ir poveikio vertinimą, siekiant pakoreguoti rodiklius ir įtraukti kitus būtinuosius rodiklius, kurie padeda šalims gerinti jų ataskaitas dėl šių rekomendacijų įgyvendinimo, nes visapusiškas COVID-19 krizės poveikis švietimo sistemoms, besimokantiesiems ir mokytojams dar nėra aiškus. Remiantis rodikliais turėtų būti skatinama imtis priemonių, kuriomis būtų remiami socialiai ir ekonomiškai nepalankioje padėtyje esantys studentai ir besimokantys asmenys, taip pat žmonės su negalia, ir įgyvendinamos bendros socialinės ir švietimo politikos kryptys nacionaliniu lygmeniu. Apie pasiekimus, susijusius su lyginamaisiais standartais ir rodikliais, turėtų būti pranešama po konsultacijų su atitinkamais socialiniais partneriais ir suinteresuotaisiais subjektais ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK siūlo tęsti labai svarbų darbą, kuris vyksta pirmininkaujančios valstybės narės organizuojamuose neformaliuose bendradarbiavimo švietimo srities susitikimuose (bendrojo ugdymo generalinių direktorių, profesinio rengimo ir mokymo generalinių direktorių ir aukštųjų mokyklų generalinių direktorių) (1), ieškant šių sektorių sinergijos ir didinant matomumą, įsitraukiant atitinkamiems socialiniams partneriams iš kiekvienos ES šalies ir konsultuojantis su atitinkamomis pilietinės visuomenės organizacijomis, vadovaujantis Profesinio rengimo ir mokymo patariamojo komiteto pavyzdžiu. EESRK taip pat rekomenduoja susieti ES ir nacionalinės/regioninės politikos kryptis, atsižvelgiant į veiksmingą ministerijų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės partnerystę ir valdymą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK ragina veiksmingai įgyvendinti pirmąjį Europos socialinių teisių ramsčio principą Europos ir nacionaliniu lygmenimis pagal Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo veiksmų planą, kuris turi būti priimtas 2021 m. socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime, visapusiškai dalyvaujant atitinkamiems socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms, ir pasinaudojant tvarių viešųjų investicijų ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) parama. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK atkreipia dėmesį į holistinį požiūrį į švietimą ir mokymą ir tai, kaip svarbu tokį požiūrį taikyti įgyvendinant naujausias ES iniciatyvas švietimo (Europos švietimo erdvė), profesinio rengimo ir mokymo (rekomendacija dėl profesinio rengimo ir mokymo), įgūdžių (Europos įgūdžių darbotvarkė), jaunimo švietimo („Tiltas į darbo rinką“) ir skaitmeninių įgūdžių srityse (2021–2027 m. Skaitmeninio švietimo veiksmų planas), užtikrinant, kad jomis būtų prisidedama prie darbuotojų perkvalifikavimo ir jų kvalifikacijos kėlimo, kad darbo rinkoje jie galėtų sklandžiai pereiti iš vienos darbo vietos į kitą, o žemos kvalifikacijos suaugusiesiems reikia padėti įsidarbinti ir įgauti verslumo įgūdžių, taip pat padėti įmonėms, kad jos neatsiliktų nuo pasaulinių inovacijų ir išlaikytų konkurencingumą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pabrėžia, kad įgyvendinant 2021–2027 m. Skaitmeninio švietimo veiksmų planą, būtina užtikrinti veiksmingą socialinį dialogą ir konsultavimąsi su suinteresuotaisiais subjektais, darbo teisių paisymą ir vykdymą, darbuotojų informavimą, konsultavimąsi ir dalyvavimą ugdant skaitmeninius ir verslumo įgūdžius, be kita ko, profesinio rengimo ir mokymo, suaugusiųjų mokymo ir darbuotojų mokymo srityse, siekiant sumažinti įgūdžių spragas, su kuriomis susiduria įmonės. Atsižvelgdamas į Audito Rūmų ataskaitą ir turint omeny tai, kad norima pasiekti Europos Komisijos nustatytą tikslą padidinti 16–74 metų amžiaus asmenų, turinčių pagrindinių skaitmeninių įgūdžių, dalį nuo 56 proc. 2019 m. iki 70 proc. 2025 m., EESRK ragina skirti konkrečias sumas būsimose ES programose, apibrėžti potikslius ir etapus ir nuosekliai vertinti skaitmeninius įgūdžius nuolat ir greitai kintančioje skaitmeninėje aplinkoje. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK ragina valstybes nares užtikrinti veiksmingą paramą darbuotojams ir bedarbiams, kuriems sunku gauti kokybiškas ir įtraukias suaugusiųjų švietimo ir mokymo paslaugas, užtikrinant tikslinį finansavimą tiems, kuriems to reikia, pavyzdžiui, bedarbiams, pagal nestandartines sutartis dirbantiems darbuotojams, žemos kvalifikacijos darbuotojams, neįgaliesiems, vyresnio amžiaus piliečiams ir socialiai ir ekonomiškai nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, kartu atsižvelgiant į lyčių aspektą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK siūlo kovoti su didėjančia nelygybe mokyklose ir platesniuose visuomenės sluoksniuose ir imtis įgyvendinti bendras socialinės ir švietimo politikos kryptis nacionaliniu lygmeniu. EESRK siūlo surengti bendrą Švietimo ir socialinių reikalų ministrų tarybos posėdį, kuriame būtų ieškoma sprendimų, kaip spręsti švietimo nelygybės ir nevienodų galimybių gauti švietimo paslaugas ir dalyvauti mokymo programose problemą, atsiradusią dėl COVID-19 krizės. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Nors EESRK palankiai vertina naujoje rezoliucijoje dėl Europos švietimo erdvės nustatytus tikslus, jis siūlo reguliariai koreguoti EŠE rodiklius ir lyginamuosius standartus ir įtraukti kitus būtinuosius rodiklius (pvz., dėl žaliųjų įgūdžių ir kompetencijų ir (arba) mokymosi apie darnų vystymąsi), apie kuriuos šalys gali lengvai pateikti ataskaitas, be kita ko, siekiant užtikrinti, kad nacionalinėmis priemonėmis būtų pakankamai remiami socialiai ir ekonomiškai nepalankioje padėtyje esantys studentai ir besimokantys asmenys. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK pabrėžia, kad nepaprastai svarbu ugdyti visų besimokančių asmenų socialines kompetencijas žvelgiant iš visą gyvenimą trunkančio mokymosi perspektyvos ir užtikrinti, kad šių kompetencijų būtų mokoma nuo ankstyvo amžiaus ir per visą suaugusiųjų švietimo laikotarpį, ir kovoti už tolerancijos ir nediskriminavimo švietimo ir mokymo srityje principų taikymą visiems piliečiams. Pagrindinių gebėjimų, ypač socialinio jautrumo, empatijos, kultūrų dialogo, pilietiškumo įgūdžių, socialinių gebėjimų ir verslumo, įskaitant socialinį verslumą, turėtų būti mokoma visame švietimo ir mokymo procese. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK ragina valstybes nares ekonomikos gaivinimo plano, priemonės „Next Generation ES“ ir kitų ES fondų, įskaitant programos „Erasmus“, ESF+ ir teisingos pertvarkos fondų lėšas naudoti veiksmingai ir nuosekliai, siekiant užtikrinti paramą švietimo ir mokymo politikai, kad būtų sukurta sąžiningesnė, darnesnė, įtraukesnė, tvaresnė, labiau skaitmeninė ir atsparesnė visuomenė. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK mano, kad vykdant Europos semestrą, reikia ir toliau skatinti Vyriausybes užtikrinti tvarias viešąsias investicijas į ilgalaikius įsipareigojimus gerinti kokybę, sąžiningumą, lygybę ir socialinį įtraukumą mokyklose, sudaryti palankesnes vienodas sąlygas naudotis skaitmenine medžiaga bet kokio amžiaus besimokantiems asmenims ir užtikrinti saugų skaitmeninių technologijų naudojimą mokyklose ir kitose švietimo įstaigose. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK pabrėžia, kad žinios, įgūdžiai ir gebėjimai turi būti pripažįstami ir vertinami atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės švietimo ir profesinius reikalavimus. Ypač svarbu užtikrinti vienodas galimybes įgyti visapusiškas kvalifikacijas, todėl EESRK ragina įgyvendinti Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (2) ir Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvenciją (Lisabonos pripažinimo konvenciją) (3). EESRK pakartoja savo nuomonę (4), kad mokymams, už kuriuos suteikiami mikrokredencialai, turėtų būti nustatyti ir taikomi kokybės standartai ir teikiama aiški informacija apie mokymų vertę, kad tokie mokymai būtų veiksmingai pritaikomi darbo rinkoje, kaip tolesni mokymai ir visapusiškai papildytų kvalifikaciją. Svarbu užtikrinti, kad mikrokredencialai nebūtų pernelyg reguliuojami, siekiant išsaugoti jų lankstumą atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK ragina vykdant veiksmingą socialinį dialogą su mokytojais EŠE įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu, siekiant gerinti mokymo kokybę skaitmeninėje erdvėje, tobulinti mokymo standartus, plėtoti kokybiškesnį ir įtraukų pradinį mokytojų rengimą ir nuolatinį profesinį tobulėjimą bei užtikrinti mokytojams tinkamas darbo sąlygas ir darbo užmokestį, kad profesija būtų patrauklesnė aukštos kvalifikacijos kandidatams. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESRK pabrėžia, kad būtina gerbti akademinę laisvę ir institucijų savarankiškumą bei jų savivaldą prisidedant prie mokymosi visą gyvenimą ir užtikrinti tinkamas viešąsias investicijas į aukštąjį mokslą ir mokslinius tyrimus, Europos universitetų tinklų įtraukumą ir jų įvairovę Europoje gerbiant nacionalinę ir institucijų kompetencijas aukštojo mokslo srityje. EESRK ragina ir toliau su Vyriausybėmis ir atitinkamais socialiniais partneriais bei pilietinės visuomenės organizacijomis aptarinėti idėjas dėl vadinamųjų Europos mokslo laipsnio ir Europos universitetų statuto bei remti tretinio lygmens profesinio rengimo ir mokymo paslaugų kūrimą. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Aplinkybės

| 2.1. | Šia nuomone prisidedama prie Tarybos diskusijų, vykstančių pirmininkaujant Portugalijai (2021 m. pirmasis pusmetis) dėl ES švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą iniciatyvų, visų pirma EŠE, Atnaujintos įgūdžių darbotvarkės ir 2021–2027 m. Skaitmeninio švietimo veiksmų plano, įgyvendinimo. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Didėjanti pajamų nelygybė, žmonių judumas ir visuomenės senėjimas yra tie socialiniai veiksniai, kurie daro įtaką švietimo ir mokymo politikai. Tokiu metu, kai visuomenė susiduria su ekonominiais imperatyvais, kaip antai skaitmenine transformacija ir žiedine ekonomika, parama asmenų mokymuisi galėtų būti vienas iš sprendimų tvaresnės visuomenės link, siekiant įveikti socialinės ir ekonominės pertvarkos kliūtis ir sunkumus, taip pat skatinant mokymosi įgūdžius. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime ES šalių vadovai susitiko tam, kad pasirašytų dokumentą dėl Europos socialinių teisių ramsčio ir tuomet pradėjo savo pirmąsias diskusijas dėl vadinamosios Europos švietimo erdvės (5) sukūrimo; po to, nuo 2018 iki 2020 m., buvo pateikti keli nauji pasiūlymai šia tema, kol galiausiai 2021 m. vasario mėn. buvo priimta nauja Tarybos rezoliucija. Iniciatyva siejama su pirmuoju Socialinių teisių ramsčio principu, pagal kurį „kiekvienas turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad galėtų išsaugoti ir įgyti kompetenciją, leidžiančią visavertiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai įveikti permainas darbo rinkoje“, ir ketvirtojo principo teisėmis, įskaitant teisę į paramą mokantis ir persikvalifikuojant, ypač jaunimo galimybes tęsti mokymosi, pameistrystės programas ir stažuotes. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2020 m. liepos 1 d. EK paskelbė savo naują politikos dokumentų rinkinį, įskaitant komunikatą dėl Europos įgūdžių darbotvarkės, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo (6), pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl Profesinio rengimo ir mokymo (7) ir komunikatą (8) ir pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos (9)
  Jaunimo užimtumo rėmimas. Tiltas jaunai kartai į darbo rinką. Šie politikos dokumentai susiejo mokymąsi visą gyvenimą, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą su EŠE įgyvendinimu ir sukūrimu. EESRK tęsė šias iniciatyvas ir 2020 m. priėmė nuomones dėl Atnaujintos įgūdžių darbotvarkės (10), Sustiprintos Jaunimo garantijų iniciatyvos (11) ir dokumento „ES strategijos, skirtos visų žaliesiems įgūdžiams ir kompetencijoms sustiprinti, kūrimas“ (12). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Savo nuomonėje „Grįžimas prie „naudojimo vertės“: naujos perspektyvos ir iššūkiai Europos gamintojams ir paslaugų teikėjams“ (13) (2019 m.) EESRK išreiškė nuomonę, kad novatoriškų, itin specializuotų produktų, atitinkančių klientų poreikius, taip pat socialinio ir ekologinio tvarumo reikalavimus, tiekimas ir tokių pat paslaugų teikimas gali tapti šiuolaikinės Europos konkurencingumo politikos esminiu aspektu ir pagrindu. Todėl Komitetas rekomenduoja imtis politinių intervencinių veiksmų atitinkamoms švietimo ir mokymo paslaugoms gerinti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2020 m. rugsėjo 30 d. EK paskelbė Komunikatą dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m. (14), kuriame daugiausia dėmesio skiriama šešioms sritims: kokybei, įtraukumui ir lyčių lygybei, žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms, mokytojams ir instruktoriams, aukštojo mokslo ir geopolitikos aspektams. ES Švietimo taryba 2020 m. lapkričio 30 d. pabrėžė, kad svarbu užtikrinti nacionalines švietimo srities kompetencijas ir pagarbą kultūrų bei švietimo sistemų įvairovei, ir suabejojo dėl „Europos švietimo erdvės valdymo mechanizmo ir Sąjungos lygmens tikslų, kuriuos siūloma pasiekti iki 2030 m.“ (15). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Papildant ankstesnes politikos iniciatyvas, po to, kai buvo paskelbtas EK komunikatas dėl 2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų plano. Švietimo ir mokymo pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus (16), paskelbtos Tarybos išvados, kuriose pabrėžiama, kad skaitmeninis švietimas turėtų „koncentruotis į besimokančiuosius ir turėtų padėti visiems asmenims bei piliečiams tobulėti asmeniškai ir ugdyti savo įgūdžius užtikrintai, laisvai ir atsakingai“ (17). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | COVID-19 pandemija pastūmėjo Europos ekonomiką į didelio masto nuosmukį, o nedarbo lygis dėl precedento neturinčio ekonomikos nuosmukio ir sunkumų, kuriuos dėl krizės patiria įmonės, nuolat didėja. Nepaisant to, kad plačiai taikomos Europos ir nacionalinėmis priemonėmis remiamos darbo vietų išsaugojimo sistemos, prognozuojama, kad nedarbo lygis ES padidės nuo 6,7 proc. 2019 m. iki 7,7 proc. 2020 m. ir iki 8,6 proc. 2021 m., o 2022 m. sumažės iki maždaug 8 proc. (Eurostatas, 2020 m. lapkričio 5 d.). Dėl didelio COVID-19 krizės sukelto nedarbo lygio, didėja Europos darbo jėgos įgūdžių, kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo poreikis, vykstant skaitmeninei ir žaliajai pramonės pertvarkai. Veiksminga ES politika turi remti ekonomikos augimą ir atsparios visuomenės kūrimą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | COVID-19 krizė taip pat paspartino skaitmeninę pertvarką švietimo, darbo ir kasdienio gyvenimo srityse. EESRK nuomonėje dėl atnaujintos įgūdžių darbotvarkės pabrėžiama, kad „vykdant teisingą pertvarką ir atsižvelgiant į demografinius pokyčius, visi europiečiai turėtų turėti teisę į kokybišką ir įtraukų mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą. Pabrėžiame, kad reikia spręsti menko išsilavinimo problemą, kuri pagilėjo per COVID-19 krizę dėl nevienodų galimybių gauti švietimo paslaugas ir dalyvauti mokymo programose.“ (18) Ugdant žinias, įgūdžius ir kompetencijas, turi būti ne tik tenkinami darbo rinkos poreikiai ir viso kokybe grindžiamo konkurencingumo perspektyvos, bet taip pat prisidedama prie besimokančių asmenų rengimo būti aktyviais, demokratiškais piliečiais ir padėti sumažinti socialinę nelygybę ir spręsti nevienodų mokymosi galimybių problemas. Tuo tikslu, be būtinybės užtikrinti ES piliečių skaitmeninių įgūdžių gerinimą, skaitmeninių žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas yra būtinas, siekiant užtikrinti piliečių gebėjimą orientuotis sudėtingame šiandienos pasaulyje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Labai svarbu, kad ES ir nacionalinio lygmens politikos priemonėmis būtų užtikrinama, jog švietimas ir mokymas – tai žmogaus teisė ir viešoji gėrybė, kad būtų gerbiama Europos kultūros įvairovė ir būtų užtikrinama, kad švietimo ir mokymo politika yra nacionalinė kompetencija. Vykdant ES ir nacionalinio lygmens politiką, reikia imtis veiksmingų priemonių Jungtinių Tautų (JT) Darnaus vystymosi darbotvarkei iki 2030 m. ir Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti, siekiant kokybiško, veiksmingo ir įtraukaus švietimo ir mokymo kiekvienam žmogui kiekvienoje Europos šalyje, į Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo veiksmų planą įtraukiant visas valstybes nares, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Labai svarbu, kad vykdant EŠE politiką, būtų siekiama stiprinti tolesnį ES šalių politinį bendradarbiavimą ir toliau teikti mokymosi platformą ministerijoms, švietimo socialiniams partneriams ir atitinkamiems pilietinės visuomenės suinteresuotiesiems subjektams. Įgyvendinant veiksmingą valdymą, reikia užtikrinti, kad nuosekli švietimo ir mokymo politika būtų taikoma kiekviename švietimo sektoriuje, pradedant ankstyvuoju ugdymu ir baigiant suaugusiųjų mokymusi, įskaitant visų amžiaus grupių profesinį rengimą, o ES ir nacionalinė ir (arba) regioninė politika būtų susieta, siekiant veiksmingos ministerijų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės partnerystės trišalėse politikos grupėse. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK remiasi savo nuomone „Tvarus mokymosi visą gyvenimą ir įgūdžių ugdymo finansavimas atsižvelgiant į kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą“ (19) ir pabrėžia, kad tvarios viešosios investicijos į švietimą ir mokymą ir veiksmingos privačios investicijos į visų amžiaus grupių profesinį mokymą ir švietimą yra būtina sąlyga, siekiant sėkmingo politikos priemonių, skirtų visų amžiaus grupių besimokančių asmenų socialiniam ir ekonominiam įsitraukimui užtikrinti, įgyvendinimo, ir parama įmonėms. Todėl svarbu, kad ekonomikos gaivinimo plano, priemonės „Next Generation ES“ ir kitų ES fondų (pavyzdžiui, ESF+, teisingos pertvarkos fondų) lėšos būtų naudojamos veiksmingai ir nuosekliai, siekiant užtikrinti paramą švietimo ir mokymo politikai, vykdant Europos semestrą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kadangi kelių Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) rodiklių ir lyginamųjų standartų pasiekti nepavyko, EESRK palankiai vertina tai, kad daug rodiklių buvo sustiprinta EŠE iniciatyvoje. Vis dėlto šie rodikliai kelia daug sunkumų ir jiems pasiekti reikia finansinio Vyriausybių įsipareigojimo. Taip pat labai svarbu patikslinti terminus, kurie kiekvienoje šalyje vartojami rodikliams apibrėžti, o švietimą tvarios aplinkos srityje stiprinti kaip lyginamąjį standartą. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Įvykus COVID-19 krizei, tapo aišku, kad mokyklos yra būtinos, kad mokiniai galėtų plėtoti savo socialinius gebėjimus. Studentai turėtų būti mokomi tobulinti šiuos gebėjimus visą gyvenimą, mokydamiesi mokytis ir aktyviai dalyvauti visuomenėje, mokydamiesi apie skirtingas kultūras, kalbas ir judumą, gerindami žinias menų srityje ir pan. Šie gebėjimai ypač svarbūs, nes daugelis istorijos pavyzdžių rodo, kad ekonomikos ir finansų krizės prisideda prie didėjančios radikalizmo tendencijos. Todėl EESRK norėtų pabrėžti, kaip svarbu imtis veiksmų toliau įgyvendinti Deklaraciją dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą (2015 m.) (20), pritaikant ją visų amžiaus grupių besimokantiems asmenims. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tam, kad būtų gerinami kiekvieno Europos žmogaus žalieji įgūdžiai, gebėjimai ir požiūris, ES valstybės narės aplinkosaugos politiką turi susieti su švietimo politika ir parengti nacionalines žaliųjų įgūdžių ir gebėjimų strategijas. EESRK pažymi (21), kad ES lygmeniu būtų galima nustatyti rodiklius ir lyginamuosius standartus sąmoningumo klimato kaitos, atsakomybės aplinkos požiūriu ir darnaus vystymosi srityse, siekiant padėti šalims į mokymo nuo ankstyvo amžiaus, be kita ko, į suaugusiųjų mokymosi, ir vėlesnes programas įtraukti žaliuosius įgūdžius ir gebėjimus, kurie apimtų pakeičiančio švietimo požiūrį ir būtų mokymosi visą gyvenimą dalis. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK palankiai vertina tai, kad 2021–2027 m. Skaitmeninio švietimo veiksmų plane didžiausias dėmesys skiriamas vienodoms galimybėms naudotis skaitmeninėmis priemonėmis, internetu, taip pat skaitmeninės kompetencijos ir įgūdžių ugdymui, visų pirma tai taikytina moterims, dirbančioms STEM (mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos) ir IT srityse. Įgyvendinant veiksmingas nacionalinio ir įmonių lygmens įgūdžių ir skaitmeninimo strategijas, darbuotojams būtų užtikrinamas aktualių ir aukštos kokybės mokymų teikimas. Svarbu, kad įmonės taip pat gautų paramą, skirtą jų darbuotojų kvalifikacijai kelti ir perkvalifikavimui užtikrinti, visų pirma, skaitmenizuojant jų darbo vietas. Tai taip pat atitinka žaliąją pramonės pertvarką, turint omenyje produktus ir procesus, kuri yra būtina sąlyga Europos verslumui skatinti ir tuo pačiu yra jo galimybė. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Būtina paisyti visapusiškų kvalifikacijų. Kalbant apie siekį iki 2025 m. užtikrinti automatinį tarpusavio pripažinimą, EESRK pabrėžia, kad žinios, įgūdžiai ir gebėjimai turi būti pripažįstami ir patvirtinami atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės švietimo ir profesinius reikalavimus, o studentams ir besimokantiems asmenims turi būti suteiktos geresnės galimybės susipažinti su atnaujinta informacija apie pripažinimo procesą. Tuo tikslu reikia stiprinti Tarybos rekomendacijos dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (22) ir Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvencijos (23) įgyvendinimą, siekiant remti visiems prieinamą mokymąsi visą gyvenimą. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK palankiai vertina 2021–2027 m. Skaitmeninio švietimo veiksmų plano iniciatyvą sukurti Europos skaitmeninės medžiagos ir kursų mainų platformą. Labai svarbu naudotojams teikti visapusišką informaciją apie tai, ar, išklausius kursus, bus suteikiamos visapusiškos, ar dalinės kvalifikacijos arba mikrokredencialai, taip pat apie tai, kas patvirtina ir užtikrina nuotolinio mokymo kursų kokybę, kaip ir ar tie kursai bus pripažįstami ir kaip jie galėtų papildyti visapusiškas kvalifikacijas. Būtų svarbu išvardyti šiuos kursus „Europass“ portale ir griežtai paisyti nuotolinio mokymo medžiagos autorių teisių ir nuosavybės teisių, taip pat atsižvelgti į atitinkamų nuotolinio mokymo kursų kokybę ir aktualumą. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Mokytojai atlieka pagrindinį vaidmenį, teikdami kokybišką švietimą ir mokymą, vis dėlto, anot EBPO, mažiau nei kas penktas mokytojas mano, kad jų profesija yra vertinama visuomenėje (24), bet mokytojo profesija yra vidutiniškai 11 proc. mažiau apmokama palyginti su kitais specialistais, turinčiais aukštąjį išsilavinimą (25). Europos švietimo erdvėje turi būti teikiama veiksminga parama mokytojams, instruktoriams ir kitiems švietimo srities darbuotojams, kad jie galėtų įveikti neigiamus COVID-19 sukeltos krizės padarinius. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Visose Bolonijos proceso šalyse reikia remti dalyvaujančių
  Europos universitetų
  institucijų, studentų ir dėstytojų tinklų įtraukumą ir įvairovę, kartu gerbiant ir saugant nacionalines ir institucines aukštojo mokslo kompetencijas. |
| --- | --- |

3.13.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Bendrojo ugdymo generalinių direktorių, profesinio rengimo ir mokymo generalinių direktorių ir aukštųjų mokyklų generalinių direktorių susitikimas.

1

(2)  2012/C 398/01.

2

(3)  The Lisbon Recognition Convention.

3

(4)  OL C 10, 2021 1 11, p. 40.

4

(5)  COM/2017/673 final.

5

final

(6)  COM/2020/274 final.

6

final

(7)  COM/2020/275 final.

7

final

(8)  COM/2020/276 final.

8

final

(9)  COM/2020/277 final.

9

final

(10)  OL C 10, 2021 1 11, p. 40.

10

(11)  OL C 10, 11.1.2021, p. 48.

11

(12)  OL C 56, 2021 2 16, p. 1.

12

(13)  OL C 97, 2020 3 24, p. 27.

13

(14)  COM/2020/625 final.

14

final

(15)  2020 m. lapkričio 30 d. Švietimo ministrų vaizdo konferencija. Pagrindiniai rezultatai: https://www.consilium.europa.eu/lt/meetings/eycs/2020/11/30/education/#.

15

(16)  COM/2020/624 final.

16

final

(17)  2020/C 415/10.

17

(18)  OL C 10, 2021 1 11, p. 40.

18

(19)  OL C 232, 2020 7 14, p. 8.

19

(20)  Paryžiaus deklaracija (2015 m.).

20

(21)  OL C 56, 2021 2 16, p. 1.

21

(22)  2012/C 398/01.

22

(23)  Kvalifikacijų, susijusių su aukštuoju mokslu, pripažinimo Europos regiono valstybėse konvencija.

23

(24)  TALIS – EBPO tarptautinis mokymo ir mokymosi tyrimas, 2018 m.

24

(25)  OECD Education at a Glance 2020 OECD iLibrary | Introduction: The indicators and their framework (oecd-ilibrary.org).

25

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/33

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Maisto papildų patekimo į rinką suderinimas ES. Sprendimai ir geriausia praktika“

(tiriamoji nuomonė)

(2021/C 286/07)

| Pranešėjas | Vesselin MITOV |
| --- | --- |

Pranešėjas

Vesselin MITOV

| Konsultavimasis | ES pirmininkaujanti Portugalija, 2020 10 26 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 15 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 245 / 0 / 5 |

Konsultavimasis

ES pirmininkaujanti Portugalija, 2020 10 26

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 15

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

245 / 0 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Maisto papildų rinka Europoje auga. Maisto papildai reglamentuojami Direktyva 2002/46/EB (1), kuri ES nėra vienodai taikoma. Tačiau vienodas teisės aktų taikymas yra labai svarbus tinkamam ES vidaus rinkos veikimui, nes tai sudaro sąlygas laisvam saugių produktų judėjimui. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pritaria tam, kad šis teisės aktas būtų persvarstytas, visų pirma atnaujinant maisto papildų apibrėžtį, įtraukiant įpareigojimą pranešti ir tirti administracinius dokumentus, taip pat sukuriant maistinių medžiagų stebėjimo sistemą, kurioje būtų renkama informacija apie nepageidaujamas reakcijas, taip sustiprinant visuomenės sveikatos apsaugą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Produktų ir sudedamųjų dalių sauga turėtų būti pirmasis iš reikalavimų ir ji turėtų būti nustatoma remiantis moksliniu pagrindu. EESRK rekomenduoja nustatyti didžiausią leidžiamą vitaminų ir mineralinių medžiagų kiekį ir sudaryti leistinųjų ir neleistinųjų sudedamųjų dalių, įskaitant augalus, sąrašus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vartotojui turi būti teikiama tokia informacija, kuri jam leistų saugiai vartoti gaminius. EESRK rekomenduoja sukurti komunikacijos ir vartotojų švietimo priemones, visų pirma skirtas elektroninei prekybai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina valdžios institucijas stiprinti produktų kontrolę, analizę ir priežiūrą siekiant apsaugoti vartotojus ir veiklos vykdytojus nurodant pašalinti reikalavimų neatitinkančius gaminius. Tokios kontrolės priemonės taip pat turėtų užkirsti kelią veiklos vykdytojų nesąžiningai konkurencijai (pvz., neleistinų teiginių vartojimui, reikalavimų neatitinkančių gaminių iš trečiųjų šalių naudojimui). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Todėl EESRK ragina visus suinteresuotuosius subjektus suderinti maisto papildų reglamentavimo sistemą ir jos įgyvendinimą siekiant sąžiningesnės ekonomikos ir didesnės produktų saugos. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Įžanga

| 2.1. | Ši nuomonė rengiama ES Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos prašymu, siekiant rasti sprendimus ir nustatyti geriausią praktiką, kaip ES suderinti maisto papildų patekimą į rinką. EESRK nuomonė galėtų būti naudinga ES Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės darbui šioje srityje, visų pirma konferencijoje, kuri bus surengta pirmąjį pusmetį, ir Tarybos darbo grupių veikloje. EESRK palankiai įvertino šį prašymą pateikti nuomonę dėl maisto sektoriaus dalies, kuri yra mažai nagrinėta. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK mano, kad ši tema gerai dera su Pasaulio sveikatos organizacijos principu „Vienas pasaulis, viena sveikata“ ir su ES strategija „Nuo ūkio iki stalo“, kuria siekiama sveikos ir tvarios mitybos ir geresnio vartotojų informavimo, kartu užtikrinant sąžiningą prekybą tarp veiklos vykdytojų (2). EESRK mano, kad sveika ir tvari mityba yra vienas svarbiausių bendros ES maisto politikos ramsčių, nes mums skubiai reikia pakeisti savo mitybą taip, kad galėtume pagerinti ekosistemų ir visuomenės sveikatą, o ne ją žaloti (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK visada rėmė ES politiką, skirtą apsaugoti sveikatą visoje maisto grandinėje, skatinti saugą ir higieną bei aiškią, skaidrią ir saugią informaciją apie produktus (4). Komitetas taip pat mano, kad maisto sauga ir toliau turi remtis patikima sistema ir Europos maisto saugos agentūra (EFSA), nustatant skaidrias naujų produktų, patenkančių į maisto grandinę, saugos vertinimo procedūras, visišką atsekamumą ir tinkamą informavimą apie riziką (5). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Siekti suderinimo maisto papildų srityje

3.1.   Reglamentavimo sistemos tobulinimas

| 3.1.1. | Maisto papildai konkrečiai reglamentuojami Direktyva 2002/46/EB, kuri nuo jos sukūrimo beveik nebuvo keičiama. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Maisto papildų apibrėžtis nepasikeitė, nepaisant naujovių šiame sektoriuje ir naujų vartojimo modelių. Ji nėra pakankamai tiksli ir gali būti įvairiai aiškinama. Kaip pavyzdį galima paminėti sąvoką „skirti vartoti mažais dozuotais kiekiais“, kuri įvairiose šalyse skirtingai suprantama (nėra nustatyto kiekio). Dėl skirtingo aiškinimo valstybėse narėse gali skirtis maisto papildų paskirtis ir kontrolės rezultatai. Šią apibrėžtį reikia išplėsti ir paaiškinti. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EESRK siūlo atnaujinti taisykles siekiant geriau suderinti maisto papildų rinką ir atsižvelgti į naujus pokyčius. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Veiksmingesnis pranešimo pateikimas

| 3.2.1. | Direktyvoje numatyta galimybė pranešti. Pranešimas yra administracinė produktų registracija prieš juos pateikiant į rinką. Tai nėra nei leidimas pateikti produktą į rinką, nei atitikties ar saugumo įrodymas. Kiekviena valstybė narė (24/27) gali nuspręsti, koks bus šio pranešimo turinys ir šių duomenų tvarkymo tvarka (nuo paprasto pateikimo iki labai išsamaus tyrimo). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Pranešime pateikta informacija leidžia kompetentingoms institucijoms geriau pažinti savo rinką, o tvarkant duomenis išvengiama reikalavimų neatitinkančių produktų platinimo (nacionaliniai ir Europos teisės aktai) ir palengvinama kontrolė. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EESRK siūlo geriau suderinti nacionalines sistemas ir rekomenduoja į teisės aktus įtraukti reikalavimą pateikti būtiniausią informaciją (kokybinę ir kiekybinę sudėtį, ženklinimą ir t. t.), pageidautina skaitmenine forma, siekiant sumažinti ekonominės veiklos vykdytojo administracinį darbą ir kartu užtikrinti aukščiausius standartus. Jei įmanoma, EESRK siūlo sukurti Europos daugiakalbį portalą, kurio turinys būtų pildomas valstybių narių nuožiūra. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad sudėtis yra prastai suderinta (žr. toliau), šis klausimas negali būti sprendžiamas tik nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EESRK mano, kad siekiant apsaugoti vartotoją pranešimas turėtų būti privalomas. Ši praktika leidžia rinkai pateikti saugesnius gaminius, taip pat palengvina kontrolę ir rinkos priežiūrą. Gaminių, apie kuriuos pranešta, sąrašas ir susijusios išvados turėtų būti prieinami vartotojui. Vartotojai turėtų patys nedvejodami ieškoti informacijos ir aptikę pažeidimą pateikti skundą kontrolės institucijoms. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Didžiausio leistino maistingųjų medžiagų kiekio nustatymas – teisėkūros prioritetas

| 3.3.1. | Vitaminai ir mineralai yra geriausiai žinomos maisto papildų sudedamosios dalys. Maistinės medžiagos ir jų cheminės formos pirmiausia buvo reglamentuojamos ir išvardytos Reglamente (EB) Nr. 1170/2009 (6), remiantis Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) atliktais saugos vertinimais. Šiuo metu didžiausios leidžiamos dozės nustatomos nacionaliniu lygmeniu remiantis naudingos dozės kriterijumi arba nuodingumo kriterijumi (7). Kai kurios šalys nėra nustatę teisinių ribų. EFSA savo įvairiose nuomonėse nurodė ribines toksiškumo vertes. Šios ribinės vertės taikomos bendram su maistu suvartojamų medžiagų poveikiui (8) ir negali būti ekstrapoliuojamos tik maisto papildams. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EESRK rekomenduoja Komisijai skubiai įgalioti EFSA nustatyti didžiausius leistinus maisto medžiagų kiekius maisto papilduose ir grynumo kriterijus. Atsižvelgiant į Europos Sąjungos teritorijos dydį ir skirtingus mitybos įpročius (daržovių, žuvies ir mėsos vartojimas, vandentiekio vandens kokybė ir kt.), gali būti neįmanoma nustatyti bendro didžiausio leistino kiekio, bet galima nustatyti leistiną kiekį pagal regionus ir (arba) šalių grupes. Reikėtų taip pat nustatyti leistinus kiekius pažeidžiamoms gyventojų grupėms: vaikams, nėščioms moterims ir kt. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Toks suderinimas Europos lygmeniu būtų naudingas visiems suinteresuotiesiems subjektams, nes būtų sustiprinta vartotojų sauga ir sumažinta perdozavimo rizika, o laisvo prekių judėjimo naudą pajustų ir veiklos vykdytojai, kurie galėtų savo gaminius teikti į daugiau rinkų, ir vartotojai, kurie turėtų didesnį pasirinkimą. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Nors pirmenybė teikiama maistinėms medžiagoms, taip pat turėtų būti suderinti kitų produktuose naudojamų maisto sudedamųjų dalių kiekiai. Taip būtų skatinama jų apyvarta ir būtų galima atlikti mokslinį vertinimą, įrodantį jų saugumą. Visų pirma, kai kurios šalys bandė suderinti savo teisės aktus dėl augalinių produktų, sudarydamos bendrus sąrašus: Belgija, Prancūzija, Italija ir neseniai – Vokietija, Šveicarija ir Austrija. Maisto sudedamosioms dalims, pagamintoms taikant biotechnologinius procesus, pavyzdžiui, mikroorganizmams (probiotikai, mielės) reikėtų taip pat skirti ypatingą dėmesį. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | EESRK rekomenduoja, be kita ko, Komisijai sudaryti leistinų ir neleistinų kitų medžiagų sąrašus nurodant jų sudėtį, kiekį ir naudojimo sąlygas, kaip numatyta Reglamente (ES) 2015/2283 dėl naujų maisto produktų (9). |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   Teiginiai – priemonė vartotojo pasirinkimui

| 3.4.1. | Informaciją vartotojui paprastai suteikia produkto ženklinimas, kuriame pateikiamas sudedamųjų dalių sąrašas, nurodomi alergenai ir pan. ir kurio reikalavimai yra nustatyti Reglamente (ES) Nr. 1169/2011 (10) (11). Tačiau 58 proc. pažeidimų, atskleistų per patikrinimus 2018 m., yra susiję su ženklinimu (12). EESRK teigiamai vertina ES pastangas, visų pirma Tarybos veiklą, susijusią su maisto produktų ženklinimu, tačiau mano, kad kai kurie klausimai tebėra neišspręsti. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Produkto savybės nurodomos etiketėse teiginiuose, taip pat reklaminiuose spaudiniuose, televizijoje, internete ir t. t. Reklama gali paskatinti žmones pirkti tam tikrus produktus. Reglamente (EB) Nr. 1924/2006 (13) buvo pateiktas leistinų teiginių apie maistingumą ir sveikatingumą sąrašas. Teiginius apie vitaminus ir mineralus jau įvertino ir paskelbė EFSA, tačiau teiginiai apie augalines ir kitas medžiagas dar nėra ištirti. Teiginiams taikomos nacionalinės taisyklės, jei jos egzistuoja, ir rinkoje yra įvairiausių nepatikrintų, taigi ir ją iškreipiančių teiginių. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Todėl EESRK ragina Komisiją rasti geriausią darbo metodą, kad EFSA galėtų toliau vertinti teiginius apie nagrinėjamų medžiagų maistingumą ir sveikatingumą, visų pirma teiginius apie augalus, ir nustatyti sąlygas, užtikrinančias sudedamųjų dalių saugumą. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Su ribiniais produktais susijusi rizika

| 3.5.1. | Maisto papildų pateikimo ir reklamavimo būdas taip pat gali kelti painiavą dėl produktų pobūdžio. Kai kurie veiklos vykdytojai nedvejodami priskiria produktams terapines ar profilaktines savybes, juos pateikia kaip galinčius pakeisti vaistus, nurodydami, kad tai yra „farmacinių požymių turintys produktai“ (angl. nutraceuticals – žodžių nutrient ir pharmaceutical santrauką). Specialios stebėsenos kampanijos metu paaiškėjo, kad tokie klaidinantys teiginiai buvo naudojami COVID-19 prevencijos ar kontrolės tikslais (14). Vartotojams šie klaidinantys pažadai gali daryti įtaką. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Produktai, kurių paskirtis neaiški (15), vadinami ribiniais produktais (angl. borderline products, skirtingoms produktų grupėms būdingų požymių turintys produktai). Ši pilkoji zona susidarė dėl minėtų produktų pardavimo vietos, dėl jų formos ir dėl to, kad tam tikros sudedamosios dalys gali būti naudojamos ir gaminant maisto produktus, ir vaistus, tik skirtingomis dozėmis. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | EESRK rekomenduoja Komisijai sudaryti ribinių produktų darbo grupę, pavyzdžiui, Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto ekspertų grupės pogrupį, kaip yra vaistų, medicinos prietaisų, kosmetikos ar biocidų atveju. Šis pogrupis skelbtų dokumentus, kurie padėtų valdžios institucijoms ir veiklos vykdytojams išsiaiškinti produktų pobūdį. NET ir sukūrus Europos darbo grupę, galėtų būti toliau steigiami nacionaliniai jungtiniai komitetai, nustatantys produktų pobūdį. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | EESRK primygtinai rekomenduoja valdžios institucijoms atlikti specialius šių produktų tikrinimus, kad jie galėtų būti pašalinti iš rinkos. Tokių produktų teikimas į rinka sukuria nesąžiningą konkurenciją farmacijos įmonių atžvilgiu, kurios turi gauti rinkodaros leidimus prekiauti vaistiniais preparatais. Be to, šių tikrinimų rezultatų paskelbimas leistų vartotojams sužinoti apie šių produktų keliama riziką. |
| --- | --- |

3.5.4.

3.6.   E. prekyba suteikia ne tik galimybę rinktis, bet ir skatina nelygybę

| 3.6.1. | Nuotolinė prekyba maisto produktais išaugo prasidėjus COVID-19 pandemijai. Maisto papildai – tai produktai, kurių galiojimo laikas paprastai yra ilgas ir juos nesudėtinga transportuoti. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Deja, kai kurių šių produktų, visų pirma į rinką patenkančių ne iš Europos šalių, sudėtis ir teiginiai apie juos neatitinka reikalavimų, sukuria nesąžiningos konkurencijos sąlygas Europos veiklos vykdytojams, kurie laikosi taisyklių. Be to, valstybės narės nustatė, kad tam tikruose produktuose yra draudžiamų ir pavojingų medžiagų (pvz., amfetamino sporto papilduose, vaistuose ir kt.), keliančių grėsmę vartotojų sveikatai. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti e. prekybos platformų ir interneto svetainių priežiūrą ir stebėseną, imti mėginius ir atlikti tyrimus ir pranešti apie reikalavimų neatitinkančius produktus Skubių pranešimų apie nesaugų maistą ir pašarus sistemoje (RASFF). |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | EESRK taip pat mano, kad reikia stiprinti vartotojų ir sveikatos priežiūros specialistų informavimą ir švietimą, siekiant užtikrinti didesnę internete įsigyjamų produktų saugą. Nors maistas turi būti saugus, kad jį būtų galima parduoti, vartotojai turėtų žinoti, kad kai kurie internete siūlomi produktai gali būti pavojingi jų sveikatai. |
| --- | --- |

3.6.4.

3.7.   Maisto produktų stebėsena kaip perspėjimo priemonė

| 3.7.1. | Kai kurios sudedamosios dalys gali sukelti nepageidaujamą reakciją, net jei produktai atitinka teisės aktų reikalavimus. Nėra vertinamas kiekvieno produkto ar jų sudedamųjų dalių saugumas, nei jo sąveika su kitais produktais, pavyzdžiui, vaistais. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Labai nedaugelyje valstybių narių veikia organizuota informacijos apie nepageidaujamą reakciją rinkimo ir stebėjimo sistema (maisto produktų stebėsena). Tokią sistemą turi Italija, Prancūzija, Danija, Portugalija, Čekija, Slovėnija ir Kroatija. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | EESRK ragina įdiegti nacionalines maisto produktų stebėsenos sistemas, kuriomis būtų skatinama produktų sauga ir užtikrinama aukšto lygio visuomenės sveikatos apsauga, anksti nustatant nepageidaujamus požymius ir taip užkertant kelią sveikatos problemoms. Ši sistema turėtų sudaryti sąlygas rinkti informaciją apie nepageidaujamas reakcijas, nepriklausomai nuo jų rimtumo, siekiant pagrįsti produktų saugos vertinimus, sudaryti sąlygas imtis neatidėliotinų priemonių arba prireikus pritaikyti teisės aktus ir sudaryti sąlygas veiklos vykdytojams įtraukti informaciją į savo kokybės kontrolę ir taip gaminti saugesnius produktus. Kalbant apie gamybą, maisto papildams taikomos tos pačios saugos taisyklės kaip ir kitiems žemės ūkio maisto produktams (RVASVT sistema (16) ir kt.) ir nenustatyta jokios konkrečios rizikos sektoriaus darbuotojams. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | EESRK taip pat siūlo Europos lygmeniu įsteigti valstybių narių darbo grupę, kurią prižiūrėtų EFSA, kuri sudarytų sąlygas šalims keistis informacija, dalytis geriausia patirtimi, kad būtų galima atlikti vienodus vertinimus, ir prireikus keistis mokslinėmis žiniomis ir jas įtraukti į Europos teisės aktus. |
| --- | --- |

3.7.4.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL L 183, 2002 7 12, p. 51.

1

(2)  OL C 429, 2020 12 11, p. 268.

2

(3)  OL C 190, 2019 6 5, p. 9.

3

(4)  OL C 440, 2018 12 6, p. 158.

4

(5)  OL C 268, 2015 8 14, p. 1.

5

(6)  OL L 314, 2009 12 1, p. 36.

6

(7)  Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-672/15.

7

(8)  Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1925/2006 dėl maisto produktų papildymo vitaminais ir mineralais 6 straipsniu, Komisija turėjo nustatyti didžiausius leistinus maistinių medžiagų kiekius (išskyrus maisto papildus) ne vėliau kaip iki 2009 m. sausio 19 d.

8

(9)  OL L 327, 2015 12 11, p. 1.

9

(10)  OL L 304, 2011 11 22, p. 18.

10

(11)  Šiuo metu Taryba svarsto veiksmų planą, kuris turės ribotą poveikį maisto papildams, taip pat persvarsto taisykles dėl vartotojams skirtos informacijos apie sudedamųjų dalių kilmę ir galiojimo pabaigos datas.

11

(12)  Europos kovos su sukčiavimu maisto produktų srityje tinklo ir Administracinės pagalbos ir bendradarbiavimo sistemos 2018 m. metinė ataskaita.

12

(13)  OL L 404, 2006 12 30, p. 9.

13

(14)  Tyrimo rezultatus rasite čia.

14

(15)  Remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, produktų pobūdžio nustatymas yra nacionalinių valdžios institucijų kompetencijos sritis, todėl maisto papildo paskirtis gali skirtis priklausomai nuo šalies pridedamos nuorodos į bylas C-211/03, C-299/03, C-316/03, C-317/03 ir C-318/03.

15

(16)  Rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistema.

16

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

560-oji Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto plenarinė sesija (JDE) per Interactio, 2021 4 27–2021 4 28

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/38

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos duomenų valdymo (Duomenų valdymo akto)

(COM(2020) 767 final)

(2021/C 286/08)

| Pranešėjas | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Marinel Dănuț MUREŞAN |

Pranešėjas

Giuseppe GUERINI

Bendrapranešėjis

Marinel Dănuț MUREŞAN

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2020 12 11
  Europos Parlamentas, 2020 12 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 3 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 234 / 3 / 13 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2020 12 11

Europos Parlamentas, 2020 12 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2021 3 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

234 / 3 / 13

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina pasiūlymą dėl duomenų valdymo reglamento, kuris apima ir papildo Direktyvą (ES) 2019/1024 (1) (Atvirųjų duomenų direktyva) daugiausia dėmesio skiriant duomenims, kuriais disponuoja viešojo sektoriaus institucijos ir į kuriuos teisės priklauso kitiems subjektams. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad ši iniciatyva yra naudinga ir būtina, nes skaitmeninių duomenų tvarkymas, saugojimas ir dalijimasis jais tampa vis svarbesniais aspektais ne tik ekonominiu, bet ir socialiniu bei civiliniu požiūriu, o sudėtingoje ir daugialypėje reglamentavimo sistemoje dalyvauja asmenys, valdymo institucijos ir įmonės. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad būtina priimti suderintą taisyklių sistemą siekiant sustiprinti piliečių, vartotojų ir MVĮ, ypač labai mažų įmonių, pasitikėjimą tinkama jų duomenų apsauga, kad būtų sudarytos palankios vystymosi galimybės ekonominės veiklos vykdytojams, taip pat mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros įstaigoms. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pritaria Komisijos tikslui, laikantis požiūrio, apimančio visus viešojo sektoriaus subjektus, neatsižvelgiant į jų organizacinę formą, taikyti šioje nuomonėje nagrinėjamą reglamentą administracijos organams, viešojo sektoriaus institucijoms ir viešosios teisės reglamentuojamoms įstaigoms. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad jei su darbuotojais susiję duomenys tvarkomi ir apdorojami pasitelkiant dirbtinio intelekto priemones, turi būti numatytos atitinkamo išankstinio konsultavimosi su socialiniais partneriais ir derybų jiems svarbiais klausimais formos. Organizuota pilietinė visuomenė taip pat turi būti įtraukta, kai naudojamos priemonės daro poveikį piliečių teisėms. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pritaria pasiūlymui nustatyti nacionalines institucijas, kurios prižiūrėtų, ar tinkamai laikomasi naujųjų taisyklių. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK pritaria, kad būtų naudinga kiekvienoje valstybėje narėje įsteigti visiems suinteresuotiesiems subjektams prieinamus informacinius punktus, kad būtų užtikrintas sklandus veikimas ir skatinamas tinkamas bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis ir socialiniais partneriais. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą reglamentuoti organizacijas, užsiimančias „altruistiniu duomenų valdymu“, ir pritaria taisyklei, kad šios organizacijos turi turėti pelno nesiekiančių subjektų teisinį statusą ir stengtis įgyvendinti visuotinės svarbos tikslus, veikti savarankiškai ir nepriklausyti nuo kitų organizacijų, kurios tvarko duomenis siekdamos pelno. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK nuomone, labai svarbu tai, kad reglamente pripažinta „duomenų valdymo ir mainų kooperatyvų“ modelio, kaip priemonės, skirtos remti piliečius ir labai mažas, mažas ir vidutines įmones, savarankiškai dirbančius asmenis ir laisvųjų profesijų darbuotojus, nauda. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Be to, kooperatyvo modelis galėtų būti labai naudinga neutralaus ir pasidalijamojo duomenų valdymo priemonė. Šiuo požiūriu EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares remti piliečius ir MVĮ ir jų organizacijas, kad jos galėtų imtis iniciatyvų kurti savitarpio pagalbos duomenų tvarkymo ir keitimosi jais struktūras. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK mano, kad asmens duomenų, skaitmeninės tapatybės ir privatumo apsauga yra esminiai „duomenų valdymo“ aspektai ir yra tiesiogiai susiję su pagarba žmogaus orumui ir pagrindinėms teisėms. Todėl laikosi nuomonės, kad būtina pripažinti asmens duomenų nuosavybės teises, kad Europos piliečiai galėtų kontroliuoti savo duomenų naudojimą. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Komisijos pasiūlymas

| 2.1. | Šioje nuomonėje aptariamu Komisijos pasiūlymu siekiama:






  i. | suteikti galimybę pakartotinai naudoti viešojo sektoriaus duomenis, kai teisės į tokius duomenis priklauso kitiems subjektams; |
| --- | --- | --- |

2.1.

i.

suteikti galimybę pakartotinai naudoti viešojo sektoriaus duomenis, kai teisės į tokius duomenis priklauso kitiems subjektams;

| ii. | sudaryti sąlygas įmonėms dalytis duomenimis; |
| --- | --- |

ii.

sudaryti sąlygas įmonėms dalytis duomenimis;

| iii. | leisti naudoti asmens duomenis pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (BDAR); |
| --- | --- |

iii.

leisti naudoti asmens duomenis pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (BDAR);

| iv. | leisti naudoti duomenis altruistiniais motyvais. |
| --- | --- |

iv.

leisti naudoti duomenis altruistiniais motyvais.

| 2.2. | Pasiūlymas apima ir papildo Direktyvą (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir pakartotinio viešojo sektoriaus informacijos naudojimo (Atvirųjų duomenų direktyva), daugiausia dėmesio skiriant duomenims, kuriais disponuoja viešojo sektoriaus institucijos ir į kuriuos teisės priklauso kitiems subjektams. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pasiūlymas grindžiamas SESV 114 straipsniu ir juo siekiama suderinti valstybių narių įstatymus ir administracinę praktiką, kad būtų užtikrintas duomenų srauto judėjimas Europos Sąjungoje suderintoje reguliavimo aplinkoje, užtikrinančioje tinkamą vidaus rinkos, susijusios su viešojo sektoriaus institucijų turimų duomenų judėjimu, konsolidavimą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Reglamento I skyriuje apibrėžiama jo taikymo sritis, nurodant, kad jame numatyta:






  i. | pakartotinio tam tikrų kategorijų duomenų, kuriais disponuoja viešojo sektoriaus institucijos, naudojimo ES sąlygos; |
| --- | --- | --- |

2.4.

i.

pakartotinio tam tikrų kategorijų duomenų, kuriais disponuoja viešojo sektoriaus institucijos, naudojimo ES sąlygos;

| ii. | dalijimosi duomenimis paslaugų teikimui taikoma pranešimo ir priežiūros sistema; |
| --- | --- |

ii.

dalijimosi duomenimis paslaugų teikimui taikoma pranešimo ir priežiūros sistema;

| iii. | duomenis, prie kurių prieiga suteikta altruistiniais motyvais, renkančių ir tvarkančių subjektų savanoriškos registracijos sistema. |
| --- | --- |

iii.

duomenis, prie kurių prieiga suteikta altruistiniais motyvais, renkančių ir tvarkančių subjektų savanoriškos registracijos sistema.

| 2.5. | II skyriuje sukuriamas tam tikrų kategorijų viešojo sektoriaus duomenų pakartotinio naudojimo mechanizmas, kuris priklauso nuo kitų asmenų teisių užtikrinimo. Kitų subjektų teisių apsauga gali būti svarbi ne tik asmens duomenų apsaugai, bet ir intelektinės nuosavybės teisių bei komercinio konfidencialumo apsaugai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Valstybės narės turės įsteigti vieną bendrą informacinį punktą, kuris padėtų suinteresuotiesiems tyrėjams ir novatoriškoms įmonėms nustatyti tinkamus duomenis, ir sukurti struktūras, kurios teiktų viešojo sektoriaus institucijoms technines priemones ir suprantamai aiškintų sektoriaus reguliavimo sistemą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | III skyriaus tikslas – padidinti pasitikėjimą dalijimusi asmens ir ne asmens duomenimis ir sumažinti sandorių išlaidas, susijusias su duomenų mainais tarp įmonių, tarp įmonių ir vartotojų, nustatant dalijimosi duomenimis paslaugų teikėjams pranešimo reikalavimą ir sukuriant šių subjektų veiklos reguliavimo sistemą. Paslaugų teikėjai privalės išlaikyti neutralumą duomenų, kuriais keičiamasi, atžvilgiu, jie neturės galimybės naudoti šių duomenų kitais tikslais. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | IV skyriaus tikslas – palengvinti duomenų, kuriuos asmenys ar įmonės savanoriškai teikia bendros gerovės labui, altruizmą. Jame visų pirma numatyta galimybė duomenų altruizmą palaikančioms organizacijoms registruotis kaip ES pripažintoms duomenų altruizmo organizacijoms, siekiant didesnio pasitikėjimo jų veikla. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Numatoma parengti bendrą Europos duomenų altruizmo sutikimo formą siekiant sumažinti gaunant sutikimą patiriamas išlaidas ir palengvinti duomenų perkeliamumą. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V skyriuje nustatyti kompetentingų institucijų, paskirtų stebėti ir įgyvendinti dalijimosi duomenimis paslaugų teikėjams ir duomenų altruizmą palaikantiems subjektams skirtą pranešimo sistemą, veikimo reikalavimai. Šiame skyriuje taip pat pateikiamos nuostatos, kuriomis siekiama veiksmingai apsaugoti asmens teises, visų pirma dėl teisės pateikti administracinį skundą dėl paskirtų sektoriaus institucijų sprendimų ir dėl teisminių teisių gynimo priemonių. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | VI skyriuje įsteigiama Europos duomenų inovacijų valdyba, kuri padės valstybių narių institucijoms formuoti geriausią praktiką, visų pirma susijusią su prašymų pakartotinai naudoti duomenis tvarkymu, ir su nuoseklios praktikos, susijusios su dalijimosi duomenimis paslaugų teikėjų pranešimo sistema ir duomenų altruizmu, užtikrinimu. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | VII skyriuje Komisijai leidžiama priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma Europos duomenų altruizmo sutikimo forma, o VIII skyriuje pateikiamos pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl dalijimosi duomenimis paslaugų teikėjams taikomos bendrosios leidimų sistemos veikimo ir baigiamosios nuostatos. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Komisijos pasiūlymas yra naudingas ir būtinas, nes skaitmeninių duomenų tvarkymas, saugojimas ir dalijimasis jais tampa vis svarbesni aspektai ne tik ekonominiu, bet ir socialiniu bei civiliniu požiūriu, o sudėtingoje ir daugialypėje reglamentavimo aplinkoje dalyvauja asmenys, valdymo institucijos ir įmonės. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pažangus skaitmeninių duomenų naudojimas gali padėti kurti naujus produktus ir didinti tradicinių gamybos procesų veiksmingumą, skatinti mokslinius tyrimus, kovoti su klimato atšilimu, gerinti energijos ir vandens išteklių naudojimą ir veiksmingiau saugoti žmonių sveikatą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kad duomenys būtų naudojami veiksmingai ir rezultatyviai, reikia suteikti galimybę dalytis dideliais duomenų kiekiais ir jais keistis, pasinaudojant dirbtinio intelekto priemonių kompiuterine galia apdorojant ir naudojant tokius duomenis vis platesnio užmojo bendro intereso tikslams įgyvendinti. Vienas iš pavyzdžių – keitimasis duomenimis, siekiant laiku diagnozuoti ligas naudojantis medicinine vizualizacija. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sudėtingi ir dideli duomenys yra nenutrūkstamai rengiami, renkami ir perduodami. Tai paskatino kurtis įmones, organizacijas ir įstaigas, besispecializuojančias duomenų tvarkymo arba duomenų tarpininkavimo srityje, kurios vykdo veiklą tiek komerciniais, tiek visuotinės svarbos tikslais (ypač mokslinių tyrimų tikslais) siekdamos bendros gerovės. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dabartinėmis ekonominėmis ir technologinėmis aplinkybėmis duomenys yra vertingas ir naudingas išteklius, susijęs su svarbiais etiniais, ekonominiais ir politiniais klausimais ir darantis labai didelį poveikį ne tik įmonių, bet ir valstybių konkurencingumui ir konkurencijai. Todėl Komisija turėtų imtis veiksmų apibrėžti viešojo duomenų valdymo reguliavimo sistemą, kuri būtų proporcinga ir aiški, leidžianti apsaugoti ne tik ekonominę, bet ir strateginę duomenų vertę įvairiose srityse, kuriose gebėjimas turėti ir tvarkyti skaitmeninius duomenis yra svarbus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kalbant apie neskelbtinus, visų pirma sveikatos duomenis, EESRK mano, kad būtų naudinga nustatyti ir plačiai taikyti gerąją praktiką, tokią kaip, pavyzdžiui, „Microsoft“ bendrovės, kuri nusprendė įspėti savo klientus, kai tam tikros valdžios institucijos paprašė atskleisti „Microsoft“ klientų asmens duomenis. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pripažįsta ir teigiamai vertina pagrindinį Komisijos pasiūlymo tikslą – sudaryti sąlygas piliečiams, vartotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims ir laisvųjų profesijų darbuotojams ir įmonėms, ypač mažoms ir labai mažoms įmonėms, dalytis savo duomenimis, žinant, kad juos valdys reguliuojamos ir tinkamai prižiūrimos organizacijos, ir taip didinti pasitikėjimą ir sukurti reguliavimo sistemą, kuri visiškai atitiktų Europos Sąjungos vertybes ir principus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, kaip jis jau yra pažymėjęs ankstesnėse nuomonėse, reikia Europos duomenų valdymo ir dirbtinio intelekto priemonių reglamentavimo sistemos, kuri užtikrintų algoritmų skaidrumą ir atsekamumą, žmogaus vykdomą dirbtinio intelekto priemonių kontrolę ir pagarbą pagrindinėms teisėms. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK taip pat norėtų pabrėžti, kad atvejams, kai dirbtinio intelekto priemones norima taikyti darbo vietose, Komisija turi nustatyti taisykles, kuriomis stiprinamas socialinis dialogas ir derybos iš anksto konsultuojantis su darbuotojų atstovais, ir skatinti kurti nacionalinius dirbtinio intelekto priemonių diegimo stebėsenos tarybas arba centrus, kuriuose dalyvautų visi suinteresuotieji subjektai: vartotojai, MVĮ, profesinės asociacijos, darbuotojų ir organizuotos pilietinės visuomenės atstovai. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Taip pat būtų svarbu reglamentu nustatyti tinkamą būdą patvirtinti naudojimosi duomenų tvarkymo paslaugomis bendrąsias sąlygas, kad teismine tvarka būtų galima panaikinti duomenų perdavimo arba prieigos prie jų sutarčių nuostatas, kuriomis pažeidžiami ES nustatyti apsaugos standartai. Tuo pačiu tikslu EESRK rekomenduoja suderinti ir sustiprinti sutikimo principo taikymą supaprastinant slapukų priėmimo arba atmetimo procedūrą. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymas atitinka Sutartyse nustatytus proporcingumo ir subsidiarumo principus, nes jame apibrėžiamos ir siūlomos taisyklės, kuriomis siekiama duomenų dalijimosi ir tinkamo naudojimo tikslo, tačiau dėl to pernelyg nepažeidžiami privatūs interesai. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Todėl šiuo požiūriu tinkamiausia priemonė yra reglamentas, kuriuo siekiama užtikrinti vienodas taisykles, vienu metu taikomas visoje vidaus rinkoje, nes skirtingos nacionalinės taisyklės būtų neveiksmingos ir dėl jų Europos įmonės, ypač MVĮ, patirtų pernelyg didelių reikalavimų laikymosi išlaidų, o tai trukdytų tinkamam duomenų judėjimui. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pasirinkta reguliavimo priemonė yra tinkamiausia siekiant sukurti Europos rinką, kurioje suderinta taisyklių sistema užtikrintų sklandų duomenų judėjimą, sustiprinti piliečių, vartotojų ir MVĮ pasitikėjimą tinkama jų duomenų apsauga ir sudaryti palankias vystymosi ir augimo galimybes ekonominės veiklos vykdytojams, taip pat mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros įstaigoms. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK pritaria Komisijos tikslui taikyti šioje nuomonėje nagrinėjamą reglamentą administracijos organams, viešojo sektoriaus institucijoms ir viešosios teisės reglamentuojamoms įstaigoms, kaip tai jau daroma viešųjų pirkimų taisyklių atveju, siekiant, laikantis faktais grindžiamo požiūrio, užtikrinti tinkamą ir veiksmingą taisyklių taikymą visiems viešojo sektoriaus subjektams, nepriklausomai nuo jų organizacinės formos. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Atsižvelgiant į bendrą naujų taisyklių tikslą, atrodo proporcinga ir suderinama taisyklių netaikyti viešosioms įmonėms, kadangi jų organizacinis modelis vis labiau grindžiamas verslo ir rinkos modeliais. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK pritaria 6 straipsnio teisinei nuostatai, pagal kurią „viešojo sektoriaus institucijos, leidžiančios pakartotinai naudoti [...] kategorijų duomenis, už tokių duomenų pakartotinį naudojimą gali rinkti rinkliavą“ ir kad „rinkliava turi būti nediskriminacinė, proporcinga, objektyviai pagrįsta ir neriboti konkurencijos“. Šiuo požiūriu reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad įmonės, MVĮ, labai mažos ir mažos organizacijos bei socialinės ekonomikos organizacijos valdžios institucijoms teikia daug duomenų, kurių kaina gali būti didelė, todėl į jos galimą poveikį, visų pirma MVĮ, turi būti atsižvelgta nustatant rinkliavas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK taip pat teigiamai vertina ir remia nuostatą, kad rinkliavos apskaičiavimo metodika turi būti paskelbiama iš anksto ir kad ji turi būti grindžiama duomenų tvarkymo ir dalijimosi jais sąnaudomis, o ne kitokia sąnaudų apskaičiavimo sistema, kaip pavyzdžiui taikoma duomenų licencijai. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti, kad keičiantis duomenimis būtų laikomasi SESV 101 straipsnio nuostatų dėl antikonkurencinių susitarimų. Visų pirma bus svarbu laikytis Komisijos horizontaliesiems bendradarbiavimo susitarimas taikomų gairių dėl keitimosi informacija, kad subjektai, kurie keičiasi informacija, netrukdytų rinkos skaidrumui atverdami galimybes tiesioginiams konkurentams sudaryti slaptus susitarimus ir taip sumažinti konkurenciją pakenkiant vartotojų, mažųjų ir labai mažų įmonių gerovei ir iškreipiant sąžiningą rinkų konkurenciją. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK tvirtai pritaria tam, kad būtų nustatytos kompetetingos nacionalinės institucijos (12 ir 20 straipsniai), kurios stebėtų, ar tinkamai ir veiksmingai laikomasi Komisijos nustatytų naujų taisyklių, ir pritaria reikalavimams, kurių šios institucijos turės laikytis pagal 23 straipsnį. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Siekiant išvengti piktnaudžiavimo duomenų bazėmis nacionaliniu ar Europos lygmeniu, duomenų naudojimo kontrolę turėtų vykdyti įvairios kompetetingos nacionalinės institucijos, bendradarbiaudamos tarpusavyje ir su Europos Komisija. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kalbant apie duomenų altruizmo organizacijas ir bendrąsias tokių įstaigų pripažinimo sąlygas, teigiamai vertintina pasiūlymo dėl reglamento nuostatą, kad šios organizacijos turi turėti pelno nesiekiančių subjektų teisinį statusą, siekti visuotinės svarbos tikslų ir visų pirma veikti savarankiškai ir nepriklausyti nuo kitų organizacijų, kurios tvarko duomenis komerciniais ar pelno tikslais. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Šiais reikalavimais, taip pat sukuriant specialų viešą tokių subjektų registrą, tinkamai atsižvelgiama į poreikį užtikrinti skaidrumą ir apsaugoti piliečių ir įmonių, kurie siejami su altruistiniu keitimusi duomenimis, teises ir interesus. Taip stiprinamas visų suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimas. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK pritaria, kad būtų naudinga kiekvienoje valstybėje narėje įsteigti informacinį punktą, kaip numatyta pasiūlymo dėl reglamento 8 straipsnyje. Šis informacinis punktas turi būti lengvai prieinamas visiems suinteresuotiesiems subjektams, kad būtų užtikrintas veiksmingas veikimas ir skatinamas geras bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis ir socialiniais partneriais. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Galiausiai, labai teigiama tai, kad reglamento III skyriuje nurodoma galimybė steigti duomenų valdymo ir mainų kooperatyvus, nes tai yra priemonė, kuri galėtų būti naudinga piliečiams (darbuotojams, vartotojams, verslininkams) ir mažosioms įmonėms ir individualioms įmonėms, neturinčioms prieigos prie didelių duomenų kiekių arba galimybių juos tvarkyti. Šiuo požiūriu EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares remti MVĮ organizacijas, kad jos galėtų imtis kolektyvinių iniciatyvų kurti tokias savitarpio pagalbos duomenų tvarkymo ir keitimosi jais organizacijas. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Kooperatyvai ir panašios bendradarbiavimo formos atrodo ypač tinkami duomenų tarpininkavimui, piliečių (darbuotojų, vartotojų ir verslininkų) ir įmonių keitimuisi duomenimis ar jų mainams valdyti. Būtent šios formos struktūrose sutampa tiek duomenų subjekto, tiek duomenų nuosavybę turinčių kooperatyvų duomenų valdymo interesai, kadangi duomenų kooperatyvas yra pačių duomenų subjektų nuosavybė, todėl šios struktūros galėtų užtikrinti piliečių, įmonių ir verslininkų bendrą dalyvaujamąjį valdymą, nes atliktų dvigubą – duomenų teikėjų ir duomenų naudotojų bei gavėjų – vaidmenį. Šis mechanizmas galėtų sustiprinti pasitikėjimo ir atvirumo atmosferą, kuri yra būtina gero duomenų valdymo Europos bendrojoje skaitmeninėje rinkoje sąlyga. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Šiuo požiūriu EESRK mano, kad reikia veiksmingai bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis, socialiniais partneriais ir profesinėmis organizacijomis. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Kalbant apie asmens duomenų apsaugą, EESRK primena, kad Europos teisėje privatumo apsauga ir pagarba žmogaus orumui yra neatsiejami pagrindinių ir neliečiamų asmens teisių aspektai. Vis dėlto kartais tinkamai šių teisių apsaugai grėsmę kelia piktnaudžiavimas duomenimis, dėl kurių gaunamas duomenų subjekto laisvas sutikimas, nors šiam sutikimui gauti ne visada taikomos supaprastintos procedūros. Taip pat pasitaiko rimtesnių atvejų, kai duomenys pasisavinami tapatybės vagysčių keliu. Kai kurių valstybių narių teismai ne kartą pasmerkė duomenų vagystes. Duomenų vagystės pripažinimas reiškia teisės į duomenų nuosavybę pripažinimą. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Todėl EESRK rekomenduoja pripažinti Europos nuosavybės teises į skaitmeninius duomenis, kad piliečiai (darbuotojai, vartotojai, verslininkai) galėtų kontroliuoti ir valdyti savo duomenų naudojimą arba uždrausti juos naudoti. Tai įteisintų galimybę imtis kolektyvinių veiksmų, kuriais jie nori užkirsti kelią prieigai prie jų duomenų arba šią prieigą kontroliuoti ir sudaryti sąlygas valdyti duomenis siekiant sukurti Europos skaitmeninę rinką. |
| --- | --- |

4.18.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL L 172, 2019 6 26, p. 56.

1

---

PRIEDAS

Skyriaus pateiktos nuomonės tekstas, surinkęs daugiau nei ketvirtadalį balsų, buvo atmestas ir pasirinktas asamblėjos priimtas pakeitimas:

| | 1.6. | EESRK pritaria pasiūlymui nustatyti nacionalines institucijas, kurios prižiūrėtų, ar tinkamai laikomasi naujųjų taisyklių, ir šiuo požiūriu primena, kad valstybėse narėse jau veikiančios asmens duomenų apsaugos institucijos, remdamosi sukaupta patirtimi, galėtų įgyvendinti Komisijos pasiūlyme nurodytas taisykles, kad nebūtų kuriamos naujos institucijos. |
| --- | --- | --- |

1.6.

EESRK pritaria pasiūlymui nustatyti nacionalines institucijas, kurios prižiūrėtų, ar tinkamai laikomasi naujųjų taisyklių, ir šiuo požiūriu primena, kad valstybėse narėse jau veikiančios asmens duomenų apsaugos institucijos, remdamosi sukaupta patirtimi, galėtų įgyvendinti Komisijos pasiūlyme nurodytas taisykles, kad nebūtų kuriamos naujos institucijos.

| 4.9. | EESRK tvirtai pritaria tam, kad būtų nustatytos kompetetingos nacionalinės institucijos (12 ir 20 straipsniai), kurios stebėtų, ar tinkamai ir veiksmingai laikomasi Komisijos nustatytų naujų taisyklių, ir pritaria reikalavimams, kurių šios institucijos turės laikytis pagal 23 straipsnį. Šiuo požiūriu, nedarant poveikio valstybių narių organizacinei laisvei, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad jau veikiančios asmens duomenų apsaugos institucijos turi daug techninių ir reguliavimo žinių šioje srityje. Todėl joms būtų galima pavesti įgyvendinti Komisijos pasiūlyme nurodytas taisykles nekuriant naujų institucijų. |
| --- | --- |

4.9.

EESRK tvirtai pritaria tam, kad būtų nustatytos kompetetingos nacionalinės institucijos (12 ir 20 straipsniai), kurios stebėtų, ar tinkamai ir veiksmingai laikomasi Komisijos nustatytų naujų taisyklių, ir pritaria reikalavimams, kurių šios institucijos turės laikytis pagal 23 straipsnį. Šiuo požiūriu, nedarant poveikio valstybių narių organizacinei laisvei, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad jau veikiančios asmens duomenų apsaugos institucijos turi daug techninių ir reguliavimo žinių šioje srityje. Todėl joms būtų galima pavesti įgyvendinti Komisijos pasiūlyme nurodytas taisykles nekuriant naujų institucijų.

Balsavimo rezultatai:

| Balsavimas už pakeitimą (t. y. už punkto išbraukimą): | 124 |
| --- | --- |
| Prieš | 94 |
| Susilaikė | 27 |

Balsavimas už pakeitimą (t. y. už punkto išbraukimą):

124

Prieš

94

Susilaikė

27

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/45

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Naujoji vartotojų darbotvarkė. Siekiant tvaraus atsigavimo didinamas vartotojų atsparumas“

(COM(2020) 696 final)

(2021/C 286/09)

| Pranešėjas | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Gonçalo LOBO XAVIER |

Pranešėjas

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Bendrapranešėjis

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2021 1 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 3 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 218 / 2 / 24 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2021 1 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2021 3 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

218 / 2 / 24

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK atkreipia dėmesį į naująją vartotojų darbotvarkę ir 22 joje pasiūlytus veiksmus ir mano, kad ji yra iš tiesų labai visapusiška ir išsami. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Nors EESRK ir pripažįsta Komisijos pastangas, vis dėlto mano, kad ši vartotojų darbotvarkė turėtų būti tikros vartotojų politikos strategijos rezultatas ir logiška jos tąsa. Kadangi paskutinioji Komisijos vartotojų politikos strategija parengta 2007 m. kovo 13 d. (2007–2013 m. laikotarpiui), šiuo metu ji yra visiškai pasenusi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Todėl EESRK baiminasi, kad naująją dabartinės struktūros vartotojų darbotvarkę galima vertinti kaip atskirų ir sunkiai vietos lygmeniu įgyvendinamų iniciatyvų sąrašą. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Be to, EESRK mano, kad kovos su COVID-19 pandemija priemonės turi būti ypatingos ir kad daugelis jų yra prioritetinės ir skubios, atsižvelgiant į precedento neturinčią sveikatos, ekonomikos ir socialinę krizę, ir svarsto, ar būtų galima šias priemones įtraukti į vartotojų darbotvarkę, kurioje, Komiteto nuomone, deja, nepakankamai atsižvelgiama į sudėtingą dabartinę padėtį. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Todėl EESRK nori priminti, kad reikia kuo labiau stiprinti sveikatos sąjungą ir kad sveikatos politika nėra išimtinės valstybių narių kompetencijos politika; reiktų laiku iš dalies pakeisti SESV 168 straipsnį siekiant jį suderinti su 169 straipsniu dėl vartotojų politikos. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESRK primygtinai reikalauja sudaryti vienodas sąlygas kurti tiek fizinę, tiek skaitmeninę vidaus rinką ir pasiekti aukštą vartotojų apsaugos lygį, kaip jau yra ne kartą raginęs. Todėl būtina laikytis horizontaliojo požiūrio, integruoto į kitas Sąjungos politikos sritis, siekiant užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant sektorių politiką būtų atsižvelgiama į vartotojų interesus. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESRK mano, kad darbotvarkės ekologinis aspektas yra labai svarbus, ir primena, kad remia Europos žaliąjį kursą. EESRK visų pirma ragina užtikrinti didesnį prekių patvarumą, galimybes įsigyti tvarių produktų, skatinti švarią, žiedinę ir palankesnę klimatui ekonomiką ir veiksmingą produktų naudojimą, taip pat kovą su suplanuotu nusidėvėjimu ir teisę į prekių ir produktų remontą. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Tačiau EESRK supranta, kad nustatant anglies dioksido išmetimo rodiklį reikia atsižvelgti į produktų gyvavimo ciklą ir kad tai įgyvendinti nėra lengva. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Vartotojų apsaugos taisyklės turi būti pritaikytos prie skaitmeninio pasaulio. Siekiant spręsti su besiformuojančiomis technologijomis, kaip antai, dirbtinis intelektas, daiktų internetas ir robotika, susijusius naujus uždavinius, būtina sustiprinti dabartinę apsaugą. Šiuo tikslu visų pirma reikėtų persvarstyti Direktyvą dėl produktų saugos ir nustatyti bei pašalinti galiojančių teisės aktų spragas. Būtent todėl Skaitmeninių paslaugų aktas ir Skaitmeninės rinkos aktas bus labai svarbūs šiai strategijai papildyti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESRK prašo, kad Europos parama taip pat būtų skatinamas visų pilietinės visuomenės organizacijų (ypač vartotojų organizacijų) dalyvavimas, atsižvelgiant į jų vaidmenį rengiant darbotvarkę. Organizuota pilietinė visuomenė, visų pirma vartotojų organizacijos ir verslo atstovai, taip pat kiti socialiniai partneriai turėtų plėtoti abipusiai naudingus santykius, kad būtų užtikrintas platesnis dalyvavimas rengiant ir įgyvendinant šią politiką. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Todėl įgyvendinant darbotvarkę turėtų būti skiriamas didesnis dėmesys vartotojų švietimui ir mokymui, nes tai padeda užtikrinti aukšto lygio apsaugą. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESRK supranta, su kokiais sunkumais tenka susidurti MVĮ, siekiančioms prisidėti prie sėkmingo darbotvarkės įgyvendinimo, visų pirma didinant vartotojų informuotumą ir informavimą, taip pat teikiant tvarias, bet didesnę ekonominę vertę turinčias prekes ir paslaugas. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę skirti įmonėms, visų pirma MVĮ, finansinių išteklių, kad jos galėtų vykdyti darbotvarkės reikalavimus, ypač šiuo metu, kai dėl COVID-19 krizės sumažėjo įmonių investicijos į skaitmeninimą ir ekologiją. |
| --- | --- |

1.13

2.   Europos Komisijos komunikatas

2.1   Bendroji informacija

| 2.1.1 | Europos Komisijos komunikatu






  — | siekiama stiprinti bendrą ES institucijų, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo sistemą; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

—

siekiama stiprinti bendrą ES institucijų, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo sistemą;

| — | laikomasi holistinio požiūrio, apimančio įvairias ES politikos sritis; |
| --- | --- |

—

laikomasi holistinio požiūrio, apimančio įvairias ES politikos sritis;

| — | išreiškiamas poreikis atsižvelgti į vartotojų apsaugos reikalavimus nustatant bei įgyvendinant kitų sričių politiką ir papildant kitas Sąjungos iniciatyvas; |
| --- | --- |

—

išreiškiamas poreikis atsižvelgti į vartotojų apsaugos reikalavimus nustatant bei įgyvendinant kitų sričių politiką ir papildant kitas Sąjungos iniciatyvas;

| — | ES ir valstybės narės raginamos glaudžiai bendradarbiauti, perkelti į nacionalinę teisę ir taikyti ES antriniais teisės aktais nustatytą vartotojų apsaugos sistemą ir garantuoti jos vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

—

ES ir valstybės narės raginamos glaudžiai bendradarbiauti, perkelti į nacionalinę teisę ir taikyti ES antriniais teisės aktais nustatytą vartotojų apsaugos sistemą ir garantuoti jos vykdymo užtikrinimą.

| 2.1.2 | Komunikate nustatyti 22 veiksmai šiose penkiose pagrindinėse prioritetinėse srityse:






  — | žalioji pertvarka; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

—

žalioji pertvarka;

| — | skaitmeninė transformacija; |
| --- | --- |

—

skaitmeninė transformacija;

| — | teisių gynimas ir vartotojų teisių užtikrinimas; |
| --- | --- |

—

teisių gynimas ir vartotojų teisių užtikrinimas;

| — | specifiniai tam tikrų vartotojų grupių poreikiai; |
| --- | --- |

—

specifiniai tam tikrų vartotojų grupių poreikiai;

| — | tarptautinis bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

—

tarptautinis bendradarbiavimas.

| 2.1.3 | Komunikate problemos nagrinėjamos atsižvelgiant į poreikį visiems sudaryti vienodas ir savalaikes galimybes įsigyti prieinamų testų, apsaugos priemonių, gauti gydymą ir būsimas vakcinas. Būtina užtikrinti vartotojams visas apsaugos priemones, susijusias su pagrindinėmis teisėmis, medicinos etika, privatumu ir duomenų apsauga pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Dėl krizės atsiradę dideli socialiniai ir ekonominiai sutrikimai yra didelis iššūkis visuomenei. Svarbu užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį, tačiau vis dar yra tam tikrų problemų, kaip antai:






  — | teisės aktų dėl teisės visiškai atgauti turistinės veiklos vykdytojams sumokėtas išankstines įmokas įgyvendinimas; |
| --- | --- | --- |

2.1.4

—

teisės aktų dėl teisės visiškai atgauti turistinės veiklos vykdytojams sumokėtas išankstines įmokas įgyvendinimas;

| — | vartotojų apgaudinėjimas, klaidinančios reklamos metodai ir sukčiavimas, kai perkama internetu; |
| --- | --- |

—

vartotojų apgaudinėjimas, klaidinančios reklamos metodai ir sukčiavimas, kai perkama internetu;

| — | vartojimo modelių pokyčiai, dėl kurių visų pirma padidėjo vienkartinių pakuočių atliekų kiekis. |
| --- | --- |

—

vartojimo modelių pokyčiai, dėl kurių visų pirma padidėjo vienkartinių pakuočių atliekų kiekis.

2.2   Pagrindinės prioritetinės sritys

| 2.2.1 | Žalioji pertvarka: padėti pasiekti poveikio klimatui neutralumą, išsaugoti gamtos išteklius ir biologinę įvairovę, taip pat sumažinti vandens, oro ir dirvožemio taršą. Galimybė gauti tvarius produktus turėtų būti prieinama kiekvienam. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Europos žaliajame kurse apibrėžta išsami strategija, kuria siekiama pertvarkyti ES į teisingą ir klestinčią visuomenę, pasižyminčią neutraliu poveikiu klimatui, efektyviu išteklių naudojimu, švaria ir žiedine ekonomika, kurioje mažesnis neigiamas poveikis aplinkai. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Prekių pardavimo direktyva turėtų būti iš dalies pakeista siekiant skatinti remontuoti ir užtikrinti, kad tai taptų veiksminga teise. Numatytos papildomos priemonės, skirtos konkrečioms prekių ir paslaugų grupėms. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Vartotojai turėtų būti geriau apsaugoti nuo informacijos, kuri nėra teisinga arba kuri pateikta painiai ar klaidinančiai ir dėl to susidaro įspūdis, kad produktas arba įmonė yra ekologiškesnė (ekologinis manipuliavimas). |
| --- | --- |

2.2.4

2.3   Skaitmeninė transformacija

| 2.3.1 | Geresnio Sąjungos vartotojų apsaugos taisyklių vykdymo užtikrinimo ir modernizavimo direktyva ir Skaitmeninio turinio direktyva yra pirmieji svarbūs žingsniai, tačiau turint omenyje greitą technologinės pažangos tempą, būtinos papildomos priemonės. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Būtina vengti manipuliacijos metodų (angl. dark patterns) taikymo, tam tikros personalizavimo praktikos, dažnai grindžiamos profiliavimu, paslėptos reklamos, sukčiavimo, klaidingos arba klaidinančios informacijos ir manipuliavimo vartotojų atsiliepimais. Taip pat reikia papildomų gairių dėl Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos bei Vartotojų teisių direktyvos, nes internete vartotojams turėtų būti užtikrinta panašaus lygio apsauga ir sąžiningumas, kaip realiame gyvenime. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Dirbtinis intelektas yra naudingas, tačiau tam tikrais jo panaudojimo būdais gali būti pažeidžiamos vartotojų teisės. EESRK nori atkreipti dėmesį į tai, kad pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento 22 straipsnį susiję asmenys turi teisę užsitikrinti žmogaus dalyvavimą, kai automatizuotu tvarkymu pagrįstas sprendimas turi jiems reikšmingo poveikio. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | Naujuoju Reglamentu dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje (BVAS) sustiprinti pajėgumai internete, bendradarbiavimo mechanizmai ir informacijos rinkimo sistema, kad būtų galima kovoti su didelio masto ES vartotojų teisės pažeidimais, užtikrinti nuoseklią vartotojų apsaugą ir įmonėms suteikti galimybę naudotis viena bendra prieiga. |
| --- | --- |

2.3.4

2.4   Specifinių vartotojų poreikių tenkinimas

| 2.4.1 | Laikoma, kad vartotojai paprastai yra silpnesnioji sandorio šalis, ir dėl to jų interesus reikia ginti. Tačiau tam tikros vartotojų grupės gali būti itin pažeidžiamos ir jų apsaugai gali reikėti specialių apsaugos priemonių. Šį pažeidžiamumą gali lemti socialinės aplinkybės arba konkrečios vartotojų savybės, pavyzdžiui, amžius, lytis, sveikata, skaitmeninis raštingumas, skaičiavimo įgūdžiai arba finansinė padėtis. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Susirūpinimą kelia didėjantis daugelio ES namų ūkių finansinis pažeidžiamumas. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | Šia peržiūra taip pat būtų siekiama išvengti diskriminacinių situacijų, susijusių su galimybe naudotis kredito paslaugomis. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.3.1 | Vyresnio amžiaus asmenys ir neįgalieji turi specifinių su vartojimu susijusių poreikių. Svarbu užtikrinti, kad ir internete, ir realiame gyvenime būtų prieinama aiški, naudotojams patogi ir suprantama informacija, kaip nustatyta gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimais. |
| --- | --- |

2.4.3.1

| 2.4.3.2 | Sąžiningas ir nediskriminacinis požiūris į skaitmeninę transformaciją turėtų padėti patenkinti vyresnio amžiaus vartotojų, neįgalių vartotojų ir internetu apskritai nesinaudojančių asmenų, kuriems gali būti sunkiau naudotis skaitmeninėmis priemonėmis, poreikius. |
| --- | --- |

2.4.3.2

| 2.4.3.3 | Nuo klaidinančios arba agresyvios prekybos praktikos internete ypač neapsaugoti vaikai ir nepilnamečiai, todėl būtina rasti būdų spręsti šią problemą. Be to, vaikai turėtų būti apsaugoti nuo esamų pavojingų gaminių ir nuo gaminių keliamo pavojaus, todėl bus atnaujinti saugos reikalavimai, susiję su standartais, taikomais tam tikriems vaikams skirtiems gaminiams. |
| --- | --- |

2.4.3.3

| 2.4.3.4 | Diskriminacijos rizika kartais padidėja dėl algoritmų, kuriuos naudoja kai kurie prekių ir paslaugų teikėjai ir kurie gali būti sudaromi šališkai, dažnai pagal jau susiformavusius kultūrinius ir socialinius lūkesčius. |
| --- | --- |

2.4.3.4

2.5   Vartotojų apsauga atsižvelgiant į padėtį visame pasaulyje

| 2.5.1 | Svarbu, kad ES savo aukštą vartotojų apsaugos lygį, kaip Europos vertybę ir modelį, perkeltų į tarptautinį lygmenį. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | Siekiant užtikrinti importo saugą ir apsaugoti ES vartotojus nuo ES nepriklausančių šalių veiklos vykdytojų nesąžiningo verslo praktikos, reikia sustiprinti veiksmus savo šalyje, naudojant stipresnes rinkos priežiūros priemones ir glaudžiau bendradarbiaujant su ES šalių partnerių institucijomis. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Daugiašalis bendradarbiavimas vartotojų klausimais yra būtinas skatinant aukšto lygio apsaugą ir saugą tarptautiniu lygmeniu, taip pat užtikrinant vartotojų apsaugą visame pasaulyje. |
| --- | --- |

2.5.3

2.6   Valdymas

| 2.6.1 | Darbotvarkėje nustatyti veiksmai vartotojų politikos prioritetams skatinti ir ES bei jos valstybės narės gali jais vadovautis ateinančius penkerius metus. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Ši nauja ES ir nacionalinės politikos prioritetų derinimo vizija reiškia naują tvirtesnio bendradarbiavimo sistemą, galinčią padėti imtis konkrečių veiksmų. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Komisija sieks reguliariai diskutuoti su Europos Parlamentu, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu. Ji taip pat glaudžiai bendradarbiaus su nacionalinėmis institucijomis, kad būtų užtikrintas glaudus veiksmų koordinavimas ir geriausiai panaudojamos turimos lėšos. |
| --- | --- |

2.6.3

| 2.6.4 | Šis darbas turėtų būti atliekamas kartu glaudžiai ir veiksmingai bendradarbiaujant su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant vartotojų organizacijas, pramonės ir akademinio pasaulio atstovus. Stiprios Sąjungos ir nacionalinio lygmens vartotojų organizacijos yra svarbios partnerės rengiant veiklą pagal šią Darbotvarkę ir pasiekiant vartotojus. |
| --- | --- |

2.6.4

| 2.6.5 | Atsižvelgdama į tai, Komisija:






  — | sudarys naują Vartotojų politikos patariamąją grupę; |
| --- | --- | --- |

2.6.5

—

sudarys naują Vartotojų politikos patariamąją grupę;

| — | 2021 m. atnaujins rezultatų vartotojų sąlygų rezultatų suvestinę. |
| --- | --- |

—

2021 m. atnaujins rezultatų vartotojų sąlygų rezultatų suvestinę.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Atsižvelgdamas į sveikatos krizę, EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares toliau dėti pastangas skiepyti gyventojus ir užtikrinti, kad ES vakcinų strategija būtų socialiai ir finansiškai prieinama visiems piliečiams. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Svarbu suteikti vartotojams daugiau galimybių veikti, įtraukti juos į ekonomiką, taip pat užtikrinti, kad jie taptų pagrindiniais tvaraus atsigavimo dalyviais, taip stiprinant ES ekonomikos ir bendrosios rinkos konkurencingumą. Siekiant optimizuoti prekių ir paslaugų veiksmingumą ir tvarumą, svarbu diegti naujus verslo modelius. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vartotojai turėtų būti svarbūs žaliosios pertvarkos dalyviai, skatinantys tvarią gamybą ir vartojimą. Visi produktai turėtų būti saugūs, įperkami ir prieinami, o pirmenybė visų pirma turi būti teikiama jų tinkamumo naudoti laikui, patvarumui, pataisomumui ir perdirbamumui. EESRK jau išreiškė pritarimą suplanuoto nusidėvėjimo reglamentavimui ir ilgesnei produktų gyvavimo trukmei, taip pat ir programinės įrangos srityje. Siūlomos priemonės paprastai yra bendros ir nėra specialiai skirtos vartotojų apsaugai. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | MVĮ turėtų būti įtrauktos į šios žaliosios pertvarkos procesą pernelyg nepadidinant administracinės naštos. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESRK yra pasiryžęs aktyviai dirbti siekiant žaliosios pertvarkos ir skaitmeninės transformacijos nesukeliant socialinės atskirties, vengiant „dviejų greičių“ sistemos pažeidžiamiems vartotojams ir diskriminacinių situacijų, kai ribojamos galimybės pasirinkti ir gauti prekes ir paslaugas, pavyzdžiui, kai dėl galimo pajamų praradimo nėščioms moterims nesuteikiamos galimybės pasinaudoti kredito paslaugomis ir neteikiamos kai kurios finansinės paslaugos vienišoms motinoms. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Reikėtų imtis paramos priemonių siekiant spręsti šeimų, įskaitant vienišus tėvus ir tos pačios lyties sutuoktinius, finansinio pažeidžiamumo problemą, visų pirma susijusią su įsiskolinimu. Savo nuomonėse EESRK ne kartą išreiškė pritarimą pernelyg didelio namų ūkių įsiskolinimo reguliavimui. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Įgyvendindama horizontaliąsias priemones Komisija turėtų imtis veiksmų energijos nepritekliaus klausimui spręsti ir vengti situacijų, dėl kurių galėtų atsirasti socialinė atskirtis. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESRK tikisi, kad Komisija kuo greičiau persvarstys direktyvas dėl produktų saugos, vartojimo kreditų, nuotolinės prekybos finansinėmis paslaugomis, vartotojų teisių ir nesąžiningos komercinės praktikos. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESRK didelius lūkesčius sieja su Direktyva dėl atstovaujamųjų ieškinių, kuria siekiama apsaugoti vartotojų kolektyvinius interesus, ir tikisi, kad ši direktyva bus perkelta į nacionalinę teisę taip, kad atitiktų valstybių narių teisines sistemas. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESRK pritaria tikslui suteikti daugiau galių vartotojams, kad jie galėtų aktyviau dalyvauti žaliojoje pertvarkoje. Nepakanka, kad įmonės keistųsi ir diegtų inovacijas; rinka turi priimti šiuos pokyčius ir persitvarkyti, kad ekonomika taptų labiau žiedinė: tvaresnių (galbūt brangesnių) gaminių vartojimas, didesnis gaminių patvarumas ir pataisomumas, kuriam sudaro sąlygas norimas ekologinis projektavimas (ekologiniais kriterijais grindžiamas produktų kūrimas) ir didesnis gamtos išteklių naudojimo efektyvumas. Vykdant žaliąją pertvarką reikėtų atsižvelgti ir į transporto vaidmenį. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad įsipareigojimas saugoti aplinką yra visų reikalas: įmonės, kurios įgyvendina tvaresnes priemones ir praktiką, informuoja ir šviečia vartotojus, o tam, kad šios priemonės būtų veiksmingos, vartotojai taip pat turi pakeisti savo įpročius ir elgtis tvariai. Kalbant apie papildomas išlaidas, kurias gali patirti Europos MVĮ, skaičiuojamas atliekant poveikio MVĮ tyrimą (kuris yra neatsiejama Smulkiojo verslo akto iniciatyvos dalis), reikėtų stengtis jas sumažinti taikant šį mechanizmą, kuris taip pat apima nuolatines konsultacijas su MVĮ atstovais. Reikės įdiegti mechanizmus ir priemones, kad MVĮ galėtų atnaujinti ir tobulinti savo žinias. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESRK mano, kad svarbu sustiprinti kovą su nesąžininga internetine komercine praktika, kuria pažeidžiamos vartotojų ir visų kitų produktų cikle dalyvaujančių ūkio subjektų teisės. Todėl nurodo, kad viskas, kas laikoma piktnaudžiavimu fiziniame pasaulyje (ne internete), turėtų būti vienodai vertinama ir skaitmeniniame pasaulyje (internete). Būtina dar didesnė apsauga nuo naujų rūšių piktnaudžiavimo realiame pasaulyje (pvz., verslo stebėjimo strategijos ir manipuliacijos metodai). |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Svarbu stiprinti IT, žmogiškuosius ir kitus išteklius, padedančius kovoti su skaitmeniniu sukčiavimu. Šis reiškinys yra plačiai paplitęs, o tai apsunkina valdžios institucijų veiksmus, įskaitant atvejus, kai kyla pavojus visuomenės sveikatai (pvz., neteisėtų vaistų pirkimas internetu). |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Įgyvendinant 8, 9 ir 10 veiksmus turi būti išlaikyta saugumo ir lankstumo pusiausvyra, būtina siekiant išvengti kliūčių inovacijoms ir technologinei bei ekonominei pažangai. Reikia su Kinija parengti produktų saugos veiksmų planą ir padidinti paramą ES šalims partnerėms, įskaitant Afriką, siekiant stiprinti reguliavimo ir techninės pagalbos gebėjimus. Svarbu apsaugoti prekių autentiškumą (ir, be kita ko, prekių ženklų teises), nes pripažįstama, kad kai kuriose trečiosiose šalyse yra daug suklastotų ir padirbtų prekių. Originalūs produktai dėl kokybės, patogumo ir reputacijos verti didelio vartotojų dėmesio ir susidomėjimo. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESRK ragina nustatyti kokybinį ir kiekybinį vertinimo metodą. Svarbu įvertinti, ar ES direktyvos įgyvendinamos laiku, laikantis antrinės teisės nuostatų ir geresnio reglamentavimo principų. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESRK atkreipia dėmesį į didėjantį atotrūkį tarp strategijų (pvz., Europos žaliojo kurso, strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir ypač Naujos vartotojų darbotvarkės) ir išsamesnių reguliavimo (arba nereguliavimo) iniciatyvų, kuriomis turėtų būti įgyvendinamos šios strategijos. Komitetas pabrėžia, kad vartotojų darbotvarkės užmojai, susiję su Europos žaliojo kurso tikslų įgyvendinimu, turi būti nuolatiniai įgyvendinant įvairias tolesnes iniciatyvas. |
| --- | --- |

3.16

4.   COVID-19 krizė

| 4.1 | Dabartinė pandemijos krizė smarkiai palietė visus ir turėjo didelės įtakos daugeliui mūsų gyvenimo aspektų. Ji lėmė pagrindinių valstybių narių prioritetų pokyčius, kurie padarė ypač didelį neigiamą poveikį vartotojams, kurių teisės buvo nepagrįstai apribotos, o tuo tarpu nebuvo sustiprinti esami mechanizmai, nei sukurti naujoms sąlygoms pritaikyti mechanizmai, kad būtų užtikrinta vartotojų finansinė apsauga. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Todėl, siekiant išvengti galimų pasekmių vartotojams, labai svarbu, remiantis per pandemijos krizę įgyta patirtimi, ieškoti sprendimų, kurie ateityje leistų sustiprinti vartotojų apsaugą sveikatos, energetikos, ryšių, finansinių paslaugų, aviacijos ir keleivių teisių, kelionių paketų, stebėsenos, maisto ir skaitmeninių paslaugų srityse. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kita vertus, krizė paskatino nesąžiningos prekybos praktikos, nukreiptos prieš pažeidžiamiausius asmenis, plitimą ir kurį laiką lėmė ne tik tam tikrų produktų ir asmeninių apsaugos priemonių atsargų trūkumą, bet ir labai dideles ir spekuliacines kainas. Numatant krizės paaštrėjimą, vėl reikės skirti daugiau dėmesio tokiai padėčiai išvengti ir numatyti daugiau išteklių teisės aktų vykdymo užtikrinimo įstaigoms. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESRK stengsis parengti nuomonę savo iniciatyva šia tema siekiant padėti Komisijai nustatyti ir įgyvendinti šias priemones. |
| --- | --- |

4.4

5.   Kitos į naująją vartotojų darbotvarkę neįtrauktos arba netiesiogiai paminėtos sritys, kurias reikėtų aptarti

5.1   Visuomenės sveikatos valdymas valstybėse narėse

Žengiami pirmieji žingsniai kuriant Europos sveikatos sąjungą. COVID-19 krizė rodo, kad ES turi imtis daug aktyvesnio vaidmens visuomenės sveikatos srityje, kad apsaugotų visų Europos piliečių sveikatą sukurdama atsparesnes sveikatos priežiūros sistemas ir tvirtesnę sveikatos saugumo sistemą.

5.2   Finansinės paslaugos

Persvarstant Vartojimo kreditų direktyvą, bus labai svarbu atkreipti dėmesį į moratoriumo mechanizmą ir parengti integruotą strategiją, kuria būtų apsaugomi vartotojų interesai neatsižvelgiant į kredito pobūdį. Europos lygmeniu bus svarbu įvertinti konkretų fizinių asmenų nemokumo mechanizmą, atsižvelgiant į poreikį stengtis nemažinti apsaugos, kuria šiuo metu naudojasi vartotojai.

5.3   Turizmas, laisvalaikis ir oro transporto keleivių teisės

Svarbu sukurti, sustiprinti ar pakeisti vartotojų teises ir įsteigti ES fondus vartotojų interesams šiose srityse apsaugoti. Tai taip pat bus puiki galimybė peržiūrėti vartotojų apsaugą numatant tinkamą finansinės apsaugos sistemą, kuria keleiviai būtų apsaugomi nuo likvidumo krizės rizikos arba oro transporto bendrovės nemokumo atveju, kalbant apie bilietų kainos grąžinimą ir, prireikus, grįžimą į savo šalį.

5.4   Būstas

Būtina parengti integruotą Europos būsto programą, apimančią įvairias sritis, pavyzdžiui, aplinkos, energetikos, finansinių paslaugų, sutartinių teisių ir sveikatos, siekiant ilgainiui sukurti Europos vartotojų teisę į deramą būstą už prieinamą kainą. Reikėtų skatinti tvarių namų (pvz., pasyviųjų namų) statybą. Renovuojant pastatus pagal žiediškumo principus bus galima sumažinti su statybinėmis medžiagomis susijusį išmetamą ŠESD kiekį. Pastatų renovacija gali atverti daugybę galimybių ir ilguoju laikotarpiu būti labai naudinga socialiniu, aplinkos ir ekonominiu požiūriu.

5.5   Energetika

Įgyvendinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos, pasigamintos energijos ir rinkos tarifų politiką, turėtų būti sustiprintos vartotojų teisės siekiant, kad nė vienas vartotojas nebūtų diskriminuojamas ir nepatirtų junglumo problemų, dėl kurių negalėtų pasinaudoti tikrai alternatyviais energetikos sprendimais.

| 5.6 | Reikia geriau apibrėžti ir sustiprinti skaitmeninių platformų atsakomybę tiek už produktų saugą, tiek už tarpininkavimą sudarant internetines sutartis. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Svarbu nustatyti aiškią interneto platformų atsakomybės sistemą, visų pirma patvirtinant tinkamas priemones, kuriomis būtų kovojama su apgaulinga, nesąžininga ir klaidinančia komercine praktika ir reikalavimų neatitinkančių bei pavojingų prekių ir paslaugų pardavimu interneto platformose. Šiuo požiūriu svarbu stiprinti Komisijos ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą kovojant su nesąžininga praktika. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Būtina nutraukti arba riboti tiesioginį, dažniausiai dėl jų cheminės sudėties pavojingų produktų pardavimą vartotojams. EESRK palankiai vertina sistemos „Saugos vartai“, t. y. skubių pranešimų apie pavojingus vartojimo gaminius sistemos, įdiegimą. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Reikia stiprinti apsaugą virštinklinių (angl. over-the-top) paslaugų, kurioms dar netaikoma dauguma nacionalinės teisės aktų ir kurioms taip pat netaikomas Europos elektroninių ryšių kodeksas, srityje. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Plėtodama vartotojų apsaugos politiką, ES sustiprins savo ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. Nedarant poveikio politiniams sprendimams, kuriais bus vadovaujamasi rengiant bendrą politiką, ES turės įgyvendinti keletą piliečiams artimesnių veiksmų ir programų, todėl reikės sustiprinti Europos vartotojų centrų (EVC) tinklą ir Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklą ir įtraukti visas nacionalines valdžios institucijas. |
| --- | --- |

5.10

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

PRIEDAS

Šį pakeitimo pasiūlymą asamblėja atmetė, nors daugiau nei ketvirtadalis balsavusiųjų pritarė jo priėmimui (Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 3 dalis):

1.13 punktas

Išbraukti:

| | 1.13 | EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę skirti įmonėms, visų pirma MVĮ, finansinių išteklių, kad jos galėtų vykdyti darbotvarkės reikalavimus, ypač šiuo metu, kai dėl COVID-19 krizės sumažėjo įmonių investicijos į skaitmeninę ir ekologijos sritis. |
| --- | --- | --- |

1.13

EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę skirti įmonėms, visų pirma MVĮ, finansinių išteklių, kad jos galėtų vykdyti darbotvarkės reikalavimus, ypač šiuo metu, kai dėl COVID-19 krizės sumažėjo įmonių investicijos į skaitmeninę ir ekologijos sritis.

Paaiškinimas:

| | Iš dabartinės pastraipos formuluotės matyti, kad parama viešajam sektoriui turėtų būti teikiama tam, kad įmonės galėtų vykdyti pagrindinius vartotojų apsaugos reikalavimus. Šie planai aiškiai peržengia mūsų ekonominę sistemą, kuri yra grindžiama pelno siekimu, ir prieštarauja pagrindiniams šios sistemos reikalavimams. Vartotojų apsauga yra būtina sąlyga: tai nėra nei prabanga, nei galimybė, kuri būtų siūloma viešosiomis lėšomis. |
| --- | --- |

Iš dabartinės pastraipos formuluotės matyti, kad parama viešajam sektoriui turėtų būti teikiama tam, kad įmonės galėtų vykdyti pagrindinius vartotojų apsaugos reikalavimus. Šie planai aiškiai peržengia mūsų ekonominę sistemą, kuri yra grindžiama pelno siekimu, ir prieštarauja pagrindiniams šios sistemos reikalavimams. Vartotojų apsauga yra būtina sąlyga: tai nėra nei prabanga, nei galimybė, kuri būtų siūloma viešosiomis lėšomis.

Balsavimo rezultatai:

| Už | 64 |
| --- | --- |
| Prieš | 139 |
| Susilaikė | 35 |

Už

64

Prieš

139

Susilaikė

35

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/53

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES vaistų strategija“

(COM(2020) 761 final)

(2021/C 286/10)

| Pranešėjas | Martin SCHAFFENRATH |
| --- | --- |

Pranešėjas

Martin SCHAFFENRATH

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2021 1 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 3 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 232 / 1 / 4 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2021 1 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2021 3 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

232 / 1 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) visų pirma teigiamai vertina Europos Komisijos siekį naująja ES vaistų strategija ne tik skatinti farmacijos pramonės konkurencingumą, bet taip pat užtikrinti aprūpinimą saugiais, aukštos kokybės ir prieinamais vaistais bei finansinį valstybių narių sveikatos sistemų tvarumą. Ypač svarbu naujus bendruosius Europos sprendimus priimti šiose srityse:






  — | vaistų prieinamumas ir galimybė jų įsigyti, |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

vaistų prieinamumas ir galimybė jų įsigyti,

| — | nacionalinių sveikatos sistemų prieinamumas ir finansinis tvarumas, |
| --- | --- |

—

nacionalinių sveikatos sistemų prieinamumas ir finansinis tvarumas,

| — | tyrimų ir inovacijų, skirtų Europos vaistų pramonės konkurencingumui stiprinti, skatinimas, |
| --- | --- |

—

tyrimų ir inovacijų, skirtų Europos vaistų pramonės konkurencingumui stiprinti, skatinimas,

| — | lanksčių ir skaidrių tiekimo ir gamybos grandinių stiprinimas, |
| --- | --- |

—

lanksčių ir skaidrių tiekimo ir gamybos grandinių stiprinimas,

| — | veiksmingas žaliojo kurso tikslų (1) įgyvendinimas pasitelkiant neutralaus poveikio klimatui vaistų pramonę. |
| --- | --- |

—

veiksmingas žaliojo kurso tikslų (1) įgyvendinimas pasitelkiant neutralaus poveikio klimatui vaistų pramonę.

| 1.2. | Dabartinė COVID-19 pandemija rodo, kaip svarbu, kad Europa koordinuotų savo veiksmus. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į bendros strategijos, susijusios su vaistų tyrimais ir plėtra bei kainodara, svarbą, visų pirma, kalbant apie su didele rizika susijusius produktus ir gamintojų investicijų atsiperkamumą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pabrėžia, kad ES lygmeniu taikant bet kokias politines priemones, būtina paisyti valstybių narių kompetencijos ir užtikrinti subsidiarumo principo laikymąsi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 168 straipsnio 7 dalį, kad būtų atsižvelgta į skirtingai tvarkomas nacionalines sveikatos sistemas ir jos neprarastų finansinio stabilumo. Tai ypač svarbu, kai sprendžiami kainodaros ir kompensavimo klausimai, kurie priskiriami tik valstybių narių atsakomybės sričiai. Taip pat reikėtų užtikrinti, kad ES lygmeniu būtų nuolat keičiamasi informacija, patirtimi ir geriausia praktika, taip išvengiant bet kokio susiskaidymo ir nelygybės. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK konstatuoja, kad Europos vaistų sektorius pastaraisiais metais ir esant dabartinėms sąlygoms, vystėsi tokia kryptimi, dėl kurios kartais piktnaudžiaujama įvairiomis paskatų sistemomis, daugeliu aspektų trūksta skaidrumo ir susitelkiama į veiklos sektorius, pasižyminčius didelėmis pelno maržomis, taip pat iš dalies nustatomos per didelės kainos. Todėl EESRK primygtinai rekomenduoja keisti ir pritaikyti dabartinę teisinę vaistų reguliavimo sistemą, o ją patobulinus, susieti su vaistų prieinamumu ir galimybe jų įsigyti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ypač pabrėžia, kad svarbiausia turėtų tapti veikianti, sąžininga ir veiksminga vidaus rinka, kurioje, viena vertus, būtų skatinamos tikros medicinos inovacijos, suteikiančios realią pridėtinę vertę sveikatos priežiūrai, ir už jas būtų atlyginama, ir, kita vertus, būtų stiprinamas konkurencingumas, taip užtikrinant galimybę teisėtai ir prieinama kaina įsigyti vaistų. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Inovatyvių mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) skatinimą laikant pagrindu pasauliniam Europos vaistų pramonės konkurencingumui skatinti, EESRK ypač pritaria ketinimui suvienodinti teisinę sistemą intelektinei nuosavybei saugoti ir nuosekliai ją taikyti valstybėse narėse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK, atsižvelgdamas į atsparesnes tiekimo ir gamybos grandines Europos strateginei autonomijai stiprinti ir siekdamas, kad būtų išvengta aprūpinimo sunkumų, pasisako už subalansuotą koncepciją, apimančią sustiprintą gamybos vietų diversifikavimą ir nuoseklų arba laipsnišką, dalinį ir tuo pačiu metu tvarų gamybos proceso grąžinimą į Europą. Apie galimas finansines ir mokestines paskatas valstybių narių lygmeniu ir jų veiksmingumą turėtų būti diskutuojama ir jos turi būti analizuojamos kartu ES lygmeniu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Taip pat EESRK teigiamai vertina planuojamą Europos farmacijos MTP skatinimo sistemos, visų pirma teisinės vaikams skirtų ir retųjų ligų vaistų reglamentavimo sistemos, keitimą. Kuriant ateities strategijas, daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama tam, kad būtų patenkintas ypač didelis tinkamų gydymo metodų poreikis vaikų vėžinių susirgimų srityje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK nuomone, teisinės vaistų reglamentavimo sistemos keitimas ir bet kokios būsimos iniciatyvos visų pirma turi būti įgyvendinami laikantis skaidrumo principo, kad būtų sukurta reali pridėtinė vertė, skirta bendrajai gerovei stiprinti. Šie pokyčiai apima gamintojo išlaidas, taip pat viešųjų lėšų skyrimą moksliniams tyrimams ir plėtrai, paskatų taikymą ir kt. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK teigiamai vertina ir remia Europos Komisijos skatinamą valstybių narių iniciatyvą bendrai apsirūpinti inovatyviais ir brangiais vaistais tam, kad būtų užtikrintas nacionalinių sveikatos sistemų finansinis tvarumas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pripažįsta teigiamą generinių ir biologiškai panašių vaistų vaidmenį, atsižvelgiant į galimybę įsigyti prieinamų vaistų, jų reikšmę tvariam sveikatos sistemų finansavimui ir jų indėlį kuriant atsparią ir strategiškai nepriklausomą Europos vaistų rinką. EESRK pritaria priemonėms, pavyzdžiui, viešojo pirkimo procesui, kai taikomas ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijus ir keleto laimėtojų pirkimo sistemą, atsižvelgiant į aplinkosaugos ir socialinės apsaugos aspektus, kurias pasitelkiant ateityje bus formuojama generinių ir biologiškai panašių vaistų rinka. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK ragina būti atsargiems, kalbant apie pagreitinto leidimų išdavimo tvarką, kai trūksta įrodymų ir labiau naudojamasi realiais duomenimis ir kai tai nėra tarpvalstybinio masto visuomenės sveikatos krizė. Būtina užtikrinti, kad rizika nebūtų perkeliama pacientams pereinamuoju laikotarpiu, kuris prasideda prieš gaunant rinkodaros leidimą, ir iki laikotarpio po to, kai toks leidimas yra gautas. Taigi reikėtų nuolat skelbti duomenis ir tyrimų rezultatus, taip užtikrinant veiksmingą rinkodaros leidimų proceso stebėseną. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Remiantis 2020 m. lapkričio 18 d. paskelbta ataskaita „Apie sveikatą glaustai. Europa“ (2), išlaidos sveikatai visose 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse nuo 2013 m. iki 2019 m. kasmet vidutiniškai padidėjo 3 %, o 2019 m. siekė 8,3 % BVP. NET jei šis dydis kito priklausomai nuo ekonomikos augimo valstybėse narėse, prognozuojama, kad dėl dabartinės COVID-19 pandemijos jis drastiškai išaugs. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kaip jau buvo pabrėžta 2016 m. Tarybos išvadose (3) ir Europos Parlamento savo iniciatyva pateiktame pranešime dėl galimybių pagerinti prieigą prie vaistų (4), didėjančios vaistų kainos kelia vis didesnę įtampą nacionalinėse sveikatos sistemose. Todėl Europos Sąjungoje turėtų būti atkurta visapusiškos vaistų sistemos pusiausvyra tarp leidimų išdavimo procedūros ir inovacijų skatinimo priemonių, kad visose valstybėse narėse būtų užtikrintos lygios galimybės įsigyti vaistų. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pirmiausia augančios naujų patvirtintų gydymo būdų kainos kelia pavojų vaistų biudžeto stabilumui, taip pat pacientų galimybei gauti vaistų (5). Šiomis aplinkybės EESRK ypač kritiškai vertina stiprios koncentracijos (pvz., vėžio srityje) formavimąsi jau gerai ištirtose srityse, kurios dažniausiai sutampa su esama gamintojų veikla. Todėl ateityje turėtų būti suteikta veiksmingų galimybių šiam koncentracijos formavimuisi suardyti, o gydymo būdai turi būti įperkami ir atitinkamai lygiomis teisėmis prieinami visiems pacientams. Šiuo tikslu būtina, kad MTP atitinkamose srityse būtų valdoma atsižvelgiant į tikrąjį finansiškai neremiamą medicininį poreikį, pavyzdžiui, retas ligas arba vaikų vėžinius susirgimus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Veiksmų gairėse dėl Europos intelektinės nuosavybės veiksmų plano (6) jau pabrėžiama, kad Europos Sąjunga turi stiprią teisinę sistemą intelektinei nuosavybei saugoti. Todėl, atliekant bet kokį šios sistemos pakeitimą, turi būti pagrįstai įvertintas jo poveikis, kad būtų galima atlikti tik būtinuosius pakeitimus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Patentais, papildomos apsaugos liudijimais (PAL) ir duomenų išimtinumu turėtų būti sukurtos paskatos naujų sričių tyrimams atlikti. Tobulinant vaistų strategiją, reikėtų orientuotis į visuotinę pridėtinę vertę. Labiausiai turėtų būti susitelkta į prieinamumą ir galimybę įsigyti veiksmingų, saugių ir prieinamų vaistų, naudingų visiems pacientams, vadovaujantis teise į tinkamą sveikatos priežiūrą, kuri yra nustatyta Europos socialinių teisių ramstyje (7). Ši teisė siejama ne tik su aprūpinimu inovatyviais naujais, patentais saugomais vaistais, bet ir generinių bei biologiškai panašių vaistų prieinamumu. Taigi veikianti ir sąžininga vidaus rinka šiuo požiūriu atlieka svarbų vaidmenį. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | EESRK taip pat pasisako už papildomos apsaugos liudijimus reglamentuojančios teisės sistemos suderinimą, kad būtų galima suformuoti aiškesnę leidimų išdavimo procedūrą ir pašalinti taikymo procedūros skirtumus valstybėse narėse. Atsižvelgiant į socialinį papildomos apsaugos liudijimų poveikį, būtina užtikrinti, kad šiomis aplinkybėmis steigiama centrinė įstaiga būtų pavaldi ES institucijoms. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | EESRK didelių abejonių kyla dėl galimo išskirtinių teisių galiojimo termino pratęsimo ir tolesnio intelektinę nuosavybę reglamentuojančių teisės aktų stiprinimo, atsižvelgiant į vaistų rinką. Siekiant ir toliau užtikrinti pacientų galimybę gauti prieinamus gydymo būdus, jokiu būdu generinių ir biologiškai panašių vaistų plėtra ir kainodara neturi apsunkinti kainų konkurencijos. Todėl reikėtų vengti daugkartinės produkto apsaugos įvairiose valstybėse narėse, pavyzdžiui, kai produktas saugomas daugiau nei vieno patento (angl. patent slicing), nors nėra jokių įrodymų, kad griežta intelektinės nuosavybės apsauga skatintų inovacijas ir produktyvumą (8). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Visų pirma, atsižvelgiant į aktualią politinę diskusiją dėl gamybos vietų susigrąžinimo į Europą, taip siekiant užtikrinti aprūpinimą, reikia itin tiksliai išanalizuoti bet kokį teisinės sistemos, skirtos intelektinei nuosavybei reglamentuoti, pakeitimą. Remiantis vadinamosios Falsifikuotų vaistų prevencijos direktyvos 2011/62/ES (9) poveikio vertinimu, didžioji generiniams vaistams skirtų veikliųjų medžiagų dalis tiekiama iš Indijos ir Kinijos, o naujų, patentais saugomų vaistų aktyvios veikliosios medžiagos daugiausia gaminamos Europoje. Atitinkamai, ypač kalbant apie generinių vaistų gamybos vietų grąžinimą, turėtų būti rasta kitų paskatų ir mechanizmų, nei tolesnis su intelektine nuosavybe susijusios teisės stiprinimas. Kaip alternatyvios priemonės gali būti taikomos, pavyzdžiui, licencinės sutartys, išankstinės pirkimo sutartys, taip pat vadinamieji sutelktieji vaistų patentai (10). Tuo pačiu metu, siekiant susigrąžinti gamybos vietas, taip pat reikėtų atrasti galimybių skatinti gamybos įvairinimą tiek Europos teritorijoje, tiek už jos ribų, taip stiprinant ir užtikrinant tiekimo grandines. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.5. | Kalbant apie retosioms ligoms gydyti skirtus vaistus, EESRK palankiai vertina tai, kad rinkai teikiamų retųjų ligų vaistų dėl Reglamente (EB) Nr. 141/2000 (11) nustatytų paskatų nuolat daugėjo, todėl pacientams buvo sudarytos lygios galimybės, taigi tokios paskatos yra sveikintinos. Vis dėlto prieinamumą vis labiau riboja gamintojų taikoma didelė kaina (12). Todėl EESRK pabrėžia, jog retųjų ligų vaistų aspektas negali būti taikomas tais atvejais, kai norima nustatyti nepagrįstai dideles kainas ar gauti pelną, ir pritaria 2020 m. lapkričio mėn. paskelbtame poveikio vertinime (13) pradėtam šios teisinės sistemos keitimui. Reikėtų pagalvoti apie automatinį pakartotinį kriterijų vertinimą, taip pat rinkos išimtinumo galiojimo laikotarpio pritaikymą, atsižvelgiant į nustatomas sąlygas. Taip pat EESRK palaiko galimą kriterijų, ypač sergamumo (atsižvelgiant į visas leidžiamas indikacijas), keitimą, susijusį su vaistų kaip retųjų ligų vaistų patvirtinimu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK ypač remia Europos Komisijos, taip pat daugelio Europos Parlamento narių reikalavimą užtikrinti didesnį skaidrumą visame vaistų sektoriuje, visų pirma, atsižvelgiant į mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidas. Kadangi dažniausiai nėra bazinių taisyklių dėl lėšų skaidrumo kuriant vaistus, todėl naujų vaistų kainodaros, remiantis kompetentingų kainodaros ir kompensuojančių įstaigų didelių tyrimų išlaidų argumentu, ir atitinkamai prašomų kainų adekvatumo neįmanoma patikrinti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | EESRK nuomone, šiomis aplinkybėmis svarbus instrumentas galėtų būti Skaidrumo direktyva 89/105/EEB (14). Jos 6 straipsnyje nurodoma, kad kompensuojamų vaistų sąrašą turinčios valstybės skelbia visą sąrašą tų gaminių, kurie patenka į sveikatos draudimo sistemą, taip pat jų kompetentingų įstaigų nustatytas kainas ir praneša jas Komisijai. Vis dėlto faktiškai apmokėtos kainos saugomos konfidencialiomis pirkimo sutartimis ir tai smarkiai apsunkina keitimosi informacija tarp nacionalinių įstaigų procesą. Šiomis aplinkybėmis duomenų bazė EURIPID (15) galėtų būti laikoma pagrindiniu informacijos šaltiniu, jeigu būtų reikalaujama, kad visos valstybės narės praneštų savo informaciją apie kainas. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | EESRK nuomone, taip pat labai svarbu gerokai didinti skaidrumą, susijusį su pasaulinėmis vaistų tiekimo ir gamybos grandinėmis, kad būtų galima užkirsti kelią galimiems aprūpinimo sunkumams ir didinti sveikatos sistemų atsparumą. Šiam tikslui pasiekti labai svarbu be koordinuotos informavimo sistemos steigimo, kaip jau numatyta atsižvelgiant į Europos sveikatos sąjungą, tuo pačiu metu privalomai dalyvaujant visiems susijusiems subjektams, taip pat sukurti PSO esminiais laikomų vaistų atsargų sistemą. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | EESRK, atsižvelgdamas į dabartinę COVID-19 pandemiją, prisideda prie daugybės Europos Parlamento narių ir susijusių suinteresuotųjų subjektų reikalavimo užtikrinti didesnį susitarimų su vaistų gamintojais dėl COVID-19 skiepų įsigijimo skaidrumą. Skaidrumas – tai raktas į ES piliečių pasitikėjimą ir pritarimą imunizacijai, siekiant apsisaugoti nuo viruso. Ši nuostata turėtų galioti ne tik dėl dabartinių skiepų sutarčių, bet ir kaip naujoji skaidrumo užtikrinimo sistema, skirta ateityje įsigyjant bet kokias bendras priemones. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.7. | Kalbant apie naujų brangių vaistų, kuriems suteiktas leidimas, bendro įsigijimo priemones, jos turėtų būti Europos lygmeniu atskirai stiprinamos ir skatinamos. Be to, kad taip galima padidinti tiekimo saugumą Europoje, tai taip gali padėti sustiprinti pozicijas derantis su vaistų gamintojais, o dėl didesnio perkamo kiekio gerokai sumažinti išlaidas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Atsižvelgiant į MTP farmacijos srityje skatinimą, EESRK palaiko daugelio dalyvių ir suinteresuotųjų subjektų pareikštą kritiką dėl to, kad nepakanka skaidrumo, nepakankamai įtraukiami viešieji suinteresuotieji subjektai ir trūksta tyrimų rezultatų viešinimo. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Todėl EESRK skatina ateityje viešinti bet kokį tyrimų finansavimą viešosiomis lėšomis, taip pat MTP skirtas išlaidas, kad į jas būtų galima atsižvelgti sprendžiant nacionalinių kainų formavimo klausimus ir užtikrinti tikrąją teisingą viešųjų investicijų grąžą. Šiuo atveju vertėtų apsvarstyti reguliarų tyrimų skatinimo vertinimą ir ataskaitų Europos Parlamentui teikimą. Ypač jautriose sveikatos priežiūros srityse susitelkimas vien į pramonės interesus skatinant tyrimus laikytinas trūkumu. Ateityje visus susijusius subjektus reikės iš esmės įtraukti į Europos Komisijos tyrimų darbotvarkes tam, kad būtų užtikrinta, jog jose būtų susitelkta į faktinius medicininius ir visuomeninius poreikius. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | Šiomis aplinkybėmis būtina apibrėžti bendrą Europos Sąjungoje galiosiančią „nepatenkintų medicininių poreikių“ sąvoką, kad būtų galima veiksmingai koordinuoti farmacijos MTP veiklą tose srityse, kuriose nėra tinkamo ar veiksmingo gydymo. Šie kriterijai turėtų atitikti pacientų ir visuotinės sveikatos poreikius. |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.9. | Be to, atsižvelgdamas į medicininius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei klinikinius tyrimus, EESRK ragina imtis veiksmų ES lygmeniu, kad, remiantis atitinkamais rodikliais, būtų labiau atsižvelgiama į lyčių skirtumus ir skirtingą vaistų poveikį šiandieninėje medicinoje. Komitetas taip pat ragina užtikrinti didesnį skaidrumą, taigi ir didesnį visų suinteresuotųjų subjektų informuotumą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESRK nuomone, ypač teigiamai reikėtų vertinti tai, kad vaistų strategijoje atskirai pabrėžiamas didėjantis atsparumas antimikrobinėms medžiagoms. Be veiksmingų priemonių, skirtų antibiotikų naudojimo mastui mažinti, reikėtų ypač daug dėmesio skirti alternatyvių paskatų modeliams MTP cikle ir naujoms kainodaros sistemoms. Taip pat būtų galima pritaikyti įsitvirtinusias paskatas, tokias kaip ankstyvas keitimasis informacija su Europos vaistų agentūra (EMA) ir leidimų gavimo mokesčių nustatymas. Ateityje bus svarbu gamintojo pelną atsieti nuo pardavimų kiekio. Vis dėlto tuo pačiu metu naujų antibiotikų kūrimui skatinti būtų galima taikyti ir kitas priemones, tokias kaip, pavyzdžiui, išankstinės pirkimo sutartys, kad gamintojai galėtų geriau planuoti savo veiklą. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESRK, atsižvelgdamas į leidimų išdavimo ir teikimo į rinką klausimus, iš esmės palankiai vertina galimybę greitai gauti inovatyvių vaistų, ypač srityse, kuriose daug nepatenkintų medicininių poreikių. Vis dėlto greičiau gaunami leidimai automatiškai negarantuoja geresnio aprūpinimo vaistais. Todėl svarbiausias Europos vaistų politikos tikslas turėtų būtų vienodos galimybės visiems pacientams įsigyti saugių, prieinamų ir aukštos kokybės vaistų. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Technologinės galimybės plėtojamos nepaprastai greitai ir atsiranda lankstesnės tyrimų koncepcijos poreikis, todėl EESRK pritaria Europos Komisijai, kad atsitiktinės atrankos būdu kontroliuojami tyrimai su (idealiu atveju) susijusiais palyginamaisiais duomenimis ir tyrimo vertinimo kriterijais ir toliau turėtų galioti kaip patikimas rinkodaros leidimo standartas. Išimtys turėtų būti taikomos tik atskirais atvejais ir tik pateikus tinkamą jų pagrindimą. Sumažėjus duomenų generavimo mastams, laikotarpiu po rinkodaros leidimo gavimo turėtų būti užtikrinta, kad atitinkamos farmacijos bendrovių išlaidos nebus perkeltos viešajam sektoriui, taip pat, kad suteikus išankstinius leidimus, nebus sukelta grėsmė pacientų saugumui. Į aplinkybę, kad trūksta duomenų ir reikia parengti papildomų duomenų, turėtų būti atsižvelgta vykdant kainodaros politiką. |
| --- | --- |

2.11.1.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_lt

1

(2)  https://ec.europa.eu/health/state/glance_lt

2

(3)  OL C 269, 2016 7 23, p. 31.

3

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-8-2017-0040_LT.pdf

4

(5)  https://www.oecd.org/health/health-systems/Addressing-Challenges-in-Access-to-Oncology-Medicines-Analytical-Report.pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12510-Intellectual-Property-Action-Plan

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/european-pillar-social-rights-booklet_en

7

(8)  https://pubs.aeaweb.org/doi/pdf/10.1257/jep.27.1.3

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:02011L0062-20110721&from=LT (OL L 174, 2011 7 1, p. 74).

9

(10)  https://www.who.int/bulletin/volumes/97/8/18-229179/en/

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:02000R0141-20190726&qid=1598193643269&from=LT (OL L 18, 2000 1 22, p. 1).

11

(12)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/files/paediatrics/docs/orphan-regulation_study_final-report_en.pdf

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12767-Revision-of-the-EU-legislation-on-medicines-for-children-and-rare-diseases

13

(14)  OL L 40, 1989 2 12, p. 8.

14

(15)  EURIPID yra savanoriška nacionalinių institucijų, atsakingų už kainodarą ir kompensavimo klausimus, duomenų bazė. Vadovaujantis Skaidrumo direktyva 89/105/EEB, joje pateikiamas farmacijos produktų, kurie dažniausiai naudojami ambulatoriškai, oficialių referencinių kainų sąrašas, https://euripid.eu/about/.

15

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/59 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/59

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Viso ES inovacinio potencialo išnaudojimas. Intelektinės nuosavybės veiksmų planas ES ekonomikai gaivinti ir jos atsparumui didinti“

(COM(2020) 760 final)

(2021/C 286/11)

| Pranešėjas | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |

Pranešėjas

Rudolf KOLBE

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2021 1 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 3 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 241 / 0 / 2 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2021 1 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2021 3 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

241 / 0 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK visapusiškai remia Europos Komisijos intelektinės nuosavybės veiksmų planą ir mano, kad tai labai geras ir holistinis požiūris siekiant modernizuoti ES intelektinės nuosavybės sistemą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK tvirtai įsitikinęs, kad bendrosios patentų sistemos įgyvendinimo pradžia turi būti svarbus prioritetas, reikšmingai padidinsiantis ES įmonių konkurencingumą. Atsižvelgdamas į akivaizdžius sunkumus, su kuriais susiduriama įgyvendinant šią sistemą, EESRK yra įsitikinęs, kad bendrosios patentų sistemos perkėlimas į ES teisinę sistemą turi tapti (ilgalaikiu) tikslu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti MVĮ paramos priemones visose intelektinės nuosavybės teisių apsaugos srityse. Be finansinės paramos priemonių, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas su intelektinės nuosavybės teisėmis susijusios praktinės patirties didinimui bei pritaikytų konsultacijų ir patarimų paslaugoms. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK norėtų inicijuoti diskusiją apie galimybes pagerinti žinias intelektinės nuosavybės teisių ir intelektinės nuosavybės teisių valdymo srityse visais ES švietimo sistemų lygmenimis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina Europos Komisiją įgyvendinti bendrojo papildomos apsaugos liudijimo idėją ir išnagrinėti galimybę taikyti papildomos apsaugos liudijimo sistemą naujuose sektoriuose. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad autorių teisių sistemos ir autorių teisių duomenų valdymo suderinimas paskatintų intelektinės nuosavybės teisių taikymą kūrybos sektoriuje. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK ragina plėtoti socialinį dialogą, kuriuo, be teisinių taisyklių, būtų patikslintas ir apibrėžtas sąžiningas intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimas pasitelkiant kolektyvines derybas, siekiant, kad autoriams ir gamintojams būtų pasiūlytos paskatos, kuriomis būtų pripažįstami jų kūriniai, taip pat užtikrintas sąžiningas ekonominis atlygis. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, jog geografinės nuorodos (GN) yra svarbi priemonė siekiant padidinti vietos gamintojų konkurencingumą ir pabrėžia potencialą, kurį galėtų suteikti suderinta ne žemės ūkio produktų GN apsaugos sistema. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pripažįsta duomenų judėjimo skatinimo ES ekonominį potencialą ir su tuo susijusį viešąjį interesą, tačiau atkreipia dėmesį į problemas, kylančias dėl nesubalansuoto reglamentavimo. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK palankiai vertina visas priemones, kurių imtasi siekiant kovoti su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais, ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos vaidmens stiprinimą kovojant su klastojimu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK ragina ir toliau plėtoti tiesioginės paramos priemones ES įmonėms, veikiančioms ES nepriklausančiose šalyse, taip pat griežtai laikytis intelektinės nuosavybės teises reglamentuojančių įstatymų ir ES prekybos susitarimo nuostatų siekiant apsaugoti šias įmones nuo intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Dėl dabartinės sveikatos krizės tapo akivaizdu, kad būtina užtikrinti galimybę kritinėmis situacijomis naudotis sistemiškai svarbia intelektine nuosavybe. Intelektinės nuosavybės teisės neturėtų trukdyti prieigai prie pandeminių vakcinų ar gydymo būdų ir galimybėms jais pasinaudoti: veiksmingos sistemos, kuriomis užtikrinamas privalomų licencijų išdavimas, yra visuomenės apsauginė sąlyga ekstremaliosiose situacijose ir teisinga kompensacija įmonėms. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos intelektinės nuosavybės veiksmų planą ir mano, kad tai svarbi priemonė siekiant modernizuoti ES intelektinės nuosavybės sistemą ir skatinti didžiules ES įmonių, ypač MVĮ ir labai mažų įmonių, naujovių diegimo galimybes. Atsižvelgdamas į didelę ir toliau augančią Europos Sąjungos ekonominę intelektinės nuosavybės produktų (tokių kaip išradimai, meniniai ir kultūriniai kūriniai, prekių ženklai, programinė įranga, praktinė patirtis, verslo procesai ir duomenys) vertę, EESRK mano, kad būtina parengti optimizuotą lengvai prieinamą teisinę ir politinę sistemą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Daug įmonių, ypač MVĮ, kurios sudaro 99 proc. visų įmonių ES, (visapusiškai) neišnaudoja intelektinės nuosavybės apsaugos galimybių. ES įmonių naudojimosi intelektinės nuosavybės apsauga didinimas, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ ir labai mažoms įmonėms, turi būti esminis intelektinės nuosavybės veiksmų plano aspektas. Būtina imtis įvairių priemonių, įskaitant būtinybę sumažinti išlaidas, supaprastinti procedūras, didinti informuotumą ir žinias, teikti pritaikytas konsultacijas ir paramą bei modernizuoti švietimo sistemą intelektinės nuosavybės teisių apsaugos praktinės patirties srityje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Intelektinė nuosavybė yra vienas pagrindinių ekonominių veiksnių (su intelektine nuosavybe susiję pramonės sektoriai sukuria beveik 45 proc. Europos BVP ir 30 proc. darbo vietų), tai taip pat yra svarbus veiksnys sprendžiant didžiausius visuomenei iškylančius iššūkius. COVID-19 krizė labai aiškiai parodė ES priklausomybę nuo profesinės kompetencijos, taip pat veiksmingų intelektinės nuosavybės taisyklių ir priemonių svarbą, kad būtų galima užtikrinti spartų būtiniausių intelektinės nuosavybės sprendimų diegimą. Kovos su klimato kaita sėkmė taip pat labai priklausys nuo greitos pažangiųjų technologijų ir veiksmingų priemonių plėtros bei taikymo siekiant užtikrinti teisingą požiūrį į keitimąsi ypatingos svarbos nematerialiuoju turtu ir duomenimis. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Technologinė revoliucija yra ne tik intelektinės nuosavybės teisių varomoji jėga, bet ir uždavinys, kuriam spręsti reikia gerai suderinto požiūrio į naujovėmis grindžiamas priemones. Skaitmeninimas ir dirbtinio intelekto (DI) technologijos kelia daug su intelektine nuosavybe susijusių spręstinų klausimų, tokių kaip skaidrumas, duomenų kilmė ir autorių teisės, žmogaus įsikišimo lygis, etikos principai ir t.t. EESRK pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad DI sistemos neturėtų būti prilyginamos autoriams ar išradėjams. Apskritai EESRK mano, kad, priėmus gerai subalansuotus pakeitimus ir atnaujinimus, Europos intelektinės nuosavybės sistema yra tinkama spręsti su skaitmeninimu ir DI susijusius iššūkius. Kadangi pagal skaitmeninių produktų ir technologijų patentų skaičių ES vis dar labai atsilieka nuo kitų regionų, reikia skirti ypatingą dėmesį priemonėms, kurios pagerintų padėtį šioje svarbioje rinkoje. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkrečios pastabos

3.1.   Intelektinės nuosavybės apsauga

| 3.1.1. | Bendroji patentų sistema, kuri būtų skirta įmonėms ir veiktų vieno langelio principu, yra nepaprastai svarbi siekiant reikšmingai sumažinti su patentais susijusias išlaidas, palengvinti licencijų išdavimą, padidinti skaidrumą ir įveikti dėl prieigos kylančias kliūtis MVĮ. Įdiegus bendrąją patentų sistemą ir pradėjus veikti Bendram patentų teismui, bus reikšmingai pagerinta intelektinės nuosavybės apsauga, todėl tai turi būti veiksmų plano prioritetas. Palengvinus procedūras taip pat pagreitėtų bendras procesas ir todėl išaugtų Europos patentų savininkų konkurencingumas. Bendrosios patentų sistemos sutartimi numatomas svarbus pagrindas veiksmingai, specializuotai ir techniškai kompetentingai patentų ginčų nagrinėjimo sistemai, kuria bus pagerintas teisinis tikrumas, paprastumas ir veiksmingumas. Vis dėlto, kaip galima spręsti iš įgyvendinimo sunkumų, tikslas turėtų būti perkelti šią sistemą į ES teisėkūros sistemą. Per tą laiką reikia kuo greičiau spręsti vėlavimo problemas, kylančias dėl valstybių narių vykdomų procedūrų ir (arba) JK pasitraukimo iš susitarimo. Tai, kad ES patentų dalis pasaulyje reikšmingai sumažėjo nuo 17,4 proc. 2009 m. iki 11,3 proc. 2019 m., taip pat aiškiai rodo, jog reikia imtis tolesnių veiksmų. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Papildomos apsaugos liudijimu gali būti išplėsta apsauga patentuotiems vaistams ar augalų apsaugos produktams, kuriems taikomos atitinkamos rinkodaros leidimų procedūros. Todėl ši priemonė svarbi siekiant kompensuoti veiksmingos patentinės apsaugos praradimą dėl reikalaujamos bandymų trukmės, klinikinių ar lauko tyrimų ir reguliavimo procesų. EESRK mano, kad papildomos apsaugos liudijimas yra būtinas siekiant veiksmingai skatinti inovacijas naujų veikliųjų medžiagų srityje bei į ES pritraukti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros centrus, o subalansuotomis papildomos apsaugos liudijimo teisių išimtimis turi būti užtikrinamas vaistų prieinamumas ir pakankamas jų tiekimas. Nors papildomos apsaugos liudijimo sistema yra paprasta ir palanki naujovėms, ji tebėra fragmentiška, o papildomos apsaugos liudijimo prašymą reikia teikti kiekvienoje ES valstybėje narėje, kurioje prašoma apsaugos. Pagal naują atskirą ES reglamentą įtvirtinus bendrąjį papildomos apsaugos liudijimo dokumentą ir įkūrus vieną instituciją, kuri veiktų pagal vieno langelio principą ir išduotų bendro patento papildomos apsaugos liudijimus, papildomos apsaugos liudijimas taptų patrauklesnis patento savininkams, juo būtų užtikrinama geresnė apsauga naujovių kūrėjams, taip pat būtų užtikrintas teisinis tikrumas trečiosioms šalims. EESRK taip pat remia pasiūlymą išnagrinėti optimizuotos papildomos apsaugos liudijimo sistemos taikymą naujuose sektoriuose, kurių produktams greičiausiai reikės rinkodaros leidimo. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Remdamasis patirtimi, sukaupta peržiūrint ES prekių ženklų teisės aktus, EESRK yra įsitikinęs, kad ES teisės aktai dėl dizaino apsaugos bus sėkmingai įgyvendinti. Teigiama patirtis ES teisės aktais reguliuojant šiuos klausimus turėtų tapti paskata Komisijai pradėti rengti pasiūlymą dėl naujo atskiro bendro patento papildomos apsaugos liudijimo reglamento ir ilgainiui integruoti bendrąją patentų sistemą į ES teisinę sistemą. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EESRK pažymi, kad geografinės nuorodos yra unikali ir vertinga Europos Sąjungos gamintojų naudojama priemonė vis labiau liberalizuotoje ir konkurencingoje pasaulio rinkoje. ES GN apsaugos sistema sukuriama didelė ekonominė vertė žemės ūkio sektoriuje. Apskritai sistema veikia labai gerai, tačiau GN apsauga vis dar turi būti įgyvendinta taikant suderintą institucijų vykdomą kontrolės sistemą ir, pavyzdžiui, bendrą sukčiavimo maisto produktų srityje apibrėžtį. Prekybos susitarimuose taip pat turėtų būti skiriama daug dėmesio šioms konkrečioms apsaugos priemonėms. EESRK pabrėžia, kad įvedus suderintą ne žemės ūkio produktų, kurie yra svarbi vietos tapatybės dalis, GN apsaugos sistemą, susidarytų didelis potencialas. Tai padėtų vietos gamintojams sėkmingiau pristatyti savo aukštos kokybės gaminius, taip pat būtų daromas papildomas teigiamas poveikis mažiau išsivysčiusiems regionams. Supaprastinta registravimo procedūra būtų naudinga ir gamintojams. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje sistema yra dar vienas teigiamas suderintos ir ES reglamentu grindžiamos intelektinės nuosavybės apsaugos pavyzdys. Tokia sistema taip pat gali užtikrinti saugų pagrindą smulkiems ir vidutiniams selekcininkams, be to joje numatyta svarbių išimčių žemės ūkio sektoriui ir selekcininkams. Kalbant apie minėtus tikslus, sistema sukuriamas tinkamas pagrindas, kuriuo remdamiesi selekcininkai gali veiksmingai padėti siekti žaliosios pertvarkos tikslų. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | EESRK pabrėžia, kad autorių teisių, dizaino ir kitų susijusių teisių apsauga ypač svarbi kultūros ir kūrybos sričių profesijoms, kurios kuria svarbią ekonominę gerovę ir reikšmingai prisideda prie Europos identiteto, kultūros ir vertybių, tokių kaip architektūra ir kitų kultūros sričių darbai, kūrimo; vis dėlto šių teisių apsaugai užtikrinti dažnai trūksta pakankamos praktinės patirties ar finansinių priemonių, kad intelektinė nuosavybė būtų apsaugota, o naujovės paverstos kūriniais. Autorių teisių sistemos ir autorių teisių duomenų valdymo suderinimas yra svarbus aspektas ir jį įgyvendinant reikia imtis papildomų paramos priemonių. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Kūrybinį darbą atliekantys darbuotojai, ypač tie, kurie sukuria išradimus, galimai yra teisių subjektai. Būtina plėtoti socialinį dialogą Europos, nacionaliniu, sektoriaus ar įmonės lygmeniu, kuriuo, be teisinių taisyklių, būtų patikslintos ir apibrėžtos sąžiningos intelektinės nuosavybės teisės pasitelkiant kolektyvines derybas, kad autoriams ir gamintojams būtų pasiūlytos paskatos, kuriomis pripažįstami jų kūriniai, taip pat sąžiningas ekonominis atlygis. Susitarimai dėl autorių teisių perdavimo neturėtų būti laikomi prievole perduoti visas intelektinės nuosavybės teises darbdaviui, negaunant jokios tinkamos kompensacijos. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Biotechnologijų direktyva sukuriama svarbi biotechnologinių išradimų teisinės apsaugos sistema. Ja sprendžiami politiškai ir etiškai svarbūs klausimai, todėl tai yra kruopštaus labai prieštaringų interesų subalansavimo rezultatas. Vis dėlto greita biotechnologijų plėtra taip pat yra būtina sveikatos ir kovos su svarbiausiomis epidemijomis srityse, taip pat siekiant panaikinti badą pasaulyje. Todėl svarbu dideliu mastu skatinti tyrimus ir naujoves šiose srityse, o taip pat ir platinti šių tyrimų rezultatus bei užtikrinti veiksmingą jų licencijavimą. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Komercinės paslaptys – tai nematerialusis turtas, kuriuo papildomos intelektinės nuosavybės teisės. Jos plačiai naudojamos kūrybos procese, kuriuo sukuriamos naujovės ir atsiranda intelektinės nuosavybės teisės, todėl itin svarbu užtikrinti veiksmingą jų apsaugą. EESRK mano, kad reikia paaiškinti Direktyvoje (ES) 2016/943 (1) išdėstytą pagrindą. |
| --- | --- |

3.1.9.

3.2.   Intelektinės nuosavybės naudojimas ir diegimas: ypatingas dėmesys MVĮ

| 3.2.1. | EESRK mano, kad labai svarbu padidinti MVĮ galimybes pasinaudoti intelektinės nuosavybės apsaugos teikiamu potencialu ir tai yra vienas iš pagrindinių tikslų, numatytų veiksmų plane, skirtame visoms skirtingoms intelektinės nuosavybės apsaugos sistemoms. Nors ES MVĮ ir labai mažose įmonėse yra didelis naujovių kūrimo potencialas, didžioji dauguma šių įmonių negali padidinti savo nematerialiojo turto vertės. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Išlaidos yra viena iš priežasčių, kodėl tik 9 proc. ES VMĮ yra įregistravusios savo intelektinės nuosavybės teises. Patento įsigijimo išlaidos ES šiuo metu yra žymiai didesnės nei, pavyzdžiui, JAV ar Japonijoje, ir sudaro didžiulę finansinę naštą MVĮ ir labai mažoms įmonėms. Siekiant pagerinti MVĮ galimybes gauti intelektinės nuosavybės apsaugą, išlaidos turi būti sumažintos. Greitas bendrosios patentų sistemos įgyvendinimas, dėl kurio reikšmingai sumažės patento registravimo išlaidos, bus esminis pokytis novatoriškoms MVĮ ir labai mažoms įmonėms, tokioms kaip laisvųjų profesijų inžinerijos įmonės. EESRK taip pat pabrėžia, kad svarbu imtis įvairių metodų, siekiant finansiškai remti MVĮ ir su jomis dalytis praktine patirtimi, pavyzdžiui, naudoti EUIPO intelektinės nuosavybės čekius, priemonę, skirtą padėti MVĮ pasinaudoti savo intelektine nuosavybe tam, kad jos galėtų gauti finansavimą, taip pat programa „IPA4SME“, pagal kurią teikiama iki 15 000 EUR vertės parama, skirta bendrai finansuoti intelektinės nuosavybės nustatymo ir apsaugos priemones ir t.t. Taip pat pabrėžia, kad šioje paramos sistemoje svarbus vaidmuo tenka patentiniams patikėtiniams. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EESRK mano, kad pagrindinė problema ES įmonėse yra labai didelė žinių stoka intelektinės nuosavybės teisių valdymo strategijų srityje, ypač (bet ne tik) MVĮ ir labai mažose įmonėse. Lengvai prieinamos bendros ir tikslinės informacijos teikimas, parama ir patarimai MVĮ ir labai mažoms įmonėms, kaip numatyta pagal įvairias programas ir iniciatyvas, pavyzdžiui, pasitelkiant Europos pagalbos intelektinės nuosavybės klausimais tarnybą bei per skirtingus kanalus ir tinklus, yra itin svarbūs aspektai siekiant spręsti šią problemą, ir jie turėtų būti toliau plėtojami. Turi būti didinamas verslininkų informuotumas apie intelektinės nuosavybės teisių teikiamas galimybes organizuojant įvairias lengvai prieinamas mokymo programas. EESRK siūlo išnagrinėti būdus, kaip padidinti kvalifikuotų intelektinės nuosavybės teisių specialistų skaičių ES įmonėse. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EESRK taip pat norėtų surengti diskusiją apie tai, kaip ES švietimo sistemoje gilinti žinias apie intelektinės nuosavybės teises ir intelektinės nuosavybės teisių valdymą: pagrindinės žinios ir informavimas apie intelektinės nuosavybės teisių valdymą turėtų būti integruoti į vidurinio išsilavinimo ir aukštojo mokslo programas, o išsamus mokymas apie intelektinės nuosavybės teises – į verslo ir technikos bei kitų studijų programas. Intelektinės nuosavybės teisių valdymas taip pat turėtų būti siūlomas kaip atskiras dalykas aukštojo mokslo sistemoje. EESRK yra įsitikinęs, kad plačiau pasidalijus prieinama praktine patirtimi, išaugtų naudojimasis intelektinės nuosavybės apsauga. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Tyrimų rezultatų virtimo naujovėmis reikšmė yra akivaizdi, todėl EESRK palankiai vertina visą veiklą, kuria skatinamas žinių perdavimas ir geresnis intelektinės nuosavybės valdymas mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenėje. MVĮ ir labai mažos įmonės dažnai yra nereikšmingi partneriai projektų konsorciumuose ir dėl tokios pozicijos joms reikia didesnės paramos tam, kad jos galėtų pasinaudoti intelektinės nuosavybės teisėmis kurdamos produktus ir kad jų teisės tokiuose konsorciumuose būtų apsaugotos. Tam turi būti skiriamas ypač didelis dėmesys paramos programose, pagal kurias teikiamos tikslinės konsultacijos ir pagalba. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Galimybė naudotis ir dalytis turtu, kuriam taikoma intelektinės nuosavybės apsauga

| 3.3.1. | Dabartinė sveikatos krizės aiškiai parodė, kad būtina užtikrinti galimybę kritinėmis situacijomis naudotis sistemiškai svarbia intelektine nuosavybe. Intelektinės nuosavybės teisės neturi trukdyti prieigai prie pandeminių vakcinų ar gydymo būdų ir galimybėms jais pasinaudoti. Turi būti siekiama didžiausio Europos viešosiomis lėšomis finansuojamų tyrimų poveikio, užtikrinant, kad bus dalijamasi gautomis žiniomis ir intelektine nuosavybe. Kita vertus, veiksmingos sistemos, kuriomis užtikrinamas privalomų licencijų išdavimas, yra visuomenės apsauginė sąlyga ekstremaliosiose situacijose. Su jomis susijusios procedūros turi būti vykdomos atidžiai apsvarstant skirtingus interesus, tuo pačiu užtikrinant, kad šios procedūros būtų atliekamos sparčiai ir būtų koordinuojamos Europos lygmeniu, siekiant kuo veiksmingiau laikytis visuomenės sveikatos reikalavimų. Atsižvelgdamas į tai EESRK taip pat norėtų pabrėžti Reglamento (EB) Nr. 816/2006 dėl patentų, susijusių su farmacijos produktų, eksportuojamų į šalis, turinčias problemų visuomenės sveikatos srityje, gamyba, priverstinio licencijavimo (2), svarbą. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Atsakomybės už intelektinės nuosavybę ir jos valdymo skaidrumo didinimas yra būtina intelektinės nuosavybės licencijavimo ir platinimo lengvinimo sąlyga. Atsižvelgdamas į tai, EESRK taip pat norėtų pažymėti, kad būtina užtikrinti greitą bendrosios patentų sistemos įgyvendinimą ir kad svarbu tobulinti autorių teisių infrastruktūrą, susijusią su informacija apie teisių subjektus, sąlygomis ir licencijų išdavimo galimybėmis, įskaitant blokų grandinės technologijų sritį. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Standartizavimas yra procesas, kuriame susiduria skirtingų suinteresuotųjų subjektų interesai, todėl esminių standarto patentų atveju būtinas ypač didelis skaidrumas ir sąžiningos licencijų išdavimo taisyklės. EESRK remia esmingumo kriterijaus tikrinimo sistemą, kai tikrina nepriklausomas trečiasis asmuo, ir priemones, kuriomis siekiama mažinti pažeidimus ir aspektus, dėl kurių nesutariama. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EESRK pripažįsta dalijimosi duomenimis ir duomenų judėjimo visoje ES ir visuose sektoriuose skatinimo ekonominį potencialą, tačiau pažymi, kad sudarant galimybes duomenų judėjimui ir plačiam jų naudojimui turi būti laikomasi subalansuoto požiūrio, kuriuo būtų užtikrinamas privatumas, saugumas, sauga, etiniai standartai ir teisėti intelektinės nuosavybės apsaugos interesai. Tai turėtų būti užtikrinta 2021 m. atliekant duomenų bazių direktyvos peržiūrą (3). |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Intelektinės nuosavybės teisių pažeidimai

| 3.4.1. | Veiksmingas vykdymo užtikrinimas ir apskundimas teismine tvarka yra pagrindiniai kriterijai siekiant sėkmingos intelektinės nuosavybės apsaugos sistemos, todėl jie turi būti iš esmės stiprinami. EESRK pabrėžia, kad įsteigus Bendrą patentų teismą, bus iš esmės sustiprintas patentų teisių vykdymo užtikrinimas, taip pat intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimas kitose intelektinės nuosavybės teisių sistemose (pvz., draudimo) pasitelkiant praktines ir (arba) teisines priemones. Ypač MVĮ ir labai mažos įmonės dažnai neturi priemonių, kuriomis galėtų įgyvendinti savo intelektinės nuosavybės teises. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Skaitmeninimas paskatino naujas intelektinės nuosavybės pažeidimų rūšis, tokias kaip kibernetinės komercinių paslapčių vagystės, nelegalios interneto transliacijos ir t.t. EESRK palankiai vertina teisiškai privalomus reglamentus, pavyzdžiui, Skaitmeninių paslaugų aktą (4), kuriais užtikrinama geresnė teisinė sistema. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | ES prekyba patiria didžiulius nuostolius dėl klastojimo ir piratavimo, tai taip pat kelia grėsmę vartotojų sveikatai, saugai ir saugumui. EESRK palankiai vertina visų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą, ES priemonių rinkinio sukūrimą ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos vaidmens stiprinimą kovojant su klastojimu. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Veikla vienodomis sąlygomis pasauliniu lygmeniu

| 3.5.1. | ES nėra pirmaujanti šalis pasaulinėje konkurencinėje kovoje dėl intelektinės nuosavybės teisių. Kalbant apie patentų paraiškas, Azija 2019 m. iki 65 proc. padidino savo patento paraiškų dalį pasaulyje, o ES patentų paraiškų dalis smarkiai smuko nuo 17,4 proc. (2009) iki 11,3 proc. Todėl stiprinti ES poziciją yra ypač svarbu. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Intelektinės nuosavybės teisių apsauga ir jų vykdymo užtikrinimas tampa dar vienu iššūkiu ES nepriklausančiose šalyse veikiančioms ES bendrovėms. Todėl EESRK remia visas Komisijos priemones, kuriomis siekiama pagerinti šią padėtį. Svarbu taikyti ilgalaikius metodus, pavyzdžiui, į laisvosios prekybos susitarimus įtraukti intelektinės nuosavybės skyrius, kuriuose būtų įtvirtinta aukšto lygio apsauga, ir skatinti dialogus intelektinės nuosavybės klausimais su prekybos partneriais; taip pat svarbu skatinti bendradarbiavimą pasaulinėse organizacijose, tokiose kaip Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacija (PINO) ir Pasaulio prekybos organizacija (PPO), bei dalyvauti pasauliniuose intelektinės nuosavybės susitarimuose. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | EESRK pabrėžia, kad svarbu imtis tiesioginės paramos priemonių, kuriomis būtų teikiama informacija ne ES šalyse veikiančioms ES įmonėms, tokių kaip užsienio investicijų tikrinimo mechanizmas, Klastojimo ir piratavimo stebėjimo sąrašas ir ataskaitos dėl trečiųjų šalių. Tokios priemonės, kaip MVĮ pagalbos intelektinės nuosavybės klausimais tarnyba, kuria teikiama pagalba MVĮ ir labai mažoms įmonėms, yra ypač svarbios ir turėtų būti toliau plėtojamos. |
| --- | --- |

3.5.3.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL L 157, 2016 6 15, p. 1.

1

(2)  OL L 157, 2006 6 9, p. 1.

2

(3)  OL L 77, 1996 3 27, p. 20.

3

(4)  COM(2020) 825 final.

4

final

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/64

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencingų ir sąžiningų rinkų skaitmeniniame sektoriuje (Skaitmeninių rinkų akto)

(COM(2020) 842 final – 2020/374 (COD))

(2021/C 286/12)

| Pranešėja | Emilie PROUZET |
| --- | --- |

Pranešėja

Emilie PROUZET

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2021 2 10
  Europos Parlamentas, 2021 2 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 3 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 179 / 9 / 16 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2021 2 10

Europos Parlamentas, 2021 2 8

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2021 3 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

179 / 9 / 16

1.   Išvados ir aukšto lygio rekomendacijos

| 1.1. | Per pastaruosius dešimt metų atsirado tiek su konkurencija, tiek su vidaus rinkos taisyklėmis susijusių klausimų ir poreikių. Akivaizdu, kad COVID-19 krizės metu jų padaugėjo. EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl reglamento dėl Skaitmeninių rinkų akto (SRA), kuriuo siekiama neleisti prieigos valdytojams nustatyti nesąžiningų sąlygų įmonėms bei vartotojams ir užtikrinti svarbių skaitmeninių paslaugų prieinamumą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Interneto platformos jau yra plačiai paplitęs reiškinys, kuris kelia iššūkių rinkos senbuviams, nes dėl jo keičiasi ne tik mūsų vartojimo, gaminių tiekimo ir paslaugų teikimo būdai, bet ir tai, kaip mes dirbame ir įdarbiname žmones. Šiuo požiūriu EESRK palankiai vertina Europos Komisijos visybinį požiūrį svarstant visus šios ekosistemos aspektus. Šioje srityje Komitetas ypač budriai stebės apmokestinimą, duomenų valdymą ir darbo sąlygas. Pastaruoju klausimu EESRK palankiai vertina Europos Komisijos konsultacijas dėl platformų darbuotojų darbo sąlygų gerinimo ir laukia šių metų pabaigoje planuojamos teisėkūros iniciatyvos. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pagrindinis tikslas tebėra skaitmeninėse rinkose užtikrinti vienodas sąlygas įvairiems veiklos vykdytojams. Europai reikia sąžiningos ir konkurencingos internetinių platformų aplinkos, kuria būtų užtikrinamas geresnis vidaus rinkos veikimas. EESRK mano, kad kartu SRA ir SPA (1) sudarys pagrindą sistemai, kuri turi būti tobulinama daugelį metų ir taikoma atsižvelgiant į kitas svarbias skaitmeninės politikos sritis, pavyzdžiui, e. privatumo reglamentą, Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą, P2B reglamentą ir konkurencijos taisyklių suderinimą su skaitmenine era. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nepaprastai svarbu išsaugoti sąžiningą, inovacijoms palankią ir kartu galutinius naudotojus apsaugančią verslo aplinką. SRA projektas yra atsakas sparčiai besivystančiam skaitmeniniam amžiui, jame numatomi trumpi terminai ir greitai atnaujinamos procedūros, tuo pat metu užtikrinant teisinį tikrumą ir teisę į gynybą. Vis dėlto EESRK mano, kad 16 straipsnis dėl rinkos tyrimo dėl nuolat nevykdomų įsipareigojimų turi būti sugriežtintas tiek nustatyto laikotarpio (laukiant trijų įsipareigojimų nevykdymo atvejų per penkerius metus būtų padaryta per daug žalos), tiek sankcijų požiūriu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sutelkdama dėmesį į tam tikras paslaugas, nepriklausomai nuo paslaugų teikėjo įsisteigimo vietos ar paslaugų teikimui taikomos teisės nuostatų, Komisija veiksmingai sprendžia vienodų sąlygų Europos ir pasaulio interneto operatoriams užtikrinimo problemą. EESRK mano, kad skiriant pagrindinį dėmesį paslaugoms, o ne operatoriams, yra veiksmingai sprendžiamos problemos, iškylančios stengiantis stebėti tokius įvairius skaitmeninės rinkos dalyvius. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kitaip nei SPA, SRA nėra reikalaujama, kad paskirti prieigų valdytojai paskirtų teisinį atstovą Europos Sąjungoje. Vis dėlto įgyvendinant toliau aprašytas vertinimo ir tyrimo procedūras, reikia užtikrinti pagrindinių paslaugų platformų ir Komisijos dialogą bei veiklos koordinavimą. EESRK siūlo įtraukti nuorodas į SPA 10 ir 11 straipsnius, siekiant užtikrinti, kad visi prieigos valdytojai paskirtų teisinį atstovą Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Be to, pagrindinis EESRK prioritetas yra užtikrinti, kad daugėjant nacionalinių teisės aktų vidaus rinka nebūtų dar labiau skaldoma. EESRK mano, kad veiksmai ES lygmeniu yra itin svarbūs, ir visiškai pritaria 1 straipsnio 5 ir 7 dalims. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Be to, EESRK pritaria SRA nuostatai, kad valstybės narės turi turėti galimybę glaudžiai bendradarbiauti su Komisija (remiantis sprendimu, priimtu pagal 3 straipsnio 6 dalį, 33 straipsnį arba lygiagrečiai remiantis konkurencijos taisyklių pagrindu). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Siekiant įtraukti atvejus, kai numatoma atsakomybė už tuo pat metu įvykdytus SRA pažeidimus ir SESV 101 ir 102 straipsniuose numatytų taisyklių pažeidimus, yra suprantama, kad šie du taisyklių rinkiniai gali būti taikomi vienu metu. Todėl SRA turėtų būti patikslinti įgyvendinimo ir koordinavimo procesai, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir veiksmingumą (1 straipsnio 6 dalis). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad būtina išsamiai aptarti priežastis, lemiančias skirtingus požiūrius dėl 10 straipsnyje numatytų naujų įsipareigojimų ir 17 straipsnyje numatytų veiksmų išplėtimo ir šių veiksnių poveikį. EESRK taip pat mano, kad turėtų būti apibrėžtos tam tikros išimtinės aplinkybės, susijusios su šešiais prieigų valdytojų paskyrimo kriterijais (3 straipsnio 6 dalis). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Todėl EESRK mano, kad sąvokų „pagrindinės platformų paslaugos“, „galutiniai naudotojai“ ir „verslo klientai“ apibrėžtys turėtų būti žymiai aiškesnės. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK mano, jog reikėtų patikslinti, kad 5 ir 6 straipsniuose nurodyti veiksmai yra neleidžiama praktika. Tačiau 6 straipsnis dėl veiksmų turi būti įgyvendinamas būtent vedant nuolatinį Komisijos ir prieigos valdytojų dialogą. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Pastabos dėl taikymo srities ir statuso suteikimo

| 2.1. | EESRK mano, kad paslaugų taikymo sritis yra labai plati, tačiau taip pat labai svarbi. Iš tiesų tik tiesiogiai su šiomis pagrindinėmis platformų paslaugomis susijusi praktika patenka į taikymo sritį ir tik jai yra taikomi įsipareigojimai. EESRK pritaria teisiniam tikrumui, kuris užtikrinamas persvarstant reglamentą, numatant bet kokį paslaugų apimties pakeitimą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK pažymi, kad ne visi nustatyti susirūpinimą dėl pagrindinių paslaugų rinkos veikimo keliantys klausimai yra susiję su galutiniais naudotojais (žr. paslaugas, išvardytas f, g ir h punktuose), ir svarsto, ar SRA procesų poveikis B2B pagrindinių paslaugų modeliui buvo pakankamai įvertintas, ypač atsižvelgiant reklamos paslaugų ekosistemą (reklamos rinką). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jei pasiūloma teikti pagrindinę paslaugą, galima įvertinti, ar bet kuris šios paslaugos teikėjas turi požymių, kurie bendrai atitinka kriterijus, būtinus siekiant būti paskirtam konkrečios paslaugos prieigos valdytoju. EESRK pritaria tokiam kumuliaciniam požiūriui. |
| --- | --- |

2.3.

2.4.   Konkrečios pastabos dėl kiekybinio vertinimo. Numanomi prieigos valdytojai

| 2.4.1. | Kalbant apie pirmąją ribą, EESRK pažymi, kad ši riba taikoma visai įmonės, kuriai priklauso platforma, apyvartai (įskaitant ir visas įmonės verslo veiklas, kurios nėra įtrauktos į platformos verslo modelį ar nėra priskiriamos internetinei veiklai), o ne apyvartai, kurią generuoja teikiama paslaugas. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | EESRK pritaria finansinių duomenų ribai, ypač tam, kaip ja perteikiami kapitalizacijos duomenys, siekiant atspindėti platformų gebėjimą monetizuoti savo naudotojus ir jų finansinius pajėgumus (įskaitant gebėjimą pasinaudoti prieiga prie finansų rinkos). |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Kalbant apie antrąją ribą, EESRK pripažįsta su vartotojų skaičiumi susijusio kriterijaus svarbą (konkrečiai analizuojamai pagrindinei platformos paslaugai). |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Projekte galutinio naudotojo apibrėžtis (2 straipsnio 16 dalis) yra panaši į vartotojo apibrėžtį, ir, kaip įprasta, yra priešinga profesionalaus naudotojo apibrėžčiai. 3 straipsnio 2 dalies b punkte galutinių naudotojų sąvoka yra apibrėžiama atsižvelgiant į trukmę (mėnesiais) ir aktualumą (aktyvumą). EESRK mano, kad galutinio naudotojo apibrėžtis turėtų būti tiksli (t. y. atsižvelgiant į tai, ar vartotojai peržiūri tinklalapį, jame apsilanko, juo naudojasi vieną kartą per mėnesį). Tas pats klausimas taikomas verslo klientams. Siekiant teisinio tikrumo, EESRK rekomenduoja reglamento projekte patikslinti ar bent jau apibrėžti sąvokas „galutiniai naudotojai“ ir „verslo klientai“. |
| --- | --- |

2.4.4.

2.5.   Konkrečios pastabos dėl kokybinio vertinimo. Įvertinti prieigos valdytojai

| 2.5.1. | Bendrai nepasiekus šių ribų, Komisija gali atlikti rinkos tyrimą. To gali paprašyti valstybė narė (15 straipsnis) ir, pasitelkiant kitus šešis kriterijus, gali būti įvertinta, ar platforma atitinka tris nustatymo kriterijus (3 straipsnio 6 dalis). |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Kokybiniame vidaus rinkos vertinime, kurį atliktų Komisija, atsispindi daug konkurencijos teisėje ir ekonomikoje svarbių kriterijų. Nepaisant to, atsižvelgiant į precedentų stoką (nereikia apibrėžti atitinkamos rinkos ar įrodyti dominavimą rinkoje tam, kad būtų suteiktas prieigos valdytojo statusas), nėra aišku ir nėra ištirta, kiek požymių ir (ar) kriterijų bus įvesta ir ar jie bus pagrįsti. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Jei tikslas yra rasti sprendimą situacijoms, panašioms į tas, kurios buvo nustatytos kiekybiniame vertinime, ir kurių atveju ribos nebuvo pasiektos, EESRK mano, kad toks vertinimo mechanizmas yra labai neišsamus. Iš pirmo žvilgsnio, atrodo, kad niekas neužkerta kelio platesnei šių kriterijų interpretacijai, pagal kurią jie būtų taikomi didesniam operatorių skaičiui. Kaip žinome, ekonomikoje plėtojama daug verslo modelių, taip pat eksperimentuojama vykdant skaitmeninę pertvarką ir įvedant naujus verslo modelius. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Kadangi remiantis šiais šešiais kriterijais galima suteikti prieigos valdytojo statusą, EESRK mano, jog reikia apibrėžti su jais susijusias konkrečiais išimtines aplinkybes. |
| --- | --- |

2.5.4.

3.   Su nurodyta praktika susijusios pastabos

| 3.1. | EESRK mano, kad, siekiant suprasti SRA projekte pateiktos praktikos sąrašą, svarbu prisiminti Komisijos nuveiktą darbą: per pastaruosius metus nustatytus veiksmus, į kuriuos jau buvo atsižvelgta P2B reglamente, taip pat veiksmus į kuriuos gali būti atsižvelgta pritaikant konkurencijos teisės aktus skaitmeninei ekosistemai. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK mano, tokių veiksmų taikymo sritis turėtų būti patikslinta, ypač jei Komisija gali ją išplėsti. Taigi panašu, kad dauguma 5 straipsnyje minimų veiksmų sudaro platformos pagrindinės paslaugos dalį, o 6 straipsnyje kalbama apie tokių pagrindinių platformos paslaugų naudojimą, siekiant daryti įtaką rinkos rezultatams ir juos paveikti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK ragina sukurti tvirtą sertifikavimo sistemą, pagrįstą bandymų procedūromis, leidžiančiomis įmonėms patvirtinti jų dirbtinio intelekto sistemų patikimumą ir saugumą. Algoritmais pagrįstų sprendimų priėmimo procesų skaidrumas (ypač susijęs su vertinimo sistemomis), atsekamumas ir gebėjimas paaiškinti yra techninis uždavinys, kuriam spręsti reikalinga ES priemonių, tokių kaip programa „Europos horizontas“, parama (2). |
| --- | --- |

3.3.

3.4.   Konkrečios pastabos dėl nesąžiningų veiksmų, kai pasinaudojama duomenimis grindžiamu pranašumu

| 3.4.1. | EESRK pripažįsta, kad reikia ir toliau gerinti Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (BDAR) įgyvendinimą, įtraukiant tokius veiksmus į 5 straipsnio a punktą. EESRK taip pat skatina Komisiją, atsižvelgiant į technologinę plėtrą, reguliariai peržiūrėti BDAR ir su juo susijusius reglamentus (3). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Kalbant apie veiksmingesnį duomenų perkeliamumą (6 straipsnio h punktas), EESRK pažymi, kad, remdamasi laisvo duomenų judėjimo reglamentu, debesijos pramonė rengia elgesio kodeksą, siekdama užtikrinti sutartinį ir techninį skaidrumą sutarčių nutraukimo ir duomenų perkėlimo tarp debesijos paslaugų teikėjų ar duomenų grąžinimo saugoti vietoje. Kodekso veiksmingumas siekiant skatinti duomenų perkėlimą debesijos rinkoje bus netrukus įvertintas. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Konkrečios pastabos dėl nesąžiningų veiksmų, kai sau sudaromos palankesnės sąlygos

| 3.5.1. | SRA pabrėžiamas prieigos valdytojo įsipareigojimas susilaikyti nuo palankesnių sąlygų taikymo, įskaitant ir palankesnių sąlygų taikymą „bet kokiai trečiajai šaliai, priklausančiai tai pačiai bendrovei“. Tačiau šis patikslinimas nėra pakartojamas kitose nuostatose, nors prieigos valdytojas gali išvengti šiomis nuostatomis nustatyto draudimo, teikdamas atitinkamus duomenis trečiajai šaliai. Kaip pavyzdžiais galime pasiremti 5 straipsnio a punktu ar 6 straipsnio 1 dalies a punktu, pagal kuriuos duomenų perdavimas trečiajai šaliai (nepriklausomai nuo to, ar ji priklauso tai pačiai bendrovei), nėra draudžiamas. Nors 11 straipsnyje pateikiamas tam tikras sprendimas, manome, kad jo nepakanka. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | 5 straipsnio b punkto pariteto nuostata: užkirsti kelią verslo klientams siūlyti tas pačias prekes ir paslaugas vartotojams, taikant skirtingas sąlygas, priklausomai nuo to, ar perkama naudojantis internetinio tarpininkavimo paslaugomis ar paieškos sistemomis, ar savo platforma. Dabar prieigos valdytojams tai bus draudžiama. EESRK mano, kad frazė „skirtingomis kainomis ir sąlygomis“ yra plati ir gali apimti ne tik kainą, bet ir kitus kriterijus, kuriuos reikėtų paaiškinti. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Konkrečios pastabos dėl neteisingų galimybių užtikrinimo sąlygų

| 3.6.1. | Kalbant apie 5 straipsnio d punkte minimus veiksmus, EESRK pažymi, kad į P2B reglamentą jau įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti prieigą verslo klientams, kad jie galėtų teikti skundus, taip pat užtikrinti skundų sprendimo skaidrumą; Komitetas taip pat abejoja būtinumu įtraukti šiuos veiksmus. EESRK kelia klausimą, kodėl neįtraukti galutiniai vartotojai. |
| --- | --- |

3.6.1.

4.   Pastabos dėl tyrimo, vykdymo užtikrinimo ir stebėsenos įgaliojimų

| 4.1. | Taikant 3 straipsnio 6 dalį reikėtų pagalvoti apie galimybę į sprendimų priėmimo procesą įtraukti atitinkamų valstybių narių institucijas. Manome, kad valstybių narių institucijoms turėtų būti suteikta teisė teikti Komisijai prašymą priimti sprendimą pagal 6 dalį, o Komisija atitinkamai turėtų įsipareigoti šį prašymą svarstyti ir prireikus leisti atitinkamoms valstybėms narėms, laukiančioms Komisijos sprendimo, taikyti preliminarias priemones. Priimdama šį sprendimą Komisija taip pat turėtų prašyti visų valstybių narių, kuriose veikia galimas prieigos valdytojas, pateikti savo nuomones. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Reglamento projekte numatomas ir platformų atliekamas savęs vertinimas, ir vertinimas, atliekamas kompetentingos institucijos – Europos Komisijos. Vis dėlto šį vertinimą visų pirma atlieka pagrindinės paslaugos platforma, kuri turi informuoti Komisiją, kad šios ribos buvo pasiektos per tris mėnesius (3 straipsnio 3 dalis). EESRK pripažįsta ir remia tai, kad SRA procesu padidinama platformų atskaitomybė. Jis taip pat pažymi, kad projekte užtikrinama teisė į gynybą ir teisė apskųsti, taip pat atsižvelgiama į skaitmeninio verslo spartą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK palaiko SRA priemones, kuriomis Komisijai suteikiama galimybė vertinti ir stebėti prieigos valdytojų platformų plėtrą, pvz., susijungimus, kurie nepatenka į Reglamento (EB) Nr. 139/2004 (4) ribų diapazoną. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Be to, EESRK pritaria Komisijos atliktam vertinimui, ar dabartinė ES tvarka leidžia pakankamai užfiksuoti svarbius mažos apyvartos objektų įsigijimus, kurie gali turėti įtakos konkurencijai ES vidaus rinkoje (5). Komisijos narės M. Vestager pasiūlymas pradėti priimti nacionalinių konkurencijos institucijų kreipimusis dėl įmonių susijungimų, neatsižvelgiant į tai, ar šios institucijos turi įgaliojimus peržiūrėti bylą, gali būti alternatyvi galimybė (6). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Papildant ES Komisijos veiklą, taip pat reikia įsteigti planuojamą Skaitmeninių rinkų patariamąjį komitetą, kad būtų pasiektas maksimalus veiksmingumas. EESRK galvoja, kad 32 straipsnis šiuo požiūriu yra labai neaiškus, ir mano, kad šiam komitetui turėtų būti pavesta nuolatinė priežiūra ir stebėsena. EESRK taip pat siūlo apsvarstyti, ar komitetas galėtų priimti vartotojų asociacijų ir socialinių partnerių skundus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK mano, kad reikėtų išklausyti su verslo interesais, vartotojų apsauga ir profesinėmis sąjungomis susijusias organizacijas ir atsižvelgti į jų nuomonę, kaip tai daroma konkurencijos bylose. SRA 20 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai atlikti apklausas ir priimti pareiškimus. EESRK siūlo šiame straipsnyje aiškiai nurodyti pirmiau minėtų subjektų dalyvavimą ir teisę būti išklausytiems. |
| --- | --- |

4.6.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  EESRK nuomonė „Skaitmeninių paslaugų aktas“ (žr. šio Oficialiojo leidinio p. ...)

1

(2)  OL C 47, 2020 2 11, p. 64.

2

(3)  OL C 47, 2020 2 11, p. 64.

3

(4)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

4

(5)  https://one.oecd.org/document/DAF/COMP/WD(2020)24/en/pdf

5

(6)  https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019-2024/vestager/announcements/future-eu-merger-control_en

6

---

PRIEDAS

Toliau pateiktas skyriaus nuomonės tekstas buvo atmestas asamblėjai priėmus pakeitimą, nors už jį balsavo mažiausiai ketvirtadalis narių:

| „2.3. | Jei pasiūloma teikti pagrindinę paslaugą, galima įvertinti, ar bet kuris šios paslaugos teikėjas turi požymių, kurie bendrai atitinka kriterijus, būtinus siekiant būti paskirtam konkrečios paslaugos prieigos valdytoju. EESRK nemano, kad toks kumuliacinis požiūris veiksmingai apima prieigos valdytojus, o siūlo nustatyti, kad reikia atitikti tik vieną kriterijų, pageidautina – naudotojų skaičiaus, kad tai derėtų su SPA. Komitetas taip pat išreiškia susirūpinimą dėl to, kad prieigos valdytojų nustatymo procedūra gali būti sudėtinga, todėl rekomenduoja paspartinti šį procesą.“ |
| --- | --- |

„2.3.

Jei pasiūloma teikti pagrindinę paslaugą, galima įvertinti, ar bet kuris šios paslaugos teikėjas turi požymių, kurie bendrai atitinka kriterijus, būtinus siekiant būti paskirtam konkrečios paslaugos prieigos valdytoju. EESRK nemano, kad toks kumuliacinis požiūris veiksmingai apima prieigos valdytojus, o siūlo nustatyti, kad reikia atitikti tik vieną kriterijų, pageidautina – naudotojų skaičiaus, kad tai derėtų su SPA. Komitetas taip pat išreiškia susirūpinimą dėl to, kad prieigos valdytojų nustatymo procedūra gali būti sudėtinga, todėl rekomenduoja paspartinti šį procesą.“

Balsavimo rezultatai:

| Už | 98 |
| --- | --- |
| Prieš | 83 |
| Susilaikė | 20 |

Už

98

Prieš

83

Susilaikė

20

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/70

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios skaitmeninių paslaugų rinkos (Skaitmeninių paslaugų aktas), kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2000/31/EB

(COM(2020) 825 final – 2020/0361 (COD))

(2021/C 286/13)

| Pranešėjas | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2021 2 11
  Europos Parlamentas, 2021 2 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 3 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 235 / 3 / 5 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2021 2 11

Europos Parlamentas, 2021 2 8

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2021 3 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

235 / 3 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl skaitmeninių paslaugų bendrosios rinkos (Skaitmeninių paslaugų akto) tokiu metu, kai atsirado naujų informacinės visuomenės (skaitmeninių) paslaugų, kurios pakeitė kasdienį ES piliečių gyvenimą, lemdamos ir keisdamos tai, kaip jie bendrauja, palaiko ryšį, vartoja ir vykdo verslo veiklą. Tomis paslaugomis labai prisidedama prie visuomenės ir ekonomikos pokyčių ES ir visame pasaulyje, o COVID-19 krizė parodė, kad jos yra labai svarbios kuriant geresnę visuomenę. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK remia Komisijos pastangas užkirsti kelią vidaus rinkos susiskaidymui dėl gausių nacionalinių taisyklių ir reglamentų, kurie gali pakenkti sistemos veikimui ir atimti galimybę visoms Europos įmonėms pasinaudoti stiprios bendrosios rinkos teikiamais pranašumais. Todėl EESRK ragina aiškiai nurodyti, kad Skaitmeninių paslaugų aktas yra baigtinio pobūdžio. EESRK mano, kad tai yra galimybė skaitmeninėms rinkoms nustatyti visuotinius standartus, pagal kuriuos Europa galėtų žengti į šią naują erą, užtikrindama aukšto lygio vartotojų saugą ir apsaugą internetinėje erdvėje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK supranta, kad diskusija dėl Skaitmeninių paslaugų akto užtruks ir ilgainiui prireiks kompromisų. Nepaisant to, EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti tinkamą diskusijų ir įtraukių viešųjų konsultacijų inicijavimo ir reglamento bei strategijos įgyvendinimo tvarkaraštį. Labai svarbu, kad socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos atliktų tam tikrą vaidmenį šiame procese, siekiant visiems dalyviams sudaryti vienodas sąlygas, nepriklausomai nuo to, ar jie įsisteigę Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK taip pat mano, kad, atsižvelgiant į skaitmeninių technologijų svarbą, poreikis nustatyti naujas taisykles ir reglamentus šių technologijų problemoms ir uždaviniams spręsti tampa prioritetu. Naujai ekonomikai reikia naujų metodų. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK palankiai vertina didesnį rekomendavimo sistemų ir reklamos skaidrumą. Vis dėlto šių rekomendavimo sistemų nereikėtų demonizuoti, veikiau reikėtų užtikrinti, kad vartotojai gautų tik tą reklamą, kurios jie nori. Todėl reglamentuose turėtų būti pabrėžiamas asmeninis savarankiškumas ir, EESRK nuomone, reglamento 29 ir 30 straipsniais turėtų būti užtikrinama tinkama pusiausvyra. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pažymi, kad kilmės šalies principas turi daug trūkumų, ir ragina atidžiai išnagrinėti alternatyvius metodus, pavyzdžiui, paskirties šalies principą, visų pirma mokesčių, darbo ir vartotojų klausimų atžvilgiu, nebent ES lygmeniu būtų priimtas griežtesnis reglamentas, siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir aukščiausią galimą vartotojų apsaugos lygį. Reikėtų užtikrinti, kad platformos darbuotojui būtų taikomos tos pačios darbo teisės nuostatos, kokios galioja šalyje, kurioje teikiama paslauga, nes blogos darbuotojų darbo sąlygos kelia nepaprastai daug problemų sąžiningai konkurencijai. Bendras tikslas – užtikrinti ir stiprinti vidaus rinką, suteikiant vienodas sąlygas visiems dalyviams. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Skaidrumo prievolės neturėtų kliudyti technologijų pažangai, ypač dirbtinio intelekto ir informatikos srityse. Nors dėl juodosios dėžės efekto dirbtinis intelektas gali kelti riziką, tačiau jis taip pat gali suteikti reikšmingų pranašumų. EESRK pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad teisės aktai būtų suderinti ir netrukdytų techninei pažangai, reglamentuodami atsižvelgiant į aukščiausią galimą vartotojų ir darbuotojų apsaugos lygį. Jis ragina sukurti tinkamą sistemą, kad įmonės galėtų užtikrinti savo dirbtinio intelekto sistemų sąžiningumą, patikimumą ir saugumą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Atleidimas nuo atsakomybės už prieglobos paslaugas turėtų būti nebetaikomas tik tuo atveju, kai turinys yra akivaizdžiai neteisėtas arba teismo sprendimu pripažintas neteisėtu. EESRK rekomenduoja tam tikromis aplinkybėmis nustatyti pozityvią atsakomybės tvarką elektroninėms prekyvietėms. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Vartojamos apibrėžtys turėtų būti supaprastintos ir kuo labiau suderintos su susijusiais teisiniais tekstais, kaip antai Skaitmeninių rinkų aktu, Direktyva dėl autorių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje ir P2B reglamentu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Skaitmeninių paslaugų aktas priklauso platesniam platformų ekonomikos reguliavimo metodui, kuriuo taip pat turi būti sprendžiami apmokestinimo, darbuotojų teisių (įskaitant socialinę apsaugą, sveikatą ir saugą, teisę į organizavimąsi ir kolektyvines derybas) ir produktų saugos klausimai. EESRK atkreipia dėmesį į didžiulį uždavinį užtikrinti tinkamą derinimą su visomis susijusiomis priemonėmis ir iniciatyvomis, ypač intelektinės nuosavybės, telekomunikacijų, duomenų ir privatumo, atsakomybės už gaminius, gaminių saugumo, garso ir vaizdo sektoriaus srityse ir, žinoma, su e. prekybos direktyva. Reikalinga tinkama apžvalga, kaip galima integruoti šiuos Skaitmeninių paslaugų aktui poveikio turinčius skirtingus aspektus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK ir toliau ypatingą dėmesį skirs apmokestinimui, duomenų valdymui, užimtumo statusui, darbo sąlygoms ir vartotojų apsaugai, nes šie veiksniai ženkliai prisideda prie (kai kuriais atvejais nesąžiningos) konkurencijos skaitmeninėje ekonomikoje. Komitetas pabrėžia, kad šiuos iššūkius būtina spręsti atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus, Skaitmeninę darbotvarkę, Pagrindinių teisių chartiją ir Europos socialinių teisių ramstį. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Skaitmeninės technologijos gali būti nepaprastai svarbios mūsų kasdieniame gyvenime. Jos gali būti labai naudingos visuomenei ir ekonomikai, ir dabar visuotinai pripažįstama, kad jos yra būtinos rinkos veikimui ir mūsų tarpusavio ryšiui, o tai duoda realios naudos visai bendruomenei. Tačiau skaitmeninės paslaugos taip pat kelia didelių iššūkių asmenims, visuomenei ir rinkai. Kuriant teisingesnę Europą reikia užtikrinti tinkamą skaitmeninio sektoriaus reguliavimą ir pasirūpinti, kad šia nauda būtų dalijamasi teisingai ir kad visi rinkos dalyviai (piliečiai, vartotojai, darbuotojai ir įmonės, neatsižvelgiant į jų dydį) būtų tinkamai apsaugoti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Todėl Komisija, reaguodama į daugelį dokumentų, teismų praktikos pokyčių ir raginimų, viena vertus, ryžtingai reformuoti esamą ES e. prekybos teisinę sistemą kartu išlaikant pagrindinius atsakomybės režimo principus, bendros stebėsenos draudimą ir vidaus rinkos išlygą, kita vertus, užtikrinti atnaujintą, teisingesnę ir konkurencingesnę skaitmeninę rinką, dėmesį sutelkia į dvi pagrindines sritis: Skaitmeninių paslaugų aktą ir Skaitmeninių rinkų aktą.- |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Skaitmeninių paslaugų aktu ES turėtų užtikrinti aukštą Europos vartotojų apsaugos lygį pagal keletą skaitmeninės ekonomikos aspektų, visų pirma skaitmeninių interneto platformų srityje. Vieni svarbiausių ir prieštaringiausių šio pasiūlymo aspektų – kova su neteisėtu turiniu ir siekis užtikrinti didesnį plačiajai visuomenei skirtos reklamos skaidrumą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Skaitmeninių rinkų aktu Komisija sutelkia dėmesį į tai, kaip veikia Europos skaitmeninė rinka, siekdama padaryti ją labiau subalansuotą, konkurencingą ir novatorišką ir taip pasiūlyti piliečiams daugiau ir kokybiškesnių paslaugų, sudarant vienodas sąlygas kiekvienam rinkos dalyviui. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos pastangas toliau reguliuoti skaitmeninę ekonomiką ir užtikrinti jos patikimumą tiek visuomenei, tiek ekonomikai. Piliečiams, darbuotojams ir ekonominės veiklos vykdytojams, ypač MVĮ ir pažeidžiamiems asmenims, reikalingos apsaugos priemonės vykdant veiklą skaitmeninėse platformose; taip pat būtina garantuoti visų operacijų saugumą, kalbant apie turinį, ekonominius sandorius ir intelektinės nuosavybės teises. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ES kibernetinės erdvės taisyklės tampa vis sudėtingesnės ir fragmentiškesnės. Reikėtų dėti pastangų didinant jų aiškumą ir nuoseklumą. Pernelyg sudėtingos taisyklės gali pakenkti tiek įmonėms, tiek piliečiams, slopindamos naujoves, didindamos išlaidas ir apsunkindamos piliečių galimybes naudotis savo teisėmis. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą koordinuoti ir racionalizuoti vykdymo užtikrinimo taisyklių procedūrinius aspektus valstybėse narėse ir tiesiogiai taikytinos teisinės priemonės pasirinkimą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK pabrėžia, kad Skaitmeninių paslaugų aktas turėtų derėti su galima teisine sistema, kuria sprendžiami kiti svarbūs su platformų ekonomika susiję klausimai, pavyzdžiui, darbuotojų teisės (įskaitant socialinę apsaugą, sveikatą ir saugą, teisę jungtis į organizacijas ir kolektyvines derybas) (1), mokesčių ir turto paskirstymas ir tvarumas, ir pabrėžia, kad šiuos iššūkius reikia spręsti Europos lygmeniu ir atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus, skaitmeninę darbotvarkę, Pagrindinių teisių chartiją ir Europos socialinių teisių ramstį. Komisijai ateityje teikiant savo iniciatyvas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bus ypač budrus apmokestinimo, duomenų valdymo, užimtumo statuso, darbo sąlygų ir vartotojų apsaugos požiūriu, nes tai svarbūs veiksniai, lemiantys (kai kuriais atvejais nesąžiningą) konkurenciją skaitmeninėje ekonomikoje. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kibernetinės erdvės reguliavimas turėtų būti kuo veiksmingesnis ir technologiškai neutralesnis. Tai suteiks aiškumo ir rinkos galimybių visiems, daugiausia dėmesio skiriant vartotojų apsaugai ir saugumui. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Svarbu, kad skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo srityje Komisija imtųsi iniciatyvų tarptautinėse diskusijose, nustatydama teisingumo ir skaidrumo, turto paskirstymo ir tvarumo principus, ir pabrėžtų, kad šiuos klausimus reikia spręsti Europos lygmeniu ir laikantis darnaus vystymosi tikslų, skaitmeninės strategijos, Pagrindinių teisių chartijos ir Europos socialinių teisių ramsčio. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | Geresnis ir veiksmingesnis reglamentavimas, be kita ko, siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos, yra viena iš pagrindinių šios naujos ekonomikos temų. Komisija akivaizdžiai mano (ir EESRK jai pritaria), kad norint reguliuoti rinką, kuri negali naudoti tų pačių priemonių ir veikti laikydamasi įprastinės veiklos scenarijaus, reikia naujų priemonių ir metodų. Visiškai aišku, kad „įprastos“ konkurencijos reguliavimo sistemos nepakanka norint veiksmingai spręsti iššūkius ir sunkumus, kylančius dėl didelių technologijų bendrovių egzistavimo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK ragina nustatyti aiškesnes taisykles, pavyzdžiui, tas, kurias Komisija ketina išnagrinėti remdamasi skaitmeniniam pasauliui skirta supaprastinta ir paspartinta vidaus rinkos reguliavimo sistema. ES turi atnaujinti savo reguliavimo priemonių rinkinį, kad greta prieigos valdytojų platformų klausimų būtų veiksmingai sprendžiami skaitmeninių rinkų klausimai. Naujai ekonomikai reikia kitokio pobūdžio veiksmų, todėl EESRK taip pat palankiai vertina iniciatyvą „Skaitmeninių rinkų aktas“ (2). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Imantis visų reguliavimo priemonių būtina atsižvelgti į ES skaitmeninį suverenitetą – siekiant apsaugoti ne tik įmones, bet ir darbuotojus, vartotojus ir piliečius. COVID-19 krizės aplinkybėmis skaitmeninėse platformose iki nepriimtino lygio išaugo nesaugių gaminių pardavimas, suklastoti atsiliepimai, nesąžininga komercinė praktika ir kiti vartotojų teisės pažeidimai, piratavimas ir klastojimas. Tai išryškina Skaitmeninių paslaugų akto iniciatyvos vertę ir būtinybę skubiai imtis veiksmų. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Taip pat akivaizdu, kad vykdymo užtikrinimo mechanizmai kovojant su sukčiavimu ir neteisėta veikla skaitmeninėse platformose kelia iššūkį, tačiau kartu tai reiškia, kad šiais mechanizmais užtikrinama, kad įmonėms, kurioms skaitmeninė ekonomika teikia didžiausią naudą, taip pat tenka daugiau atsakomybės. EESRK mano, kad Skaitmeninių paslaugų aktas turi atlikti labai svarbų vaidmenį atkuriant pasitikėjimą rinka ir skatinant valstybes nares nustatyti spartų ir veiksmingą vykdymo užtikrinimo mechanizmą, kuris būtų tinkamas visoms valstybėms narėms, atsižvelgiant į esamus jų skirtumus. EESRK palankiai vertina tai, kad taikant Skaitmeninių paslaugų aktą labai tikėtina, jog vykdymo užtikrinimo trūkumai neteisėtos internetinės reklamos srityje sumažės. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kad ir kokios vykdymo užtikrinimo sistemos ir mechanizmai būtų pasirinkti, Komisija ir valstybės narės turi skirti pakankamai lėšų investicijoms į žmogiškuosius išteklius, mokymo sistemas, programinę ir techninę įrangą, nes tai gali sustiprinti pasitikėjimą rinka ir pavieniais asmenimis. Todėl pirmiausia reikia apibrėžti susijusias Skaitmeninių paslaugų akto įgyvendinimo išlaidas ir numatomą kainą visuomenei tuo atveju, jeigu nebus imtasi veiksmų, ir užtikrinti tinkamas sąlygas, siekiant užtikrinti kiekvienos valstybės narės dalyvavimą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kalbant apie Skaitmeninių paslaugų aktą, dydis yra veiksnys, kurio negalima ignoruoti: norint išvengti nesąžiningos konkurencijos, pagrįstos dydžiu ir finansine galia, netinkama vienodai vertinti visas įmones šioje srityje. Tačiau siūlomas kriterijus, t. y. darbuotojų skaičius, gali pasirodyti netinkamas ir lengvai apeinamas. Tai itin svarbu, nes labai mažoms ir mažosioms įmonėms netaikoma nemažai platformų įsipareigojimų, kurie nustatyti siūlomame reglamente, kaip antai skundų nagrinėjimas, piktnaudžiavimas, informavimas apie nusikalstamą veiką, skaidrumo propagavimas, nepriklausomi auditai ir patikimi pranešėjai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tačiau EESRK pabrėžia, kad svarbu apsaugoti MVĮ, labai mažas ir socialinės ekonomikos įmones. Jos gali nepajėgti padengti reikalavimų laikymosi ir investicijų išlaidų, ir turi būti užtikrinta, kad jos nenukentėtų nuo reglamento, kuriuo turėjo būti užtikrinta sąžininga konkurencija, įgyvendinimo. Todėl EESRK ragina nustatyti alternatyvius kriterijus labai mažoms ir mažosioms įmonėms apibrėžti (16 straipsnis), kaip antai metinė apyvarta, nuosavybės forma ar organizacinė struktūra. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK palankiai vertina prisitaikymo laikotarpį bendrovėms, kurios patenka į labai didelių interneto platformų kategoriją (25 straipsnio 4 dalis). Dažnai šios bendrovės auga labai sparčiai ir joms turėtų būti suteikta sąžininga galimybė prisitaikyti prie griežtesnių pasiūlyme nustatytų reikalavimų ir prievolių. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Nors pasiūlyme aiškiai nurodoma, kad jis turi būti suprantamas kaip lex generalis, panašu, kad įvairiose priemonėse yra daug glaudžiai susijusių apibrėžčių, kurios gali tapti pernelyg sudėtingos atitikties požiūriu ir dėl to įmonės ir vartotojai patirtų papildomų išlaidų. Pavyzdžiui, pasiūlyme apibrėžta „internetinės platformos“ sąvoka; „platformos“ sąvoka nėra apibrėžta, tačiau ji vartojama P2B reglamente (Reglamentas (ES) 2019/1150 (3)); Bendrosios skaitmeninės rinkos direktyvoje (Direktyva (ES) 2019/790 (4)) vartojama „turinio dalijimosi internetu paslaugų teikėjo“ sąvoka; Pasiūlyme dėl Skaitmeninių rinkų akto kalbama apie „prieigos valdytojus“ ir „pagrindinės platformos paslaugas“. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Augant skaitmeninių paslaugų mastui, vystosi ir tampa sudėtingesni verslo modeliai, o skirtumai tarp įvairių subjektų tampa neaiškūs. Sparti sektoriaus raida kelia iššūkį reguliavimo institucijoms ir reikalauja aiškių apibrėžčių. EESRK rekomenduoja aiškiau apibrėžti su skaitmenine ekonomika susijusias sąvokas „platformos“, „vartotojai“ arba „paslaugų gavėjai“ (pasiūlyme vartojamos abi sąvokos, tačiau „paslaugų gavėjai“ daug dažniau), „vartotojai“ ir „darbuotojai“. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pagal dabartinį pasiūlymą prekiautojų atsekamumo taisyklės taikomos tik tais atvejais, kai „interneto platforma leidžia vartotojams sudaryti su prekiautojais nuotolinės prekybos sutartis“ (22 straipsnis). Kaip alternatyva, platformos / paslaugų teikėjai, leidžiantys vartotojams sudaryti nuotolinės prekybos sutartis su komerciniais operatoriais, galėtų būti apibrėžti kaip „elektroninės prekyvietės“, nurodant taisykles, kurios turi būti taikomos šiai tarpininkų kategorijai. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Elgesio kodeksai pagal 35 ir 36 straipsnius turėtų būti rengiami per atvirą ir dalyvaujamojo pobūdžio procesą. Į jį turėtų būti įtrauktos naudotojams ir gavėjams atstovaujančios organizacijos, pilietinės visuomenės organizacijos, socialiniai partneriai ir atitinkamos institucijos. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK pažymi, kad kilmės šalies principas turi daug trūkumų, ir ragina atidžiai išnagrinėti alternatyvius metodus, pavyzdžiui, paskirties šalies principą, visų pirma mokesčių, darbo ir vartotojų klausimų atžvilgiu, nebent ES lygmeniu būtų priimtas griežtesnis reglamentas, siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir aukščiausią galimą vartotojų apsaugos lygį. Reikėtų užtikrinti, kad platformos darbuotojui būtų taikomos tos pačios darbo teisės nuostatos, kokios galioja šalyje, kurioje teikiama paslauga, nes blogos darbuotojų darbo sąlygos kelia nepaprastai daug problemų sąžiningai konkurencijai. Bendras tikslas – užtikrinti ir stiprinti vidaus rinką, suteikiant vienodas sąlygas visiems dalyviams. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Be to, pasiūlymo 8 ir 9 straipsniuose nustatyta sistema neturėtų būti laikoma alternatyva teismo sprendimų pripažinimui ir vykdymui ir turėtų būti paaiškinta, kad atsisakymo pripažinti ir vykdyti taisyklės tebegalioja ir taikomos. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESRK palankiai vertina paaiškinimą, kad tyrimai savo iniciatyva neturi įtakos atleidimo nuo atsakomybės taikymui (6 straipsnis), taip pat tai, kad išlaikomas bendras principas, pagal kurį nenustatoma stebėsenos prievolė (7 straipsnis). Tačiau tos taisyklės neturėtų daryti poveikio elektroninių prekyviečių įpareigojimui reguliariai tikrinti prekiautojus ir siūlomus produktus bei paslaugas, kaip nustatyta 22 straipsnyje. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Reikėtų patikslinti 12 straipsnio 1 dalies pirmą sakinį, t. y. patikslinti, ar ši nuostata apima informaciją, kaip antai techninius duomenis, pateiktus programinės įrangos pardavėjui pagal paslauginės programinės įrangos (SaaS) sutartį. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EESRK palankiai vertina išsamų pranešimo ir vidaus skundų nagrinėjimo procedūros reguliavimą ir pasiūlyme numatytas apsaugos priemones. Tačiau EESRK mano, kad apsaugos taisyklė (5 straipsnis) neturėtų būti taikoma tik tais atvejais, kai turinys yra akivaizdžiai neteisėtas pagal kilmės šalies nacionalinę teisę arba tiesiogiai taikomą ES teisę arba kai teismas nustatė, kad jis yra neteisėtas. Priešingu atveju tarpininkai turės paskatų automatiškai pašalinti turinį. Teisinis tam tikrų rūšių turinio vertinimas gali būti labai sudėtingas ir tarpininkai neturėtų būti laikomi atsakingais, jei jie jo nepašalino. Tai atitinka 20 straipsnyje, kuriame kalbama apie akivaizdžiai neteisėtą turinį, nustatytą prievolę sustabdyti veiksmus. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Skaitmeninių paslaugų kūrimas iš esmės grindžiamas gebėjimu tvarkyti duomenis ir turėti prie jų prieigą. Šiuo atžvilgiu svarbu prisiminti Duomenų valdymo aktą (COM(2020) 767 final), kuriame minima galimybė kurti „duomenų valdymo ir mainų kooperatyvus“ – tai priemonė, kuri bus naudinga smulkiajam verslui, įmonėms ir pavieniams verslininkams, kurie individualiai gali neturėti prieigos prie didelių duomenų kiekių arba galimybių juos tvarkyti. Šios struktūros galėtų užtikrinti bendrą dalyvaujamąjį valdymą valdant tarpininkavimo, keitimosi duomenimis ar dalijimosi duomenimis paslaugas tarp įmonių ir tarp įmonių ir verslininkų, nes jos gali suteikti duomenų, bet taip pat padėti gauti iš jų naudos ir jais naudotis. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Įgyvendinimo strategija. Veiksmai

| 4.1. | Nurodoma, kad poveikio vertinimo ataskaitoje paaiškinti Skaitmeninių paslaugų akto ryšiai su bendresne reglamentavimo sistema, pateikiant išsamesnių politikos galimybių paaiškinimų ir nuodugnesnę pagrindinių įrodymų analizę. Tai labai svarbu, tačiau to nepakaks visuomenės nerimui numalšinti, atsižvelgiant į visus susijusius kintamuosius, ir neprivers jos atsisakyti atsargumo. Skaitmeninių paslaugų svarba mūsų ekonomikai ir visuomenei ir toliau didės, bet didės ir su jomis susijusi rizika. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kalbant apie priemonių vykdymo užtikrinimo pridėtinę vertę, iniciatyva užtikrinamas gerokai didesnis veiksmingumas, susijęs su valstybių narių bendradarbiavimu ir kai kurių išteklių paskirstymu tarpusavyje ES lygmens techninės pagalbos tikslais, siekiant atlikti turinio moderavimo sistemų, rekomendavimo sistemų ir internetinės reklamos patikras ir auditą labai didelėse interneto platformose. Dėl to savo ruožtu padidėja vykdymo užtikrinimo ir priežiūros priemonių veiksmingumas, nes esamoje sistemoje iš esmės pasikliaunama ribotais priežiūros pajėgumais vos keliose valstybėse narėse. Tačiau pasiūlymą reikia tobulinti, siekiant jo vykdymo užtikrinimo ir kad vartotojams žala būtų atlyginama veiksmingai ir greitai. Skaitmeninių paslaugų akte turi būti numatytos teisių gynimo priemonės, įskaitant žalos atlyginimą vartotojams, kai įmonės nesilaiko savo įsipareigojimų, numatytų pagal Skaitmeninių paslaugų aktą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Nurodoma, kad šios teisėkūros priemonės taikymo pradžios dieną Komisija sukurs išsamią nuolatinės jos veikimo, rezultatų ir poveikio stebėsenos sistemą. Remiantis sukurta stebėsenos programa priemonės vertinimą numatoma atlikti praėjus penkeriems metams nuo jos įsigaliojimo. EESRK mano, kad tai nėra pagrįstai nustatytas laikotarpis, kuris įkvėptų pasitikėjimą rinka bei piliečiais ir užtikrintų suderinamumą su Elektroninės prekybos direktyvos peržiūra. Komisija turėtų numatyti reguliarų vertinimą kas dvejus metus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Apie taisykles turėtų būti veiksmingai informuojama ir jos neturėtų sumenkinti ES įvaizdžio. ES piliečių ir vartotojų apsauga turėtų būti vienas svarbiausių būsimos komunikacijos ir vykdymo užtikrinimo aspektų. ES yra ir privalo likti patraukli vieta įmonėms, darbuotojams ir piliečiams, įskaitant tuos, kurie yra už ES ribų. Reglamentas turėtų būti taikomas ne kaip našta ar kliūtis, o kaip subalansuotas požiūris į XXI amžiaus interneto reguliavimą, kuriuo nustatomas geresnės ir teisingesnės skaitmeninės ekonomikos, saugesnės interneto erdvės ir dinamiškos demokratijos standartas. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Pagrindinės teisės

| 5.1. | Turi būti tinkamai apsaugotos darbuotojų teisės, užtikrinant aukšto lygio vartotojų apsaugą, privatumą bei asmens duomenų apsaugą, ir pagrindinės laisvės, pavyzdžiui, laisvė užsiimti verslu ir teikti paslaugas, taip pat saviraiškos, minties ir nuomonės laisvė, remiantis teisės aktais ir atsižvelgiant į Pagrindinių teisių chartiją. Pasiūlymu turėtų būti siekiama užtikrinti tinkamą pusiausvyrą šioje srityje. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Svarbus pasiūlymo aspektas – procedūrinis teisingumas. Tačiau vien to gali nepakakti faktiniam ir veiksmingam teisingumui užtikrinti, jei paskatos nėra tinkamai suderintos. Plati neteisėto turinio sąvoka arba, kaip kai kur siūloma, „žalingo turinio“ sąvoka gali riboti saviraiškos ir nuomonės laisvę. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Žmogaus orumą užtikrina griežtos ir aiškios piliečius ir vartotojus ginančios taisyklės. Šie aspektai pasiūlyme atlieka svarbų vaidmenį ir turėtų būti išsaugoti. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pagal Skaitmeninių paslaugų akte pasiūlytą sistemą institucijoms suteikiamos tinkamos priemonės užkirsti kelią manipuliavimui, diskriminavimo rizikai ir kitiems pažeidimams, juos stebėti ir į juos reaguoti. EESRK mano, kad ES ir jos valstybės narės turi investuoti daug išteklių ir užtikrinti, kad jie būtų naudojami visos visuomenės labui. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Siekiant sumažinti diskriminacijos riziką, EESRK ragina ES ir jos valstybes nares investuoti pakankamai išteklių, kad būtų galima kontroliuoti ir prižiūrėti platformų naudojamus algoritmus. EESRK teigiamai vertina pagerėjusią prieigą prie duomenų ir algoritmų ir rekomenduoja ją suteikti visų lygmenų valdžios institucijoms, taip pat akredituotiems nepriklausomiems tyrėjams, įskaitant nepriklausomos pilietinės visuomenės atstovus, kurie dirba viešojo intereso labui. |
| --- | --- |

5.5.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Europos Komisijos konsultacijos dėl darbo sąlygų platformose gerinimo.

1

(2)  EESRK nuomonė „Skaitmeninės rinkos aktas“ (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 64).

2

(3)  OL L 186, 2019 7 11, p. 57.

3

(4)  OL L 130, 2019 5 17, p. 92.

4

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/76

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Bendro komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategija“

(JOIN(2020) 18 final)

(2021/C 286/14)

| Pranešėjas | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Pranešėjas

Philip VON BROCKDORFF

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2021 4 21 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 3 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 238 / 0 / 3 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2021 4 21

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2021 3 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

238 / 0 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad pasiūlyta strategija yra žingsnis teisinga linkme siekiant apsaugoti ES šalių Vyriausybes, piliečius ir įmones nuo pasaulinių kibernetinių grėsmių ir užtikrinti ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad valstybiniams subjektams reikia suteikti papildomų finansavimo išteklių, kad būtų galima investuoti į kibernetinio saugumo infrastruktūrą, tuo veiksmingai reaguojant į tokias krizes kaip pandemija. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą sukurti visos ES saugumo operacijų centrų (SOC) tinklą ir raginimą Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūrai (ENISA) bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant mažinti 5G ryšio keliamą riziką. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK taip pat palankiai vertina pasiūlymą toliau plėtoti Europolo, kaip kovos su kibernetiniais nusikaltimais kompetencijos centro, vaidmenį. Taip pat svarbiu laikomas bendradarbiavimas su įvairių suinteresuotųjų subjektų bendruomene ir tarptautiniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK įspėja dėl gebėjimų trūkumo kibernetinio saugumo srityje ir rekomenduoja sukurti ES masto karjeros kibernetinio saugumo srityje trajektorijos priemonę, kuri padėtų asmenims nustatyti ir kurti atitinkamos karjeros trajektoriją bei joje orientuotis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK atkreipia dėmesį į dezinformacijos problemą. Dezinformacijos sklaida gali turėti rimtų pasekmių, o dezinformacijos prevencija turi būti bet kokios kibernetinio saugumo strategijos dalis. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK rekomenduoja užtikrinti, kad bet kokios užsienio investicijos į strateginius sektorius Sąjungoje atitiktų ES saugumo politiką. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK įspėja apie kvantinių kompiuterių atsiradimą ir jų keliamą riziką. Dėl to kyla būtinybė pereiti prie kvantiškai atsparios arba postkvantinės kriptografijos. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK rekomenduoja reguliariai, bet ne rečiau kaip kas dvejus metus atnaujinti Komisijos kibernetinio saugumo strategiją, kad būtų galima veiksmingai reaguoti į būsimas technologijas ir riziką. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Galiausiai EESRK pabrėžia socialinio dialogo svarbą rengiant kibernetinio saugumo politiką, kuri veiksmingai apsaugotų asmenis nuotolinio darbo ir bendresnio pobūdžio internetinės veiklos atveju. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Europos Komisijos komunikatas

| 2.1. | Šio komunikato tikslas – pabrėžti ES įsipareigojimą savo piliečiams užtikrinti saugią internetinę aplinką, suteikiant didžiausią įmanomą laisvę ir saugumą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komunikate išdėstyta šios srities ES vizija, paaiškintos užduotys ir kompetencija ir pasiūlyta konkreti ES lygmens veikla, kuria siekiama užtikrinti patikimą ir veiksmingą apsaugą, kartu apsaugant piliečių teises, kad internetinė aplinka būtų saugi ir patikima. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pasiūlytais veiksmais siekiama:






  — | viešajame ir privačiajame sektoriuose nacionaliniu ir ES lygmenimis užtikrinti kibernetinį atsparumą, stiprinant pajėgumus, parengtį, bendradarbiavimą, keitimąsi informacija ir informuotumą tinklų ir informacijos saugumo srityje; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

viešajame ir privačiajame sektoriuose nacionaliniu ir ES lygmenimis užtikrinti kibernetinį atsparumą, stiprinant pajėgumus, parengtį, bendradarbiavimą, keitimąsi informacija ir informuotumą tinklų ir informacijos saugumo srityje;

| — | visoje Sąjungoje standartizuoti procesų seką kibernetinei gynybai, taip pat sukurti duomenų bazę, kurioje būtų saugoma atitinkama informacija, kad būtų galima teikti žvalgybos informaciją apie grėsmes, kuri padėtų nukentėjusiam sektoriui ar ekonomikai; |
| --- | --- |

—

visoje Sąjungoje standartizuoti procesų seką kibernetinei gynybai, taip pat sukurti duomenų bazę, kurioje būtų saugoma atitinkama informacija, kad būtų galima teikti žvalgybos informaciją apie grėsmes, kuri padėtų nukentėjusiam sektoriui ar ekonomikai;

| — | drastiškai sumažinti kibernetinių nusikaltimų skaičių stiprinant už jų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą atsakingų asmenų kompetenciją, teisėsaugos tarnyboms visoje Sąjungoje priimant labiau suderintą požiūrį ir stiprinant bendradarbiavimą su kitais subjektais; |
| --- | --- |

—

drastiškai sumažinti kibernetinių nusikaltimų skaičių stiprinant už jų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą atsakingų asmenų kompetenciją, teisėsaugos tarnyboms visoje Sąjungoje priimant labiau suderintą požiūrį ir stiprinant bendradarbiavimą su kitais subjektais;

| — | ES lygmeniu vykdyti kvalifikuotų kibernetinių nusikaltimų ekspertų, pereinančių į suderintą visos Sąjungos įgūdžių lygį, reikalavimus atitinkančių specialistų švietimą ir sertifikavimą; |
| --- | --- |

—

ES lygmeniu vykdyti kvalifikuotų kibernetinių nusikaltimų ekspertų, pereinančių į suderintą visos Sąjungos įgūdžių lygį, reikalavimus atitinkančių specialistų švietimą ir sertifikavimą;

| — | pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką sukurti ES kibernetinės gynybos politiką ir pajėgumus; |
| --- | --- |

—

pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką sukurti ES kibernetinės gynybos politiką ir pajėgumus;

| — | skatinti pramonės ir technologinius išteklius, kurių reikia norint pasinaudoti bendrosios skaitmeninės rinkos teikiamais privalumais. Tai padės skatinti Europos saugių informacinių ir ryšių technologijų (IRT) pramonės ir rinkos atsiradimą, taip bus prisidedama prie ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo ir bus padidintos viešosios ir privačios išlaidos kibernetinio saugumo moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP); |
| --- | --- |

—

skatinti pramonės ir technologinius išteklius, kurių reikia norint pasinaudoti bendrosios skaitmeninės rinkos teikiamais privalumais. Tai padės skatinti Europos saugių informacinių ir ryšių technologijų (IRT) pramonės ir rinkos atsiradimą, taip bus prisidedama prie ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo ir bus padidintos viešosios ir privačios išlaidos kibernetinio saugumo moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP);

| — | sustiprinti tarptautinę ES kibernetinės erdvės politiką, siekiant skatinti pagrindines ES vertybes, apibrėžti atsakingo elgesio normas, propaguoti galiojančios tarptautinės teisės taikymą kibernetinėje erdvėje ir padėti ES nepriklausančioms šalims stiprinti kibernetinio saugumo pajėgumus; |
| --- | --- |

—

sustiprinti tarptautinę ES kibernetinės erdvės politiką, siekiant skatinti pagrindines ES vertybes, apibrėžti atsakingo elgesio normas, propaguoti galiojančios tarptautinės teisės taikymą kibernetinėje erdvėje ir padėti ES nepriklausančioms šalims stiprinti kibernetinio saugumo pajėgumus;

| — | sukurti ir įgyvendinti ES produktų, paslaugų ir technologijų, kurie atitinka kibernetiniams išpuoliams atsparių sprendimų standartus ir reikalavimus, saugumo patvirtinimo ženklą. |
| --- | --- |

—

sukurti ir įgyvendinti ES produktų, paslaugų ir technologijų, kurie atitinka kibernetiniams išpuoliams atsparių sprendimų standartus ir reikalavimus, saugumo patvirtinimo ženklą.

| 2.4. | Pasiūlyta strategija apima pagrindinių paslaugų, pavyzdžiui, ligoninių, energijos tinklų ir geležinkelių, taip pat vis didėjančio skaičiaus prijungtų elektros įrenginių mūsų namuose, biuruose ir gamyklose saugumą, bendrų pajėgumų reaguojant į didelius kibernetinius išpuolius kūrimą ir darbą su partneriais visame pasaulyje siekiant užtikrinti tarptautinį saugumą ir stabilumą kibernetinėje erdvėje. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kadangi kibernetinės grėsmės beveik visada yra tarpvalstybinės, o kibernetinis išpuolis vienoje šalyje gali turėti įtakos valstybių narių grupei arba visai ES, Komisija taip pat siūlo įsteigti bendrą kibernetinio saugumo padalinį, kad, naudojant bendrus ES ir valstybių narių turimus išteklius ir patirtį, į kibernetines grėsmes būtų galima reaguoti pačiais veiksmingiausiais būdais. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2 mlrd. EUR vertės strategija bus finansuojama pagal ES Skaitmeninės Europos programą ir programą „Europos horizontas“, taip pat įtraukiant valstybių narių ir privačiojo sektoriaus investicijas. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Šiandien kibernetinis saugumas visuotinai pripažįstamas kaip neatsiejama ES institucijų ir agentūrų bei kiekvienos valstybės narės ir jos ekonomikos funkcionavimo dalis. Kibernetinis saugumas yra labai svarbus remiant Sąjungos energetikos infrastruktūrą ir pažangiųjų tinklų diegimą (1) bei ES ekonomikų skaitmeninimą ir žalinimą. Ne mažiau svarbu yra apsaugoti ir išsaugoti piliečių pagrindines teises ir laisves, o tai užtikrina kibernetinis saugumas. Teisių ir laisvių apsauga yra ypač svarbi, nes kibernetiniai išpuoliai gali neigiamai paveikti piliečius ir namų ūkius (taip pat įmones, organizacijas ir viešąsias paslaugas). Neseniai Turnė (Belgija) ligoninėje įvykęs kompiuterinis išpuolis yra grėsmės, kilusios ne tik fiziniam turtui, bet ir (dėl chirurginių operacijų atidėjimo) žmonių gyvybėms, pavyzdys (2). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pasak asociacijos DIGITALEUROPE (3), kibernetinės grėsmės yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių Europai klestėti. Apskaičiuota, kad iki 2020 m. pabaigos dėl kibernetinių nusikaltimų patiriami ekonominiai nuostoliai pasaulyje sieks 2,5 trln. EUR, o 74 % pasaulio įmonių gali tikėtis, kad 2021 m. bus įsilaužta į jų sistemas. Nepaisant to, tik 32 % Europos įmonių vykdo kibernetinio saugumo politiką. Akivaizdu ir neišvengiama, kad kovai su kibernetinėmis grėsmėmis reikia koordinuoto ES atsako ir kibernetinio saugumo strategijos, kuriuos įgyvendinant būtų galima spręsti tiek dabartinius uždavinius, tiek ginti organizacijas ir piliečius nuo naujų kibernetinių grėsmių. Tai ypač pasakytina apie viešąsias paslaugas, kurias teikiant tvarkoma daug asmens ir neskelbtinų duomenų, kurie turi būti apsaugoti. Be to, pastangos siekiant užtikrinti Europos duomenų suverenitetą ir išsaugoti Sąjungos duomenų konfidencialumą turi būti stiprinamos užtikrinant kibernetinį ir skaitmeninį atsparumą, dėl kurio išaugs ES gerovė. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ekonominiai nuostoliai, kurių galima patirti dėl kibernetinių išpuolių, yra labai dideli ir apima:






  — | intelektinės nuosavybės ir konfidencialios verslo informacijos praradimą; |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

intelektinės nuosavybės ir konfidencialios verslo informacijos praradimą;

| — | sukčiavimą internete ir finansinius nusikaltimus, dažnai susijusius su pavogta asmens tapatybės informacija; |
| --- | --- |

—

sukčiavimą internete ir finansinius nusikaltimus, dažnai susijusius su pavogta asmens tapatybės informacija;

| — | manipuliavimą finansinėmis priemonėmis, naudojant pavogtą neskelbtiną verslo informaciją apie galimus bendrovių susijungimus arba išankstines žinias apie biržinėms bendrovėms teikiamas veiklos rezultatų ataskaitas; |
| --- | --- |

—

manipuliavimą finansinėmis priemonėmis, naudojant pavogtą neskelbtiną verslo informaciją apie galimus bendrovių susijungimus arba išankstines žinias apie biržinėms bendrovėms teikiamas veiklos rezultatų ataskaitas;

| — | alternatyviąsias sąnaudas, įskaitant gamybos ar paslaugų teikimo sutrikdymą, ir sumažėjusį pasitikėjimą internetu vykdoma veikla; |
| --- | --- |

—

alternatyviąsias sąnaudas, įskaitant gamybos ar paslaugų teikimo sutrikdymą, ir sumažėjusį pasitikėjimą internetu vykdoma veikla;

| — | tinklų apsaugos išlaidas, pvz., draudimo nuo kibernetinių išpuolių pirkimą (4), ir atsigavimo po kibernetinių išpuolių išlaidas bei |
| --- | --- |

—

tinklų apsaugos išlaidas, pvz., draudimo nuo kibernetinių išpuolių pirkimą (4), ir atsigavimo po kibernetinių išpuolių išlaidas bei

| — | žalą įmonės, į kurios sistemas įsilaužta, ir jos prekės ženklo reputacijai ir atsakomybės riziką, įskaitant laikiną akcijų nuvertėjimą. |
| --- | --- |

—

žalą įmonės, į kurios sistemas įsilaužta, ir jos prekės ženklo reputacijai ir atsakomybės riziką, įskaitant laikiną akcijų nuvertėjimą.

| 3.4. | Svarbu pažymėti, kad, remiantis naujausia Strateginių ir tarptautinių tyrimų centro (CSIS) ataskaita dėl kibernetinių nusikaltimų ekonominio poveikio, Europa patiria didžiausią kibernetinių nusikaltimų poveikį, kuris sudaro 0,84 % ES BVP, palyginti su 0,78 % Šiaurės Amerikoje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Atsižvelgiant į tai, negalėjo būti geresnio laiko po ilgų konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais pasiūlytai strategijai svarstyti, nes ekspertai prognozuoja, kad iki 2025 m. prijungtųjų įrenginių skaičius visame pasaulyje išaugs iki 25 mlrd. Numatoma, kad ketvirtadalis šių įrenginių bus Europoje. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pranešimas apie šią strategiją sutapo su pranešimu apie prieš JAV kompaniją, kuriančią tinklo valdymo ir IT sistemų administravimo programinę įrangą verslui, nukreiptą kibernetinį išpuolį, kurio metu įsilaužta į JAV federalinės Vyriausybės agentūrų kompiuterius. Nuo šio išpuolio taip pat nukentėjo šimtai JAV korporacijų, nes įsilaužėliai į programinės įrangos atnaujinimą įtraukė kenkimo programinę įrangą, kurią atsisiuntė tūkstančiai nukentėjusios kompanijos klientų. Šis incidentas rodo, kad kibernetinio išpuolio pavojus gali kilti visoms viešojo administravimo institucijoms, visų sektorių įmonėms ir visai visuomenei. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nenuostabu, kad į strategijos taikymo sritį įtraukti pagrindiniai sektoriai, įskaitant duomenų ir debesijos paslaugų teikėjus, telekomunikacijų, Vyriausybių IT sistemų ir gamybos sektorius. Kiti svarbūs pavyzdžiai, kur gali kilti kibernetinių grėsmių, yra kontaktų atsekimo programėlės, pvz., programėlės, naudojamos reaguojant į COVID-19. Kontaktų atsekimo programėlių apsauga akivaizdžiai padeda stiprinti visuomenės pasitikėjimą privačių duomenų apsauga, susijusia su kovai su COVID-19 skirtomis priemonėmis, kurios yra laikomos gyvybiškai svarbiomis reaguojant į pandemiją. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | COVID-19 pandemija paspartino darbo modelių pokyčius – 2020 m. net 40 % ES darbuotojų pradėjo dirbti nuotoliniu būdu (5). Tačiau skaičiuojama, kad 2020 m. 40 % ES naudotojų susidūrė su saugumo problemomis ir daugiau kaip 12 % įmonių nukentėjo nuo kibernetinių išpuolių. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK mano, kad pasiūlyta strategija yra žingsnis teisinga linkme siekiant apsaugoti ES šalių Vyriausybes, piliečius ir įmones nuo pasaulinių kibernetinių grėsmių ir užtikrinti lyderystę elektroninėje erdvėje, kartu užtikrinant, kad visi galėtų naudotis interneto ir technologijų teikiama nauda. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK mano, kad kibernetinis saugumas yra labai svarbus siekiant apsaugoti ekonominę veiklą ir skatinti ekonomikos augimą, taip pat užtikrinti vartotojų pasitikėjimą internetu vykdoma veikla. Jis taip pat pritaria, kad reikia imtis ryžtingų veiksmų siekiant užtikrinti, kad europiečiai galėtų saugiai naudotis inovacijų, junglumo ir automatizavimo teikiama nauda. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK pripažįsta, kad ES ekonomikos sektoriai tampa vis labiau priklausomi nuo skaitmeninių technologijų ir yra susiję tarpusavyje. Be to, labai išaugo daiktų interneto prietaisų naudojimas tarp vartotojų ir įmonių, taip pat pramonės tikslais, pvz., gamyboje, o finansinės ir reguliavimo technologijos irgi tapo populiarios. 5G ryšio diegimas įgavo pagreitį, o pastaruoju metu COVID-19 krizė paspartino daugelio įmonių ir valdžios institucijų skaitmeninę transformaciją, nes jos buvo priverstos pradėti vykdyti veiklą nuotoliniu būdu kone pernakt, daugiausia naudojant debesijos paslaugas. Tokiems pokyčiams įveikti reikia veiksmingo, greito ir įtraukaus atsako į kibernetines grėsmes. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Dėl šių pokyčių padidėjo valdžios institucijoms ir pramonės subjektams kylanti reikšminga rizika. Todėl EESRK pritaria naujajai kibernetinio saugumo strategijai ir joje pateiktiems pasiūlymams, kaip būtų galima didinti kibernetinį atsparumą ES ir už jos ribų. Nors viešieji subjektai gali gauti ES finansavimą pagal įvairias atitinkamas programas, kuriomis remiamos investicijos šioje srityje, pvz., „Horizontas 2020“/„Europos horizontas“, EESRK mano, kad gali reikėti papildomo finansavimo galimybių valstybei priklausantiems ar iš dalies valstybei priklausantiems subjektams, kad būtų galima investuoti į tinkamą kibernetinio saugumo infrastruktūrą, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą piliečiams, ypač krizių laikais, kaip antai per pandemiją. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Europos Komisijos pasiūlymas sukurti visos ES saugumo operacijų centrų (SOC) tinklą, kurį įgyvendinant būtų naudojamas dirbtinis intelektas (DI) ir mašinų mokymasis, siekiant greičiau nustatyti grėsmes ir incidentus, juos analizuoti ir į juos reaguoti, yra svarbus ir savalaikis. EESRK pripažįsta, kad dėl didžiulio kasdien gaunamų įspėjimų, į kuriuos turi reaguoti saugumo komandos, skaičiaus ir bendro specializuotų šios srities darbuotojų trūkumo, užkirsti kelią kibernetinių išpuolių įvykdymui rankiniu būdu tampa vis sunkiau. Dėl visų šių veiksnių SOC automatizavimas yra neišvengiamas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK palankiai vertina su 5G ryšio saugumu susijusius tikslus ir veiksmus, kurie bus būtini siekiant sumažinti naują riziką, kylančią dėl didėjančio kibernetinių išpuolių perimetro, kurį lems 5G ryšio tinklo infrastruktūra. EESRK ypač pritaria raginimui, kad Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA) ir valstybės narės bendradarbiautų su visais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant geriau suprasti naujas 5G ryšio saugumą užtikrinančias technologijas ir pajėgumus bei grėsmes. Akivaizdu, kad strategijoje pripažįstama, jog pasitelkus 5G ryšį naudojant naujas technologijas, kaip antai tinklo virtualizavimą, tinklo padalijimą ir tinklo paribio kompiuteriją, kyla specifinės pažeidžiamumo grėsmės, todėl reikia papildomų saugumo priemonių. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK taip pat palankiai vertina pasiūlymą toliau plėtoti Europolo, kaip kovos su kibernetiniais nusikaltimais kompetencijos centro, vaidmenį, kad būtų remiamos nacionalinės teisėsaugos institucijos, taip pat tai, kad buvo padidintas Europos institucijų, įstaigų ir agentūrų kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybos (CERT-ES) finansavimas ir jai suteikta daugiau įgaliojimų. Šie subjektai atlieka svarbų vaidmenį remiant kibernetinio saugumo pastangas visoje ES. Šios pastangos neabejotinai padės sustiprinti ES institucijų ir agentūrų bei kitų subjektų kibernetinį saugumą. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK palankiai vertina tai, kad strategijoje pabrėžiamas tarptautinis ES bendradarbiavimas, pvz., pasitelkiant kibernetinę diplomatiją vystant tarptautinius santykius, intensyviau vykdant dvišalius dialogus kibernetinio saugumo klausimais ir stiprinant kibernetinius pajėgumus trečiosiose šalyse. Kibernetinės grėsmės yra pasaulinės, o ne tik regioninės, todėl veiksminga kovos su jomis politika taip pat turi būti pasaulinio lygmens. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK taip pat pažymi, kad strategijoje pabrėžiama bendradarbiavimo su įvairių suinteresuotųjų subjektų bendruomene ir dialogo tarp jų svarba, visų pirma reguliariai keičiantis informacija su privačiojo ir viešojo sektoriaus atstovais, socialiniais partneriais ir akademine bendruomene. Toks požiūris yra sveikintinas ir bus labai svarbus toliau plėtojant strategijoje pateiktus pasiūlymus ir atsižvelgiant į svarbius pokyčius, pavyzdžiui, nuotolinio darbo keliamus saugumo iššūkius. Visi susiję suinteresuotieji subjektai turėtų nuolat teikti savo indėlį, nes kibernetiniams nusikaltimams vykdyti naudojamos vis sudėtingesnės technologijos. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK palankiai vertina tai, kad daug dėmesio skiriama atitinkamų įgūdžių, apskritai reikalingų norint apsisaugoti nuo kibernetinių grėsmių, ugdymui. Tačiau daugumai Europos įmonių, ypač MVĮ, didėjantis įgūdžių trūkumas kovojant su kibernetinėmis grėsmėmis tebėra didžiulė problema. EESRK mano, kad šią įgūdžių trūkumo problemą galima išspręsti tik naudojant ES masto karjeros kibernetinio saugumo srityje trajektorijos priemonę, kuri padėtų asmenims nustatyti ir kurti galimą karjeros kibernetinio saugumo srityje trajektoriją ir joje orientuotis, geriau suvokiant žinias, įgūdžius ir gebėjimus, kurių reikia norint pradėti karjerą kibernetinio saugumo srityje, pakeisti savo karjerą į karjerą kibernetinio saugumo srityje ar ją paspartinti. Ši priemonė taip pat turėtų apimti specialias programas, skirtas prieinamumui ir įvairovei kibernetinio saugumo erdvėje. Profesinio rengimo ir mokymo institucijų vaidmuo laikomas labai svarbiu siekiant remti ES masto karjeros kibernetinio saugumo srityje trajektorijos priemonę. Be to, ES turėtų vis daugiau dėmesio skirti bendroms mokslinių tyrimų iniciatyvoms (ES ir už jos ribų), kad būtų galima įtraukiu būdu rengti įgūdžių turinčius ir kvalifikuotus kibernetinio saugumo specialistus, atsižvelgiant į kintantį technologijų vaidmenį kuriant įtraukesnes darbo vietas ir visuomenę. Galiausiai reikėtų aktyviai apsvarstyti galimybę skatinti studentus stoti į kibernetinio saugumo studijų programas, skiriant stipendijas bakalauro, magistro ir trečiosios pakopos studijų programų, orientuotų į kibernetinį saugumą, studentams, mainais už darbą ES institucijose ir įstaigose, taip pat viešąsias paslaugas teikiančiose įstaigose visoje ES, baigus studijas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK pažymi, kad vienas iš aspektų, į kurį nebuvo atsižvelgta kibernetinio saugumo strategijoje, yra ryšys tarp kibernetinio saugumo ir dezinformacijos. EESRK konkrečiai remiasi Europos Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus užsakymu atliktu tyrimu (6). Internetinės kibernetinės erdvės laikais dezinformacijos skleidimas gali turėti rimtų pasekmių. Tarpvalstybiniai išpuoliai gali būti nukreipti prieš informacijos centrus, Vyriausybines ar Europos institucijas dezinformacijai skleisti ir tokie išpuoliai taip pat gali sumažinti pasitikėjimą valdžios institucijomis. Todėl bet kokioje kibernetinio saugumo strategijoje būtina akcentuoti dezinformacijos prevenciją. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESRK taip pat pažymi, kad užsienio investicijos strateginiuose sektoriuose, ypatingos svarbos turto, technologijų ir infrastruktūros įsigijimas Sąjungoje ir ypatingos svarbos įrangos tiekimas taip pat gali kelti pavojų ES saugumui. Atsižvelgdamas į tai ir vadovaudamasis galiojančiomis viešųjų pirkimų taisyklėmis, EESRK rekomenduoja sudarant sutartis labiau atsižvelgti į saugumo aspektus. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK taip pat pažymi, kad dabartinės kriptografinės programinės įrangos ir sistemų saugumui kenkia kvantiniai kompiuteriai, o jie turėtų tapti viešai prieinami po dešimtmečio ar dar greičiau. Dėl to kyla būtinybė pereiti prie kvantiškai atsparios arba postkvantinės kriptografijos. Tai liudija pasaulinės postkvantinių kriptografinių sistemų standartizavimo iniciatyvos, pavyzdžiui, JAV nacionalinio standartų ir technologijų instituto postkvantinės kriptografijos standartizavimo procesas, Europos telekomunikacijų standartų instituto (ETSI) kvantiškai saugios kriptografijos darbo grupė ir Kinijos kriptologinių tyrimų asociacijos postkvantinės kriptografijos konkursas. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESRK rekomenduoja persvarstyti nacionalines kibernetinio saugumo strategijas, kad būtų užtikrintas suderinamumas su Komisijos strategija ir kad valstybių narių lygmeniu priimti sprendimai atitiktų Komisijos strategijoje pateiktus pasiūlymus. Visos ES strategija ir nacionalinės strategijos turėtų sutapti, kad šiandien ir ateityje būtų galima veiksmingai kovoti su kibernetinėmis grėsmėmis. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK, atsižvelgdamas į tai, kad būsimos rizikos iš esmės negalima nuspėti ir nurodydamas 4.13 punktą, rekomenduoja reguliariai, bet ne rečiau kaip kas dvejus metus atnaujinti Komisijos kibernetinio saugumo strategiją, kad būtų galima veiksmingai reaguoti į būsimas technologijas ir riziką. Kaip jau minėta, atnaujinant kibernetinio saugumo strategijas labai svarbus bus suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir aukšto lygio moksliniai tyrimai. |
| --- | --- |

4.15.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Kibernetinis išpuolis prieš pažangųjį tinklą gali turėti įtakos energijos tiekimui vartotojams ir įmonėms.

1

(2)  https://www.databreaches.net/chwapi-hospital-hit-by-ransomware-operations-canceled-and-another-city-hit/

2

(3)  https://www.digitaleurope.org/.

3

(4)  Žinoma, draudimo nuo kibernetinių išpuolių pasiūla yra ribota. Iš tiesų, COVID-19 pandemijos metu išryškėjo, kad rizikos susikaupimas kelia grėsmę draustumui. Naujausiais bendrovės AON tyrimų duomenimis pagrįstas teiginys, kad draudimas sudaro tik labai nedidelę (5 %) kibernetinio pasirengimo išlaidų dalį. Nustatyta, kad auditas ir mokymas yra svarbesni išlaidų veiksniai.

4

(5)  Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (2020 m.), Living, working and COVID-19, COVID-19 series, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608864/IPOL_STU(2019)608864_EN.pdf.

6

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/82

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ryšių palaikymo per tarpvalstybinius civilinius ir baudžiamuosius procesus kompiuterinės sistemos (sistemos e. CODEX), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1726

(COM(2020) 712 final – 2020/345 (COD))

(2021/C 286/15)

| Pranešėjas | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |

Pranešėjas

Ozlem YILDIRIM

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2021 2 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalis ir 82 straipsnio 1 dalis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 3 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 247 / 0 / 3 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2021 2 24

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalis ir 82 straipsnio 1 dalis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2021 3 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

247 / 0 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina pasiūlytą reglamentavimo iniciatyvą, kurią reikia papildyti Europos Parlamento pasiūlymais. Sistema e. CODEX turės netiesioginį teigiamą poveikį, nes ji supaprastins ir paspartins tarpvalstybines teismines procedūras ir bendradarbiavimą, o tai taip pat padės pagerinti bendrosios rinkos veikimą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Verta pažymėti, kad sistema e. CODEX neapsiriboja e. teisingumu. Ateityje EESRK rekomenduoja įtraukti nuostatą dėl galimybės kitoms viešojo administravimo institucijoms pradėti naudoti šią sistemą ir kitiems tikslams, be kita ko, pavyzdžiui, e. sveikatos įrašų perdavimui. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK rekomenduoja Komisijai į reglamento taikymo sritį įtraukti išplečiamumo aspektą. Iki šiol e. CODEX veikė keliose valstybėse narėse, kurios pirmosios parėmė šį projektą. Tačiau dabartinis projektas e. CODEX turi būti išplėstas ir toliau sklandžiai veikti visose valstybėse narėse, nes tai yra siūlomo reglamento tikslas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Visuomenės, ekonomikos ir administravimo skaitmeninimas vyksta vis sparčiau ir yra plataus užmojo tikslas; reikia nustatyti aiškų ryšį su šiomis aplinkybėmis. Sistema e. CODEX, be kitų iniciatyvų, yra viena iš pagrindinių Skaitmeninio teisminio bendradarbiavimo dokumentų rinkinio ir e. teisingumo skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sudedamųjų dalių. Kadangi ji susijusi su teisingumu ir pagrindinėmis teisėmis, EESRK mano, kad ją reikėtų susieti su visa apimančia skaitmenine strategija „Europos skaitmeninės ateities kūrimas“ (1) – šis aspektas reglamente nėra aiškiai nurodytas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Atsižvelgdamas į tai, kad Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (eu-LISA) nėra reguliavimo agentūra, EESRK mano, kad siūlomo reglamento 2 skyriuje reikia spręsti sprendimų priėmimo proceso skaidrumo, valstybių narių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo ir būtino jos valdyme dalyvaujančių organų priimamų sprendimų nepriklausomumo klausimus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kadangi sistemą e. CODEX sudaro programinės įrangos produktų paketas, kuriuo galima naudotis diegiant prieigos tašką saugiam ryšiui palaikyti, aukšto lygio saugumo užtikrinimas turi būti pagrindinis reglamento tikslas, suprantamas kaip būtinybė nustatyti saugumo priemones, kuriomis būtų apsaugotas nevaržomas naudojimasis individualiomis teisėmis. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vienas iš aspektų, kuriam, EESRK nuomone, reikia skirti daugiau dėmesio, yra reali ir plati prieiga prie skaitmeninio teisingumo. Sistemos e. CODEX tikslai turi neapsiriboti aspektais, susijusiais su geresniais valdymo, veikimo ir komunikacijos pajėgumais. EESRK mano, kad plėtojant skaitmeninį teisingumą turi būti siekiama užtikrinti, kad visi ES piliečiai turėtų saugias, patikimas ir lengvai prieinamas galimybes kreiptis į teismą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK atkreipia dėmesį į įvairių suinteresuotųjų subjektų ir valstybių narių išreikštą susirūpinimą dėl to, ar agentūrai eu-LISA vykdant nuolatinę sistemos e. CODEX veiklą ir tolesnę jos plėtrą bus pakankamai užtikrintas teisminių institucijų nepriklausomumo principas. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bendrosios aplinkybės ir Komisijos pasiūlymo santrauka

| 2.1. | Sistema e. CODEX (Ryšių palaikymas e. teisingumo srityje keičiantis duomenimis internetu) pradėta naudoti pagal 2009–2013 m. Europos e. teisingumo daugiametį veiksmų planą (2), pirmiausia siekiant skatinti tarpvalstybinių teismo procesų skaitmeninimą ir palengvinti valstybių narių teisminių institucijų tarpusavio komunikaciją. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sistema e. CODEX yra pagrindinė priemonė nacionalines IT sistemas jungiant į sąveikų ir decentralizuotą ryšių palaikymo tarpvalstybiniuose civiliniuose ir baudžiamuosiuose procesuose tinklą. Tai programinės įrangos paketas, susiejantis nacionalines sistemas, kad naudotojai, pvz., teisminės institucijos, praktikuojantys teisininkai ir visuomenės nariai galėtų greitai ir saugiai siųsti ir gauti dokumentus, teisines formas, įrodymus ir kitą informaciją. Sistemą e. CODEX sudaro programinės įrangos produktų paketas, kuriuo galima naudotis diegiant prieigos tašką saugiam ryšiui palaikyti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sistema e. CODEX yra vienas pagrindinių Komisijos e. teisingumo politikos elementų siekiant valstybėse narėse pagerinti naudojimąsi teise kreiptis į teismą ir padidinti teisingumo sistemos veiksmingumą, ir ši dalis yra įtraukta į 2019–2023 m. Europos e. teisingumo daugiametį veiksmų planą (3). Kad ši sistema yra pagrindinė saugaus skaitmeninio ryšių palaikymo per tarpvalstybinius teismo procesus priemonė, patvirtinta ir Komisijos komunikate „Teisingumo srities skaitmeninimas Europos Sąjungoje. Galimų priemonių rinkinys“ (4). Esant bendrajai skaitmeninei rinkai ir siekiant joje užtikrinti sparčią, saugią ir patikimą infrastruktūrą bei paslaugas, į 2016 m. ES e. valdžios veiksmų planą (5) buvo įtraukti e. teisingumo skatinimo sprendimai. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Projektą e. CODEX 2010–2016 m. plėtojo 21 ES valstybė narė, dalyvaujant kitoms trečiosioms valstybėms arba teritorijoms ir organizacijoms (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dabar sistemą e. CODEX valdo valstybių narių ir kitų organizacijų konsorciumas, finansuojamas ES dotacija. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Sistema e. CODEX turi būti valdoma taip, kad nekiltų abejonių dėl nacionalinių teisminių institucijų nepriklausomumo. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija teikia pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo sukuriama e. CODEX sistema ES lygmeniu, ir paveda Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrai (eu-LISA) valdyti sistemos operacijas. Stabiliai valdant sistemą e. CODEX bus įmanoma pasiekti, kad ji būtų standartizuotoji sistema keičiantis elektroniniais pranešimais ES lygmens teisminio bendradarbiavimo srityje. Agentūra eu-LISA sistemos e. CODEX valdymo neperims iki 2023 m liepos mėn. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina pasiūlytą reglamentavimo iniciatyvą, kurią reikia papildyti Europos Parlamento pasiūlymais. Sistema e. CODEX turės netiesioginį teigiamą poveikį, nes ji supaprastins ir paspartins tarpvalstybines teismines procedūras ir bendradarbiavimą, o tai taip pat padės pagerinti bendrosios rinkos veikimą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Europa yra skaitmeninės pertvarkos lyderė, o sistema e. CODEX yra šios pertvarkos Europoje ir valstybėse narėse, o svarbiausia – tarp jų, katalizatorius. Ji apima ne tik funkcinius IT poreikius, bet ir pagrindinius veiksnius, pavyzdžiui, suderinimą, kultūrą, žmogaus teises ir kitus procesus, į kuriuos valstybės narės turi atsižvelgti vykdydamos visuomenės ir ekonomikos skaitmeninimą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kadangi šis reglamentas suteikia piliečiams geresnes tarpvalstybines galimybes kreiptis į teismą, EESRK mano, kad juo taip pat turi būti konkrečiai siekiama stiprinti ir derinti valstybių narių pajėgumus teisminio bendradarbiavimo srityje. Reikėtų pradėti nuo skaitmeninės ekosistemos, kuria grindžiama e. CODEX ir kuri turi sudaryti sąlygas sąveikiai ir susietai aplinkai. EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad iki šiol Europos teisminės institucijos nevienodai naudojasi informacinėmis technologijomis. Todėl EESRK ragina stiprinti nacionalinių teisingumo tarnybų bendradarbiavimą ir konvergenciją visoje ES įvairiais lygmenimis, visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinių sistemų ypatumus, įskaitant įvairių dalyvaujančių subjektų vaidmenis ir atsakomybę. Techniniu lygmeniu būtina užtikrinti, kad valstybės narės turėtų panašų automatizavimo laipsnį ir techninius pajėgumus tvarkyti ir saugoti didelius elektroninius dokumentus, taip pat labai saugiai sujungti paslaugų teikėjus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Labai svarbu didinti pasitikėjimą tarpvalstybine elektronine komunikacija tarp piliečių, įmonių ir valdžios institucijų. Negalima nekreipti dėmesio į reglamento dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų Europos bendrojoje rinkoje (eIDAS) poveikį e. CODEX infrastruktūrai ir veikimui. Kadangi eIDAS reglamentuoja elektroninius parašus, elektronines operacijas, susijusias įstaigas ir jų procesus, EESRK pažymi, kad e. CODEX yra veiksminga priemonė plataus masto komunikacijai vykdyti. Šios sistemos infrastruktūra turi veikti pagal eIDAS reikalavimus ir užtikrinti saugią sąveiką. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Verta pažymėti, kad sistema e. CODEX neapsiriboja e. teisingumu. Ateityje EESRK rekomenduoja įtraukti nuostatą dėl galimybės kitoms viešojo administravimo institucijoms pradėti naudoti šią sistemą ir kitiems tikslams, įskaitant, pavyzdžiui, e. sveikatos įrašų perdavimui. Sistemos e. CODEX taikymas ne tik e. teisingumo srityje padės užtikrinti jos ilgalaikį naudojimą ir paskatins valstybes nares atitinkamai investuoti į savo infrastruktūrą. Kadangi šiuo pasiūlymu reglamentuojami tik teisingumo aspektai, tam reikėtų kitų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK pritaria sistemos e. CODEX naudojimui, nes ji suteikia galimybę saugiai elektroniniu būdu perduoti informaciją ir dokumentus tarpvalstybiniuose civiliniuose ir baudžiamuosiuose procesuose. Kaip pažymi Komisija, šis reglamentas reikalingas dėl dviejų pagrindinių priežasčių: 1) užtikrinti ir palaikyti ilgalaikį e. CODEX sistemos tvarumą ir 2) pavesti agentūrai eu-LISA šios sistemos valdymą, tolesnį plėtojimą ir priežiūrą. Tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad veiksmingam skaitmeninės teismų sistemos valdymui reikalinga tvari ir stabili techninė struktūra ir patikima valdymo infrastruktūra. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK rekomenduoja Komisijai į reglamento taikymo sritį įtraukti išplečiamumo aspektą. Iki šiol e. CODEX veikė keliose valstybėse narėse, kurios pirmosios parėmė šį projektą. Tačiau dabartinis projektas e. CODEX turi būti išplėstas ir toliau sklandžiai veikti visose valstybėse narėse, nes tai yra siūlomo reglamento tikslas. EESRK pabrėžia, kad kiekviena valstybė narė privalo užtikrinti gerą savo nacionalinių IT sistemų ir infrastruktūros veikimą, saugumą ir asmens duomenų apsaugą bei privatumą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK ragina Komisiją išnagrinėti galimybę padėti už ES ribų, visų pirma su Europos Sąjunga asocijuotose šalyse, veiklą vykdantiems naudotojams įdiegti e. CODEX programinės įrangos produktų paketą. Projekto apimties išplėtimas, kuris turėtų būti grindžiamas aiškiu bendro finansavimo modeliu, būtų naudingas visoms dalyvaujančioms šalims. Reikėtų atsižvelgti į poreikį užtikrinti sistemos išplečiamumą ir veikimą. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Suderinimas ir nuoseklumas su pagrindinėmis Europos strategijomis

| 4.1.1. | Visuomenės, ekonomikos ir administravimo skaitmeninimas vyksta vis sparčiau ir yra plataus užmojo tikslas; reikia nustatyti aiškų ryšį su šiomis aplinkybėmis. Sistema e. CODEX, be kitų iniciatyvų, yra viena iš pagrindinių Skaitmeninio teisminio bendradarbiavimo dokumentų rinkinio ir e. teisingumo skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sudedamųjų dalių. Kadangi ji susijusi su teisingumu ir pagrindinėmis teisėmis, EESRK mano, kad ją reikėtų susieti su visa apimančia skaitmenine strategija „Europos skaitmeninės ateities kūrimas“ (7) – šis aspektas reglamente nėra aiškiai nurodytas. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESRK nuomone, būsimoje teisėkūros iniciatyvoje dėl dirbtinio intelekto, kurią Komisija planuoja paskelbti 2021 m. pavasarį (8), turi būti konkrečiai nagrinėjamas dirbtiniu intelektu grindžiamų sprendimų vaidmuo sprendžiant su e. teisingumu susijusias užduotis, ir rizika, susijusi su teisminių institucijų naudojamais dirbtiniu intelektu pagrįstais sprendimais-. Galimi naudojimo būdai – tai, be kita ko, predikcinis teisingumas ir su juo susiję iššūkiai, naudojimasis elektroninio ginčų sprendimo platformomis ir algoritmų naudojimas vykdant nusikalstamų veikų tyrimus. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EESRK pripažįsta, kad į e. CODEX neįtrauktas dirbtinio intelekto naudojimas. Tačiau dirbtinis intelektas teismų sistemose naudojamas vis dažniau. Todėl, atsižvelgdamas į šį netiesioginį ryšį, EESRK rekomenduoja, kad pirmoje Suderinto dirbtinio intelekto plano (9) peržiūroje, kurią numatyta atlikti 2021 m. pirmąjį ketvirtį, būtų nagrinėjamas dirbtinio intelekto bei skaitmeninio teisingumo ir sistemos e. CODEX ryšys. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Veiksmingas e. CODEX valdymas ir e. CODEX veiklos aspektai

| 4.2.1. | Atsižvelgdamas į tai, kad Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (eu-LISA) nėra reguliavimo agentūra, EESRK mano, kad siūlomo reglamento 2 skyriuje reikia spręsti sprendimų priėmimo proceso skaidrumo, valstybių narių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo ir būtino jos valdyme dalyvaujančių organų priimamų sprendimų nepriklausomumo klausimus. Pavyzdžiui, atsižvelgiant į tai, kad teisininkai bus pagrindinė potenciali e. CODEX naudotojų grupė, jų dalyvavimas galėtų būti įtrauktas tiek politiniu, tiek įgyvendinimo lygmeniu, siekiant, pavyzdžiui, reaguoti į poreikį užtikrinti, kad e. CODEX sudarytų vienodas sąlygas prieinamumo visoms šalims požiūriu ir atitiktų teisininkų reikalavimus. Todėl su teisminės teisės specialistais turėtų būti ne vien tik konsultuojamasi, bet jie turėtų būti ir struktūriškai įtraukti. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Veiklos lygmens požiūriu EESRK pabrėžia, kad reikalingas tam tikras patikslinimas dėl, pavyzdžiui, griežto vidaus reikalų srities klausimų atskyrimo ir vienos bendros prieigos klausimo. Taip pat reikia suderinti įrodymų pateikimo ir keitimosi tarp jurisdikcijų formatą. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Agentūrai eu-LISA turi būti suteikta pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių. Siekdamas pabrėžti šio aspekto svarbą, EESRK pakartoja savo rekomendaciją dėl būtino agentūros eu-LISA darbuotojų (10), ypač IT darbuotojų, mokymo, kuris turėtų apimti tinkamą suvokimą, kaip e. CODEX sistemos valdymas turi užtikrinti teismų nepriklausomumą ir teisę į teisingą bylos nagrinėjimą. Ši tema gali būti toliau plėtojama siūlomo reglamento 13 straipsnyje. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Aukšto lygio saugumas siekiant apsaugoti teises ir laisves

| 4.3.1. | Kadangi sistemą e. CODEX sudaro programinės įrangos produktų paketas, kuriuo galima naudotis diegiant prieigos tašką saugiam ryšiui palaikyti, aukšto lygio saugumo užtikrinimas turi būti pagrindinis reglamento tikslas, suprantamas kaip būtinybė nustatyti saugumo priemones, kuriomis būtų apsaugotas nevaržomas naudojimasis individualiomis teisėmis (11). EESRK taip pat mano, kad reglamento dėl e. CODEX 2 skyriuje turi būti pabrėžta, kad agentūra eu-LISA ir ES kibernetinio saugumo agentūra (ENISA) yra sudariusios bendradarbiavimo susitarimą (12). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Skaitmeniniais sprendimais turi būti užtikrintas aukštas privatumo ir duomenų apsaugos lygis. Aukštas saugumo lygis taip pat reiškia, kad nacionaliniu lygmeniu užtikrinama suderinta duomenų apsauga. EESRK dar kartą pabrėžia, kad duomenų valdytojai valstybėse narėse turi imtis tinkamų techninių ir organizacinių priemonių, veiksmingai įgyvendinti duomenų apsaugos principus ir skirti tam pakankamai finansinių išteklių. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Su saugumu susijusi rizika tampa vis labiau nenuspėjama. EESRK pripažįsta, kad rizikos vertinimas ir rizikos mažinimas yra agentūros eu-LISA metinio planavimo, numatytųjų operacijų ir ataskaitų teikimo ciklo pagrindas. EESRK mano, kad be rizikos mažinimo strategijų ir didelės rizikos numatymo, agentūra eu-LISA galėtų sustiprinti savo sistemą užsiimdama galimos rizikos ir netikėtų jos pasekmių nustatymu. Taip ši agentūra taps atsparesnė ir įžvalgesnė. |
| --- | --- |

4.3.3.

5.   Pagrindinių teisių užtikrinimas

5.1.   Teisė visiems kreiptis į teismą skaitmeniniu būdu, taip užtikrinant lygybę ir nediskriminavimą

| 5.1.1. | Vienas iš aspektų, kuriam, EESRK nuomone, reikia skirti daugiau dėmesio, yra reali ir plati prieiga prie skaitmeninio teisingumo. Sistemos e. CODEX tikslai turi neapsiriboti aspektais, susijusiais su geresniais valdymo, veikimo ir komunikacijos pajėgumais. EESRK mano, kad plėtojant skaitmeninį teisingumą turi būti siekiama užtikrinti, kad visi ES piliečiai turėtų saugias, patikimas ir lengvai prieinamas galimybes kreiptis į teismą. Siekiant išvengti diskriminacijos ir nelygybės, esminis reglamento aspektas turi būti vienodų galimybių užtikrinimas. EESRK rekomenduoja reglamente dėl e. CODEX labiau pabrėžti, kad piliečiai turi iš tiesų galėti naudotis vienoda ir veiksminga teisine apsauga, teise kreiptis į teismą elektroniniu būdu ir galimybe naudotis susijusiomis skaitmeninėmis paslaugomis. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Sistemos e. CODEX privalumai turi pasiekti platesnę visuomenę ir būti jai naudingi. Kalbant apie tarpvalstybinį aspektą, teisminės ir tarpvalstybinės institucijos nėra vieninteliai suinteresuotieji subjektai. Sistemos e. CODEX aplinka turi apimti ne tik teismines institucijas ir e. CODEX prieigos punktus, bet ir įvairius subjektus: piliečius, teismus, teismų darbuotojus, kitus administracijos ir IRT darbuotojus, teisėsaugos institucijas, notarus, skaitmeninės kriminalistikos ekspertus, teisininkus ir trečiąsias šalis, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai naudojasi sistema. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Be to, atsižvelgiant į sistemos e. CODEX svarbą užtikrinant veiksmingą piliečių ir įmonių teisę kreiptis į teismą, taip pat reikėtų įtraukti nuorodą į procesinių teisių apsaugą. |
| --- | --- |

5.1.3.

5.2.   Teisminių institucijų nepriklausomumo ir teisės į teisingą bylos nagrinėjimą užtikrinimas

| 5.2.1. | Teisminių institucijų nepriklausomumas yra valdžių padalijimo principo kertinis akmuo ir vienas iš esminių teisinės valstybės principų. Technologijų naudojimas neturėtų kenkti nuosekliam teisingumo vykdymui. Todėl EESRK ragina Komisiją tinkamai įvertinti, ar nacionalinių e. teisingumo sistemų sujungimui naudojama sistema gali užtikrinti, kad bus laikomasi teisingo bylos nagrinėjimo ir tinkamo teisminio proceso principų. Tokios apsaugos priemonės pirmiausia turėtų būti taikomos jei sistema e. CODEX bus perduodama agentūrai eu-LISA. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EESRK atkreipia dėmesį į įvairių suinteresuotųjų subjektų ir valstybių narių išreikštą susirūpinimą dėl to, ar agentūrai eu-LISA vykdant nuolatinę sistemos e. CODEX veiklą ir tolesnę jos plėtrą bus pakankamai užtikrintas teisminių institucijų nepriklausomumo principas. Dabartinės pasiūlymo nuostatos, kuriose minimas teisminių institucijų nepriklausomumas, nėra pakankamos. Atsižvelgiant į šio principo svarbą, reikia griežtesnės formuluotės. Be to, EESRK prašo patikslinti, kaip siūloma e. CODEX valdymo struktūra šis principas bus veiksmingai užtikrinamas praktikoje. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.3.   Pagrindinių teisių užtikrinimas ir nuoroda į jas

| 5.3.1. | EESRK pabrėžia, kad reglamentu turi būti gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie visų pirma pripažįstami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir valstybių narių konstitucijose. Tai apima teisę į saugumą, teisę į veiksmingą teisinę gynybą ir teisėtumo bei proporcingumo principus. EESRK pažymi, kad šių teisių apsauga taip pat priklauso nuo sąlygų, kuriomis tos teisės gali būti apribojamos ir kas dėl to nusprendžia. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Skaitmeninių technologijų naudojimas neturėtų pažeisti teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir veiksmingą teisinę gynybą. Tai ypač svarbu kalbant apie lygias galimybes abiem šalims pateikti savo argumentus (procesinės lygybės principas), teisę susipažinti su visais pateiktais įrodymais ir pastabomis arba dėl jų pateikti pastabų (rungimosi principu grindžiama procedūra), teisę į viešą bylos nagrinėjimą, baudžiamajame procese – nesikišimą į teisę į gynybą. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Į pasiūlymą turi būti įtraukta konkreti nuoroda į ES pagrindinių teisių chartijos VI antraštinės dalies (Teisingumas) ir jos 47 straipsnio taikymą. |
| --- | --- |

5.3.3.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 67 final.

1

(2)  OL C 75, 2009 3 31, p. 1.

2

(3)  Reglamentas (ES) 2018/1726.

3

(4)  COM(2020) 710 final.

4

(5)  COM(2016) 179 final.

5

(6)  Džersis, Norvegija, Turkija, Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų taryba (CCBE) ir Europos Sąjungos notariatų taryba (CNUE).

6

(7)  COM(2020) 67 final.

7

(8)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/headlines/eu-affairs/20201208STO93329/coming-up-eu-spearheads-efforts-for-recovery-in-2021

8

(9)  COM(2018) 795 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/ALL/?uri=CELEX:52018DC0795.

9

(10)  OL C 283, 2018 8 10, p. 48.

10

(11)  Nuomonė EESC-2020–05923 priimta 2021 m. balandžio mėn. plenarinėje sesijoje (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 76).

11

(12)  https://www.enisa.europa.eu/publications/artificial-intelligence-cybersecurity-challenges

12

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/88

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Teisingumo sistemų skaitmeninimo Europos Sąjungoje priemonių rinkinys“

(COM(2020) 710 final)

(2021/C 286/16)

| Pranešėjas | João NABAIS |
| --- | --- |

Pranešėjas

João NABAIS

| Konsultavimasis | 2021 4 21 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 3 31 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 237 / 2 / 9 |

Konsultavimasis

2021 4 21

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2021 3 31

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

237 / 2 / 9

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina komunikatą ir laiko jį būtina ir veiksminga priemone, siekiant sudaryti sąlygas teisingumo sistemų skaitmeninimui. Itin svarbu remti šiuos pokyčius įgyvendinančias valstybes nares nacionaliniu lygmeniu, suteikiant joms ne tik reikiamą finansavimą, bet ir priemonių. Turint tokią paramą bus galima vykdyti teisingumo sistemų skaitmeninimą ES lygmeniu ir kurti mechanizmus, kurie sudarytų palankesnes sąlygas glaudesniam teisminių institucijų tarpvalstybiniam bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pažymi, kad padėtis valstybėse narėse labai skiriasi ir kad dėl nacionalinių informacinių technologijų (IT) priemonių įvairovės valstybės narės tam tikrus mechanizmus, pavyzdžiui, sistemą e. CODEX (1), naudoja nenuosekliai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Todėl EESRK vis svarbiau nustatyti taisykles, kurios leistų užtikrinti geresnį suderinimą tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK laikosi nuomonės, kad teisingumo sistemų skaitmeninimas yra itin svarbus, siekiant užtikrinti gerą valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimą kovojant su nusikalstama veikla, kuri daro didelę žalą Europos erdvei. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pažymi, kad kai kuriais konkrečiais komunikato aspektais neatsižvelgiama į įvairialypę skirtingose valstybėse narėse veikiančių teismų sistemų tikrovę. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK siūlo Komisijai priimti direktyvą dėl nuotolinių teismo procesų, kurioje būtų numatytos ir patvirtintos priemonės, naudojančios vaizdo ryšio medijas, kurios leidžia užtikrinti teisę į privatumą ir kuriomis nepažeidžiama susijusių duomenų subjektų asmens duomenų apsauga ar vykstančių procesų konfidencialumas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK nemano, kad naudojant kitas jau veikiančias nuotolinio ryšio priemones gali kilti pavojus pačiai duomenų apsaugai, turint omenyje tai, kad bet kas gali dalyvauti daugumoje tesimo posėdžių. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK laikosi nuomonės, kad, atliekant tyrimą dėl valstybėje narėje galimai veikiančios teroristinės grupės, policijai privaloma suteikti galimybę nedelsiant susipažinti su surinktais įrodymais, esančiais ne vien Europolo, Eurojusto ar Europos prokuratūros duomenų bazėse, bet ir kiekvienos valstybės narės teisėsaugos institucijos duomenų bazėse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pabrėžia, kad taip pat reikia kuo geriau pasinaudoti skaitmeninimo teikiamais privalumais, siekiant užtikrinti galimybę užtikrinti teismo sprendimų vykdymą kitose valstybėse narėse, taikyti alternatyvius ginčių sprendimo mechanizmus ir vykdyti valstybių narių ir ES agentūrų administracinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Komisijos komunikatas

| 2.1. | Šiame komunikate siūlomas priemonių rinkinys skaitmeninei teisingumo sistemų pertvarkai atlikti, kad būtų galima toliau skaitmeninti teisingumo sektorių. Jame siūloma koncepcija, kuria atsižvelgiama į skirtingas valstybių narių nacionalines aplinkybes, nacionalines kompetencijos sritis ir visapusiškai laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų. Kartu svarbu, kad visos valstybės narės stengtųsi sumažinti esamas skaitmeninės pertvarkos spragas bei nacionalinių teisingumo sistemų susiskaidymą ir pasinaudotų susijusių ES finansavimo mechanizmų teikiamomis galimybėmis. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Dėl COVID-19 krizės teisingumo sistemos veikimui ir veiksmingai teisminei apsaugai kilo didelių išbandymų. Be kita ko, vėlavo asmeninės apklausos ir tarpvalstybinis teisminių dokumentų įteikimas, laikinai buvo neįmanoma gauti asmeninės teisinės pagalbos ir dėl vėlavimo pasibaigė kai kurių terminų galiojimas. Be to, teismų darbą dar labiau apsunkino išaugęs su pandemija susijusio nemokumo ir atleidimo iš darbo bylų skaičius. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Todėl reikia įgyvendinti naujas priemones, kurios padėtų veiksmingiau ir sparčiau vykdyti teisingumo sistemos skaitmeninimą. Ypač svarbu remti valstybes nares nacionaliniu lygmeniu skiriant joms ne tik reikiamą finansavimą, bet ir priemonių, kurios užtikrintų galimybę visoms teisminėms institucijoms ir teisės specialistams pasirengti šiai naujai permainų erai. Itin svarbu užtikrinti, kad teisingumo sistema būtų prieinamesnė ir artimesnė piliečiams. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tik turint tokią paramą nacionaliniu lygmeniu bus sudarytos sąlygos vykdyti teisingumo sistemų skaitmeninimą Europos lygmeniu ir kurti mechanizmus, kurie sudarytų palankesnes sąlygas glaudesniam teisminių institucijų tarpvalstybiniam bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad apskritai šiuo metu padėtis valstybėse narėse labai skiriasi ir kad dėl nacionalinių IT priemonių įvairovės valstybės narės tam tikrus mechanizmus, pavyzdžiui, sistemą e. CODEX, naudoja nenuosekliai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Todėl tampa vis svarbiau nustatyti taisykles, kurios leistų užtikrinti geresnį suderinimą tarp ES valstybių narių. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pagrindinis komunikato tikslas – užtikrinti tolesnį viešųjų teisingumo paslaugų skaitmeninimą, skatinti saugių ir aukštos kokybės nuotolinio ryšio technologijų (vaizdo konferencijų) naudojimą, palengvinti nacionalinių duomenų bazių ir registrų tarpusavio sąsajas ir skatinti naudoti saugius elektroninio duomenų perdavimo tarp kompetentingų institucijų kanalus. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Teisingumo sistemų skaitmeninimas yra pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti gerą valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimą kovojant su nusikalstama veikla, kuri daro didelę žalą Europos erdvei, pavyzdžiui, teroristiniais nusikaltimais, pinigų plovimu ir korupcija, prekyba žmonėmis, neapykantos nusikaltimais ir raginimu naudoti neapykantą kurstančią kalbą bei smurtą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Šie nusikaltimai vis dažniau yra tarpvalstybinio pobūdžio. Todėl perėjimas prie skaitmeninės sistemos yra labai didelis ir esminis žingsnis įgyvendinant šios žalingos veiklos tyrimo ir kovos su ja strategiją. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Šioje srityje Komisija dėjo daug pastangų ir jos komunikatą reikėtų vertinti labai teigiamai, tačiau teisingumo sistemų skaitmeninimas yra ilgas ir sudėtingas procesas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Būtų galima kritikuoti konkrečius komunikato aspektus dėl trūkumų ar netgi nepakankamo suvokimo, kad siūlomomis idėjomis neatsižvelgiama į įvairialypę skirtingose valstybėse narėse veikiančių teismų sistemų tikrovę. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Atrodo, kad Komisija neatsižvelgė į teismo procesų ir kitų teisminių procedūrų vykdymo sąlygas civilinėje, komercinėje ir darbo, taip pat baudžiamojoje teisėje (pvz., kaltinamųjų ir liudytojų apklausos vykstant baudžiamajam tyrimui), pagal kurias susiję asmenys gali dalyvauti nuotoliniu būdu, naudodamiesi rinkoje esančiomis taikomosiomis programomis arba vaizdo skambučiais per ryšio programėles. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK supranta, kad reikia laikytis įprastų teisingumo procedūrų, tačiau COVID-19 krizė mums padėjo suprasti, kad vaizdo konferencijos nebūtinai turi būti vykdomos taikant esamus sąveikos su teismais (nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu) mechanizmus, proceso šalims dalyvaujant jų gyvenamosios vietos teismuose arba iš anksto paskirtose ir patvirtintose vietose (pvz., policijos įstaigose, teismo medicinos įstaigų patalpose ir kt.). Juk su liudytojais gali būti bendraujama kompiuteriu ar mobiliuoju telefonu, nepriklausomai nuo jų buvimo vietos. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Šiuo metu jau yra tam tikrų nuotolinio ryšio priemonių, kuriomis galima užtikrinti ne tik teisę į privatumą, bet ir duomenų apsaugą – tai vienas esminių elementų, kuriuos, žinoma, privaloma apsaugoti. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad daugumai teismo procesų taikomas galimybės visuomenei susipažinti principas. Taigi iš esmės viešame teismo procese gali dalyvauti ne tik įvairių suinteresuotųjų šalių (ieškovai ir atsakovai civilinėse, komercinėse ir darbo teisės bylose arba liudytojai ir kaltinamieji baudžiamosiose bylose) giminės ir draugai, bet ir kiti asmenys, kurie nėra tiesiogiai susiję su bylos nagrinėjimu, arba netgi daugeliu atvejų – žurnalistai ir kiti žiniasklaidos atstovai. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Todėl EESRK nemano, kad naudojant kitas nuotolinio ryšio priemones, pvz., kompiuterines platformas ir kitas jau veikiančias, tinkamai sertifikuotas skaitmenines taikomąsias programas, galėtų kilti pavojus pačiai duomenų apsaugai, kai iš tiesų bet kuris asmuo gali dalyvauti daugumoje teismo procesų. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Be to, visų pirma baudžiamojo proceso teisės srityje, kaltinamieji taip pat turėtų turėti galimybę pasirinkti būti išklausyti nuotolinio ryšio priemonėmis, o ne asmeniškai atvykti į teismą, jei nėra konkrečių išimčių, pagrindžiančių nurodymą kaltinamiesiems asmeniškai atvykti į teismą. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Kalbant apie liudytojus, privaloma pasirūpinti, kad asmuo, turintis kokią nors fizinę negalią ir gyvenantis kokiame nors mažame kaimelyje, už daug kilometrų nuo artimiausio teismo, neturėtų palikti savo patogių namų ir ištisas valandas laukti teisme, kol bus pakviestas duoti parodymus, nes yra patikimų ir sertifikuotų elektroninių platformų, užtikrinančių nuotolinio keitimosi informacija ir parodymais saugumą ir konfidencialumą. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Šiame komunikate Komisija siūlo skatinti „saugių ir aukštos kokybės nuotolinio ryšio technologijų (vaizdo konferencijų)“ naudojimą. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Todėl, atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, EESRK siūlo Komisijai priimti direktyvą dėl nuotolinių teismo procesų, kurioje būtų numatytos ir patvirtintos priemonės, naudojančios vaizdo ryšio medijas (pavyzdžiui, stacionarus kompiuteris, knyginis kompiuteris ar mobiliojo ryšio telefonas), kurios leidžia užtikrinti teisę į privatumą ir kuriomis nepažeidžiama susijusio duomenų subjekto asmens duomenų apsauga ar vykstančių procesų konfidencialumas. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Toks požiūris atitinka Komisijos 2020 m. strateginio prognozavimo ataskaitą, kurioje daroma išvada, kad atliekant skaitmeninimą teisingumo srityje pirmenybę reikėtų teikti piliečiams ir suteikti naujų galimybių įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, taip mažinant vėlavimą, didinant teisinį tikrumą ir sudarant mažiau kainuojančias ir paprastesnes galimybes kreiptis į teismą. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Tačiau šią situaciją reikėtų atidžiai stebėti tais atvejais, kai su ja susiję nepilnamečiai ir pažeidžiami asmenys, taip pat, kai nagrinėjami neapykantos ar seksualinio pobūdžio nusikaltimai, t. y. kai poreikis užtikrinti teisinį privatumą ir saugumą yra didesnis ir iš tiesų labai svarbus. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Komunikate Komisija išreiškia savo susirūpinimą dėl sukurto standartinio modelio – Europos teismų praktikos identifikatoriaus, – kuriuo naudojantis kompiuterio skaitomu formatu galima susipažinti su nacionalinių teismų praktika. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Šiam pasiūlymui verta visapusiškai pritarti, tačiau tam, kad jis būtų tikrai veiksmingas, gali prireikti papildomų teisės aktų, kad būtų oficialiai standartizuoti teismų nuosprendžiai (ne jų esmė). |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Kaip žinome, kiekviena valstybės narė turi ne tik savo teisės aktus, bet ir įsigalėjusią sistemą. Portugalijos teismo sprendimo struktūra ir turinys jokiu būdu nebus tokie patys kaip Italijoje ar Prancūzijoje ir todėl Komisija turėtų tinkamai apsvarstyti tokius skirtumus. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Komisija taip pat siūlo sukurti IT platformą, skirtą bendradarbiavimui pasitelkiant jungtines tyrimo grupes (vienijančias valstybių narių tyrėjus ir prokurorus, jei reikia, padedant Europolui, Eurojustui ir Europos prokuratūrai). Galimybė susipažinti su valstybių narių turimais duomenimis ir duomenų bazėmis turėtų būti suteikiama tik kompetentingoms institucijoms ir laikantis duomenų apsaugos reikalavimų. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Šis pasiūlymas puikus, tačiau jo įgyvendinimui gali trukdyti nepakankamai standartizuotos skirtinguose valstybių narių baudžiamojo proceso kodeksuose nustatytos taisyklės, kuriomis reguliuojami visi klausimai, susiję su įrodymų rinkimu. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Kol šios taisyklės nestandartizuotos, esama galimybės, kad dėl tam tikrų tyrimo procedūrų, vadovaujantis kai kurių valstybių narių teisės aktais, bylos gali būti paskelbtos nepagrįstomis, ir taip būtų mažinamas jungtinių tyrimų veiksmingumas. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Vienas iš Komisijai susirūpinimą keliančių klausimų šiame komunikate – kova su terorizmu. Nors buvo pareikšta, kad reikia priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl keitimosi skaitmeninių tarpvalstybinių terorizmo bylų informacija, taip pat labai svarbu sukurti ir įgyvendinti skaitmeninių tarpusavio jungčių pagrindu veikiančias priemones, skirtas keistis ne vien bylų medžiaga, bet ir informacija apie įtariamuosius ir stebimų grupių veiklą (2). |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Atsižvelgdamas į tai, jog reikia pažaboti terorizmą, EESRK laikosi nuomonės, kad, atliekant tyrimą dėl valstybėje narėje galimai veikiančios teroristinės grupės, policijai privaloma suteikti galimybę nedelsiant susipažinti su surinktais įrodymais, esančiais ne vien Europolo, Eurojusto ar Europos prokuratūros duomenų bazėse, bet ir kiekvienos valstybės narės teisėsaugos institucijos duomenų bazėse. Vis dėlto privaloma veikti apdairiai, siekiant užtikrinti, kad informacija nebūtų perduota įgaliojimų neturintiems ar nepatikimiems asmenims. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Taip pat reikėtų užtikrinti internetinių paslaugų, kaip antai tapatybės kortelių atnaujinimo, elektroninių teismo išduotų pažymų, nuolatinių civilinės būklės pažymėjimų išdavimo ar net informacijos apie teistumą suteikimo arba konsultavimo internetu teismo bylų klausimais, teikimą, nes tai ne tik sumažintų kelionių į fizinę paslaugų teikimo vietą skaičių, bet ir reikštų, kad tas paslaugas galima teikti net tais atvejais, kai fizinės jų teikimo vietos yra uždarytos. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Vis dėlto, turint omenyje duomenų (konkrečiai – su bendrovėmis, nemokumo atvejais, pastatų ir įmonių registrais ir informacija apie teistumą susijusių duomenų) susiejimą, būtina stengtis užtikrinti, kad galimybė susipažinti su šiais duomenimis tam tikrais atvejais (pavyzdžiui, susijusiais su duomenimis iš informacijos apie teistumą) negalėtų kelti pavojaus teisei į privatų gyvenimą ar asmens duomenų apsaugai. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Todėl labai svarbu, kad šios srities IT modelis būtų išnagrinėtas ypač kruopščiai, siekiant užtikrinti, kad vykdant pageidaujamą skaitmeninimą nebūtų kenkiama piliečiams ir nebūtų pažeidžiamos jų pagrindinės teisės. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Komunikate Komisija pateikia išsamią informaciją apie priemonės „Mano e. teisingumo erdvė“ kūrimą. Planuojama, kad naudojantis šia priemone asmenims bus suteikta elektroninė prieiga prie teisminių dokumentų (susijusių su nacionalinėmis ar kitose valstybėse narėse nagrinėjamomis bylomis), kuriuos jie ar jų teisiniai atstovai turi teisę peržiūrėti ir (arba) gauti. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | Labai svarbus aspektas kuriant tikrą teismų sistemos skaidrumą – galimybė skaitmeniniu būdu susipažinti su informacija, susijusia su bylomis, kurių šalis yra tam tikras asmuo. Toks skaidrumas yra pagrindinė priemonė siekiant, kad žmonės jaustų, jog teisingumas nėra neskaidrus ar neprieinamas, taip pat jis svarbus skatinant naudotis teise kreiptis į teismą greičiau ir veiksmingiau, patiriant mažiau susijusių išlaidų. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | Tai, kad teisminės institucijos ir patys teisininkai gali turėti elektroninę prieigą prie kitoje valstybėje narėje nagrinėjamų bylų, yra didžiulis ir labai svarbus žingsnis siūlomo teisingumo sistemų skaitmeninimo link. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | Vis dėlto, atsižvelgiant į įvairių valstybių narių skirtumus, susijusius su teisminio konfidencialumo nagrinėjant baudžiamąsias bylas taikymo sritimi, nesuderinus šios srities nacionalinės teisės aktų, šiam puikiam Komisijos pasiūlymui tikrai kils pavojus, kai bus sprendžiami su tarpvalstybiniais registrais susiję klausimai. |
| --- | --- |

3.36.

| 3.37. | Įgyvendinant pageidaujamą teisingumo sistemų skaitmeninimą ES piliečiams turi būti suteikta naujų ir esminių galimybių spręsti tarptautinio lygmens ginčus. Šis būdas yra vienintelis, norint pasiekti tikslą išplėsti žmonių teisę kreiptis į teismą. |
| --- | --- |

3.37.

| 3.38. | Atsižvelgdama į tai, Komisija pažymi, pavyzdžiui, (skaitmeninių) priemonių, kuriomis būtų paskatinti tarpvalstybiniai ieškiniai, sukūrimą, taip pat galimybę tarpvalstybiniu lygmeniu priversti, laikantis tėvų pareigų, vykdyti nepilnamečiams skirtos paramos mokėjimus. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Tačiau savo komunikate Komisija neatsižvelgė į tikrai esminį aspektą – galimybę užtikrinti teismo sprendimų vykdymą kitose valstybėse narėse. Vykdant skaitmeninimą atsiranda priemonių praktiškai įgyvendinti šį uždavinį – įdiegti seniai daugybei teisės specialistų reikalingą priemonę. Reikėtų pažymėti, kad keliose (komercinės teisės ir šeimos teisės) srityse jau imtasi priemonių aptariamai situacijai spręsti, taigi jas reikia išplėsti į sritis, kuriose ši problema dar neišspręsta. |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | Pagal seniai nusistovėjusią tvarką sprendimus, be abejonės, skelbia kiekvienos valstybės narės teismai ir šioje srityje Europos Sąjungos valstybių narių suverenumą privaloma laikyti neliečiamu. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Tačiau tikrovėje galutiniai daugybės sprendimų gavėjai yra už šalies, kurioje paskelbtas sprendimas, ribų esančios prekės, įmonės ar piliečiai. |
| --- | --- |

3.41.

| 3.42. | Tokiais atvejais tarp valstybių narių esančios sienos tampa kliūtimis sparčiai įgyvendinti teisingumą, ir todėl, vykdant teisminį bendradarbiavimą Bendrijos viduje, reikėtų išnaudoti skaitmeninimo teikiamas galimybes, kad sprendimai būtų tiesiogiai taikomi toje šalyje, kurioje yra su jais susijusi nuosavybė. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Tas pats taikytina alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmų atveju – turėtų būti sudarytos sąlygos ir juos vykdyti internetu, įskaitant arbitražo centrų, magistratų ir viešų tarpininkavimo programų veiklą. |
| --- | --- |

3.43.

| 3.44. | Dėl nacionalinių valdžios institucijų ir ES agentūrų bei įstaigų bendradarbiavimo kovojant su tarpvalstybiniu nusikalstamumu pažymėtina, kad Komisija teisingai nurodė, jog reikia stiprinti skaitmeninio bendradarbiavimo pajėgumus. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Tačiau, nepaisant lūkesčių, kad Komisijos komunikate bus aprašyta, kokį modelį reikia priimti ir kiek ji norėtų investuoti, kad būtų pasiektas šis svarbus tikslas, rezultatas tėra tuščia viltis, kad Eurojustas, Europos prokuratūra, OLAF (Europos kovos su sukčiavimu tarnyba) ir Europolas susitars „dėl bendros koncepcijos, kuria būtų užtikrinamas sklandus ir saugus bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis“. |
| --- | --- |

3.45.

| 3.46. | Tačiau tokioje svarbioje srityje Komisija privalo nustatyti terminą, iki kada turi būti sukurtas bendradarbiavimo modelis, o ne vien tikėtis, kad institucijos suderins klausimus tarpusavyje. Komisija turi įsipareigoti sukurti priemonę (galbūt direktyvą), kad ir šioje srityje būtų reikalaujama taikyti skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis grindžiamą mechanizmą. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Šiame komunikate išreikšta Komisijos ketinimų deklaracija yra vertinama palankiai, kiek tai susiję su valstybėms narėms skiriama finansine parama kuriant atitinkamas IT sistemas ir rengiant ES teisingumo sistemų skaitmeninimo strategiją pagal naująją Teisingumo programą ir Skaitmeninės Europos programą. |
| --- | --- |

3.47.

| 3.48. | Reikėtų pažymėti, kad pagrindinė kliūtis skaitmeninimui yra ne teisminės institucijos ar piliečiai, o valstybių narių ištekliai būtinoms priemonėms įgyvendinti, t. y. tokioms priemonėms, kuriomis būtų kuriamos ir įgyvendinamos teisingumo srities skaitmeninės platformos ir elektroninės sistemos. |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | Taigi visų pirma vyraujant dabartinei krizei, kuri sudavė staigų smūgį valstybių narių ekonomikai ir padarė ne vien trumpalaikį, bet ir ilgalaikį poveikį, reikia skubiai rasti šioms šalims skirtų finansavimo sprendimų, kuriuos taikant teisingumo sistemų skaitmeninimą būtų galima vykdyti užtikrinant reikiamą darną ir vienodumą. Tik tuomet bus galima užtikrinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

3.49.

| 3.50. | Taip pat verta pažymėti Komisijos išreikštą susirūpinimą, kad šis svarbus tikslas – pasinaudoti skaitmeninimo procesu siekiant Europos Sąjungoje sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę – turėtų padėti panaudoti išteklius, kuriuos bus galima gauti pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Taip pat svarbu pažymėti Komisijos nuomonę, kad techninės paramos priemone, nustatyta Europos Parlamento ir Komisijos pasiūlymu dėl reglamento, bus remiamos visos valstybės narės, įgyvendinančios teisingumo sektoriaus reformas, kurios, žinoma, bus susijusios ir su pirmiau aptartomis investicijomis į skaitmeninę pertvarką. |
| --- | --- |

3.51.

| 3.52. | Komisija mano, kad dabartinis popieriniu formatu vykstantis tarpvalstybinis bendradarbiavimas turi daug trūkumų, neigiamai veikiančių teismo proceso efektyvumą ir su juo susijusias išlaidas, todėl labai svarbu, kad elektroninis duomenų perdavimas taptų įprasta ryšių palaikymo ir keitimosi dokumentais aplinka. |
| --- | --- |

3.52.

| 3.53. | Būtų įmanoma įdiegti decentralizuotą IT sistemą, per kurią nacionalinės sistemos būtų susietos taip, kad būtų galima greičiau ir saugiau elektroniniu būdu dalytis dokumentais. Todėl, perduodant dokumentus ir renkant įrodymus, reikėtų atsižvelgti į duomenų apsaugą ir privatumą. |
| --- | --- |

3.53.

| 3.54. | Pagrindinės teisingumo sistemų skaitmeninimo priemonės, kurių reikia imtis – padaryti taip, kad teismo procesai būtų visuotinai rengiami elektroniniu formatu, skatinti bepopierį teismų ir kitų įstaigų bei tarnybų bendravimą ir užtikrinti, kad teisiniai atstovai procedūrinius dokumentus pristatytų įvairiais daugialypės terpės formatais. |
| --- | --- |

3.54.

| 3.55. | Komisija taip pat turėtų atkreipti dėmesį į tai, kaip svarbu suteikti praktikuojantiems teisininkams būtinų įrankių, kad jie galėtų įgyvendinti numatytas priemones, rengiant mokymą apie skaitmeninę aplinką ir specialistams skirtus kursus apie tam tikrų elektorinių taikomųjų programų ir platformų naudojimą, o dėl to taip pat neišvengiamai susidarys išlaidų. |
| --- | --- |

3.55.

| 3.56. | Tačiau valstybėms narėms, prieš kurias pradėta pagrindinių teisių pažeidimo ar teisinės valstybės principo pažeidimų nagrinėjimo procedūra, privaloma taikyti išimtį –






  a) | jos neturėtų naudotis ES finansavimu, taip pat |
| --- | --- | --- |

3.56.

a)

jos neturėtų naudotis ES finansavimu, taip pat

| b) | su jomis neturėtų būti dalijamasi visa informacija, nes nebegalima pasitikėti jų teismais, teisingumo sistema ir policijos tarnybomis. |
| --- | --- |

b)

su jomis neturėtų būti dalijamasi visa informacija, nes nebegalima pasitikėti jų teismais, teisingumo sistema ir policijos tarnybomis.

| 3.57. | Šiuo metu vykdomais pertvarkos veiksmais sudarytas tvirtas pagrindas geriau pasinaudoti technologiniais pajėgumais, pasitelkiant besiformuojančias technologijas sukurti skaitmeniniu požiūriu pajėgią ir į žmones orientuotą teisingumo ekosistemą. |
| --- | --- |

3.57.

| 3.58. | EESRK labai viliasi, jog teisės aktas bus iš dalies pakeistas, kad būtų sudarytos sąlygos ilgai lauktam teisingumo sistemų perėjimui į skaitmeninį amžių ir kad į jį būtų įtrauktas elektroninės atpažinties priėmimas, nes to reikia skaitmeniniu būdu perduodant teisminius dokumentus arba priimant elektroninius ar elektroniniu būdu perduotus dokumentus, kaip teismo procese naudojamus įrodymus. |
| --- | --- |

3.58.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2020) 712 final.

1

final

(2)  Žr. EESRK nuomonę (OL C 110, 2019 3 22, p. 67).

2

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/95

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2011/24/ES

(COM(2018) 51 final – 2018/18 (COD))

(2021/C 286/17)

| Pranešėjas | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Pranešėjas

Dimitris DIMITRIADIS

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2021 3 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnio 4 dalis ir 114 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 227 / 0 / 5 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2021 3 24

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnio 4 dalis ir 114 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

227 / 0 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina ES Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos veiksmus gavus valstybių narių įgaliojimus (1) pradėti derybas su Europos Parlamentu dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl sveikatos technologijų vertinimo (STV), kuris būtų naudingas pacientams. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pritaria, kad tokie įrodymais pagrįsti procesai, kaip STV, kurie yra pagrindinė socialinio ir ekonominio augimo ir inovacijų varomoji jėga Sąjungoje, gali apimti ir klinikinius, ir neklinikinius sveikatos technologijos aspektus ir kad tai galima pasiekti valstybėms narėms bendradarbiaujant Sąjungos lygmeniu, siekiant užtikrinti aukštą pacientų sveikatos apsaugos lygį ir sklandų įtraukios bendrosios rinkos veikimą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pabrėžia, kad reglamentas dėl sveikatos technologijų vertinimo, jį priėmus, bus svarbus žingsnis į priekį sveikatos priežiūros srityje ir sudarys sąlygas užtikrinti stiprią Europos sveikatos sąjungą, leisiančią pagerinti ir apsaugoti visų piliečių sveikatą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad įgaliojimuose sveikata nurodoma kaip rinka, tačiau sveikata yra bendroji gėrybė ir turėtų būti vertinama bendrojo intereso požiūriu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pripažįsta, kad STV galėtų atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant teisingą ir tvarią sveikatos priežiūrą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pritaria Komisijos sprendimui teisėkūros procedūra priimti reglamentą, o ne kitą teisės aktą, nes juo galima užtikrinti labiau tiesioginį ir aktyvesnį valstybių narių bendradarbiavimą (2), taip pat bendradarbiavimą tarp valstybių narių laikantis europinio požiūrio. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK mano, kad artimiausiais metais Europos gyventojų senėjimo tendencija, veikiausiai, toliau stiprės. Be to, dėl lėtinių ligų paplitimo, pandemijų ir sudėtingų naujų technologijų atsiradimo reikės daugiau investuoti į sveikatos priežiūros sistemas, tuo tarpu valstybėms narėms taikomi vis didesni biudžeto apribojimai. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pritartų, kad kai kuriose valstybėse narėse būtų naudojamos mokesčių paskatos ir, galbūt, padidinta de minimis valstybės pagalbos viršutinė riba. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK mano, kad valstybės narės turėtų remti ir finansuoti pradedančiųjų įmonių idėjas dėl naujų sveikatos technologijų ir bet kokias tinkamas iniciatyvas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pritaria iniciatyvai gerinti STV koordinavimą teikiant vieną dokumentų rinkinį ir pritaria laipsniško įgyvendinimo tvarkaraščiui, tačiau pažymi, kad nėra MVĮ skirtų konkrečių nuostatų. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK yra susirūpinęs dėl nustatytų įgyvendinimo terminų ir ypač dėl galimybės trejiems metams atidėti taikymą ir mano, kad siekiant naudos pacientams ir išlaidų efektyvumo, šiuos terminus būtų galima sutrumpinti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK siūlo reglamente nurodyti prevencines priemones, kurios turėtų didelio poveikio pacientams, pavyzdžiui, gaires ligoninėms vykdant hospitalinių infekcijų kontrolę, prevenciją ir mažinimą, ir siūlo išplėsti ir (arba) papildyti reglamento taikymo sritį įtraukti tokias priemones kaip nepatenkintų medicinos poreikių dalį. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK pabrėžia, kad siekiant įgyvendinti pažadą, susijusį su skaitmenine sveikata ir priežiūra, kurios dalis yra STV, itin svarbus pilietinės visuomenės (ypač socialinės ekonomikos organizacijų ir pacientų organizacijų) dalyvavimas. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Bendra informacija

| 2.1. | Pasiūlymas dėl reglamento teikiamas po daugiau kaip dvidešimt metų savanoriško bendradarbiavimo sveikatos technologijų vertinimo (STV) srityje. Priėmus Tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų direktyvą (2011/24/ES) (3), 2013 m. buvo įkurtas savanoriškas sveikatos technologijų vertinimo tinklas, sudarytas iš nacionalinių sveikatos technologijų vertinimo institucijų ir įstaigų, kurio tikslas – rengti strategines ir politines gaires, skirtas ES lygmens moksliniam ir techniniam bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šie darbai buvo papildyti trimis vienas po kito vykdytais bendraisiais STV veiksmais (4) ir sudarė galimybę Komisijai ir valstybėms narėms sukurti tvirtą žinių pagrindą apie informaciją ir metodiką sveikatos technologijų vertinimo srityje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK pripažįsta, kad sveikatos sistemos ir STV procesas įtvirtinti nacionalinėse tradicijose ir kultūroje. Tačiau mes, Europos piliečiai, tvirtai tikime, kad tik veiksmingai bendradarbiaujant Europos lygmeniu bus galima įveikti būsimus sunkumus sveikatos srityje ir pasinaudoti būsimomis sveikatos priežiūros galimybėmis. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Turėtų būti skatinamas perspektyvinės analizės nustatymo principas, visų pirma perspektyvų vertinimo priemonėmis, siekiant iš anksto nustatyti Europos ir nacionaliniu lygmenimis atsirandančias sveikatos technologijas, kurios gali turėti labai didelio poveikio pacientams, visuomenės sveikatai ir sveikatos priežiūros sistemoms. Tokia perspektyvinė analizė gali padėti koordinavimo grupei planuoti savo veiklą. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Pasiūlyme nagrinėjamos spręstinos problemos ir trūkumai

| 3.1. | EESRK pritaria per plataus masto konsultacijas padarytai išvadai, kad šiuo metu dėl skirtingų nacionaliniu ir regionų lygmeniu taikomų administracinių procedūrų ir metodikų ir STV srities ES reikalavimų, nustatytų įvairiuose nacionaliniuose teisės aktuose ir grindžiamų valstybių narių praktika, apsunkinamas ir iškraipomas inovatyvių technologijų patekimas į rinką. Tai paskatino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl reglamento, nes tai yra tinkamiausia teisės akto forma (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK taip pat pritaria, kad dėl tokios dabartinės padėties mažėja verslo nuspėjamumas, didėja sąnaudos pramonei ir MVĮ, uždelsiamas sveikatos technologijų prieinamumas ir daromas neigiamas poveikis inovacijoms. Kaip dabartinės nesuderintos padėties pavyzdį galima paminėti Konkurencingumo instituto (I-Com, Institute for Competitiveness) paskelbtą dokumentą (6). Jo 49 puslapyje pateikiama nuoroda į Europos vartotojų organizacijų asociaciją (BEUC) ir pabrėžiama, kad kai kurios STV įstaigos pateikia visuomenei vertinimą tiesiogiai arba pateikus prašymą, tuo tarpu kitos valstybės narės laiko juos konfidencialiais. Be to, vieniems stebėjimo tyrimai, kuriais siekiama įvertinti vaisto naudą, yra priimtini, o kiti jų atsisako. Kaip parodė keletas ES bendradarbiavimo STV srityje dešimtmečių, iki šiol bendrai vykdytus veiksmus grindžiant vien tik savanoriškumo principu šių problemų nepavyko visiškai išspręsti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Iniciatyva sudarys galimybę veiksmingai pašalinti dabartinį STV nacionalinių sistemų susiskaidymą (visų pirma procedūrų ir metodikų skirtumus, kurie daro poveikį patekimui į rinką), turint omenyje, kad bet kokio naujo mechanizmo patikimumas bus grindžiamas dalyvaujančių šalių nepriklausomos ir laisvos išraiškos principais, grindžiamais mokslo, etikos ir nešališkumo kriterijais ir kad vadovaujantis šiais principais, tikslus galima tinkamai pasiekti STV srityje stiprinant bendradarbiavimą ES lygmeniu. Stiprinant bendradarbiavimą kitais STV labai svarbiais lygmenimis (pavyzdžiui, valstybėse narėse, kurios susiduria su sunkumais, nes jose nėra pacientų registro), reikėtų parengti su visais sveikatos sutrikimais susijusius nacionalinius veiksmų planus siekiant paspartinti susijusių sveikatos ministerijų darbą remiantis kitose valstybėse narėse taikoma geriausia praktika. Pagal šį požiūrį, priimant mokslinius sprendimus, atsižvelgiama ir į socialines vertybes ir prioritetus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK pažymi, kad būtina remti technologines inovacijas sveikatos srityje, įskaitant nestacionariąją sveikatos priežiūrą vietos lygmeniu. Senėjant visuomenei (7), augant lėtinių ligų skaičiui ir savarankiškumo praradimo atvejams, labai svarbu specializuoti ir veiksmingiau naudoti technologijas ir gydymo namuose metodus. Be to, reikia skatinti konkrečias STV programas, kuriomis būtų siekiama pagerinti sveikatos priežiūrą ir paslaugas namuose ne tik naudojant naujas technologijas ir nuotolinę mediciną, bet ir apskritai didinant profesionalių sveikatos priežiūros paslaugų kokybę. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Rezultatai, kuriuos tikimasi pasiekti šiuo konkrečiu pasiūlymu

| 4.1. | Siūlomo ES reglamento STV srityje vienas iš tikslų – užtikrinti, kad klinikinių vertinimų užtikrinimo mechanizmas Sąjungos lygmeniu būtų teikiamas tik vieną kartą, siekiant gerinti inovatyvių sveikatos technologijų prieinamumą Europos pacientams ir geriau panaudoti turimus išteklius, taip pat gerinant verslo nuspėjamumą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK pritaria Komisijos sprendimui teisėkūros procedūra pasirinkti reglamentą, o ne kitą teisinę formą, nes juo galima užtikrinti labiau tiesioginį ir aktyvesnį valstybių narių bendradarbiavimą, taip pat bendradarbiavimą tarp valstybių narių, laikantis europinio požiūrio. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pasiūlymu dėl reglamento siekiama užtikrinti, kad STV taikoma metodika ir procedūros visoje ES būtų labiau nuspėjamo pobūdžio ir kad bendri klinikiniai vertinimai nebūtų kartojami nacionaliniu lygmeniu siekiant išvengti dubliavimosi ir iškraipymų. Manoma, kad tinkamiausia alternatyva leidžia efektyviausiai ir veiksmingiausiai siekti politikos tikslų kartu laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų. Tai yra geriausias įmanomas būdas pasiekti vidaus rinkos tikslus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK sutinka, kad pasiūlymas suteikia valstybėms narėms tvarų pagrindą, leidžiantį joms telkti ekspertines žinias, stiprinti įrodymais grindžiamą sprendimų priėmimą ir palaikyti jų pastangas užtikrinti nacionalinių sveikatos sistemų tvarumą. Tinkamiausia alternatyva taip pat yra ekonomiškai efektyvi atsižvelgiant į tai, kad sąnaudas gerokai kompensuoja lėšos, kurias valstybės narės, pramonė ir MVĮ sutaupo sutelkus išteklius, išvengus dubliavimo ir pagerinus verslo nuspėjamumą. Pasiūlyme numatytos nuostatos dėl bendrų STV priemonių naudojimo visoje ES, laipsniško taikymo srities įgyvendinimo, pradedant vaistais nuo vėžio, retaisiais vaistais ir sudėtiniais pažangiosios terapijos vaistais, ir apibrėžti keturi valstybių narių bendradarbiavimo ES lygmeniu ramsčiai, kaip antai bendri klinikiniai vertinimai, bendros konsultacijos, atsirandančių sveikatos technologijų nustatymas ir savanoriškas bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK palankiai vertina išsamų įgyvendinimo tvarkaraštį, tačiau mano, kad reikšmingas dirbtinio intelekto vaidmuo ir skaitmeninė pertvarka pakeitė sveikatos ir priežiūros aplinką ir sudarė galimybę pasiūlyti greito gydymo strategijas. Taigi, EESRK yra susirūpinęs dėl nustatytų įgyvendinimo terminų ir ypač dėl galimybės trims metams atidėti taikymą, kaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalies b punkte (8), ir mano, kad siekiant naudos pacientams ir išlaidų efektyvumo, jį būtų galima sutrumpinti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Į pacientus orientuotas požiūris yra vienintelis būdas užtikrinti tinkamą ir reikiamą sveikatos priežiūrą. Todėl siūlomame suinteresuotųjų subjektų tinkle, koordinavimo grupėje ir atliekant bet kokius klinikinius vertinimus, reikėtų atsižvelgti į pacientų, slaugytojų, socialinės ekonomikos ir pacientų organizacijų vaidmenį. Pritariame Europos pacientų forumo (EPF) raginimui privalomai ir veiksmingai įtraukti pacientų bendruomenę, siekiant užtikrinti, kad STV būtų atliekamas pacientų labui (9). |
| --- | --- |

4.6.

5.   Kokios numatytos teisėkūros ir ne teisėkūros procedūra priimamų aktų galimybės? Ar yra tinkamiausia alternatyva?

| 5.1. | EESRK mano, kad pasiūlymas dėl reglamento atitinka bendruosius ES tikslus, įskaitant sklandų vidaus rinkos veikimą, tvarias sveikatos sistemas ir plataus užmojo mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Pasiūlymas ne tik dera su šiais ES politikos tikslais, bet ir atitinka galiojančias ES sutartis ir vaistus, in vitro diagnostikos medicinos priemones ir medicinos priemones reglamentuojančius teisės aktus (10). Pavyzdžiui, nors reguliavimo ir STV procesai išliks atskiri, nes skiriasi jų tikslai, yra galimybių dalytis informacija tarpusavyje ir geriau suderinti bendro klinikinio vertinimo ir centralizuotos vaistų rinkodaros leidimų suteikimo procedūrų tvarkaraščius (11). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 ir 116 straipsniais. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Remiantis SESV 114 ir 116 straipsniais, leidžiama priimti priemones valstybių narių įstatymams ir kitiems teisės aktams derinti, jeigu tai būtina vidaus rinkos kūrimui ar veikimui, tuo pačiu užtikrinant aukštą visuomenės sveikatos apsaugos lygį. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Pasiūlymas taip pat turi derėti su SESV 168 straipsnio 7 dalimi, pagal kurią Sąjunga savo veikloje pripažįsta valstybių narių atsakomybę už jų sveikatos politikos apibrėžimą ir už sveikatos paslaugų ir sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Nors visiškai akivaizdu, kad ES valstybės narės ir toliau bus atsakingos už neklinikinius sveikatos technologijų vertinimo aspektus, pavyzdžiui, ekonominius, socialinius ir etinius, ir už sprendimų dėl kainodaros ir kompensavimo priėmimą, EESRK siūlo atskirame tyrime apsvarstyti galimybę įvesti ES bendrą kainų politiką, siekiant užtikrinti skaidrumą ir galimybę visiems gyventojams įsigyti vaistų, medicinos priemonių ir apskritai in vitro diagnostikos medicinos priemonių, ypač jei atliktas jų STV, siekiant pagerinti jų prieinamumą visiems Europos piliečiams ir užkirsti kelią lygiagrečiam importui arba eksportui, grindžiamam tik kaina. Tai leistų veiksmingai paremti už kainų registro valdymą atsakingus nacionalinius komitetus arba kai kuriose šalyse veikiančius stebėjimo centrus, nustatančius didžiausią priimtiną kainą, visų pirma medicinos priemonių. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.3. | Nors „terminas „sveikatos technologijos“ turėtų būti suprantamas plačiąja prasme – tai vaistai, medicinos priemonės ir in vitro diagnostikos medicinos priemonės arba medicininės ir chirurginės procedūros, taip pat ligų profilaktikos, diagnostikos arba gydymo priemonės, naudojamos teikiant sveikatos priežiūros paslaugas“, bendri klinikiniai vertinimai atliekami tik dėl „vaistų, kurių rinkodaros leidimas suteikiamas centralizuotai, naujų veikliųjų medžiagų ir esamų produktų, kurių rinkodaros leidimas papildytas nauja terapine indikacija, ir tam tikrų klasių medicinos priemonių ir in vitro diagnostikos medicinos priemonių, dėl kurių atitinkamos ekspertų grupės, sudarytos pagal reglamentus (ES) 2017/745 (12) ir (ES) 2017/746 (13), pateikė nuomones ir kurie buvo atrinkti koordinavimo grupės, sudarytos pagal šį reglamentą“. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Siekiant ne tik užkirsti kelią degeneracinėms ligoms, bet ir sumažinti nederamą piktnaudžiavimą vyresnio amžiaus ir priklausomų asmenų hospitalizavimu, reikia nustatyti priemones ir veiksmus, kurie leistų padidinti sveikatos apsaugos ir socialinės priežiūros kokybę ir atitinkamai pacientų saugą ir gerovę. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | EESRK mano, kad reikia imtis veiksmų ir taikyti priemones, siekiant paremti ligonines vykdant hospitalinės infekcijos kontrolę, prevenciją ir mažinimą, ir išplėsti reglamento taikymo sritį, įtraukiant tokias priemones, nes tai gali būti labai naudinga tokių pandemijų, kaip dabartinė, atvejais. Šis konkretus pavyzdys susijęs su apie 37 000 (14) asmenų, kurie kasmet Europoje miršta nuo hospitalinės infekcijos. Būtina skubiai gerinti pacientų saugą ir teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų kokybę, didžiausią dėmesį skiriant hospitalinės infekcijos prevencijai ir tinkamam antibiotikų naudojimui. |
| --- | --- |

5.4.1.

6.   Kokios bus tinkamiausios alternatyvos sąnaudos?

| 6.1. | EESRK mano, kad tinkamiausia alternatyva yra ekonomiškai efektyvi, nes su ja susijusias išlaidas gerokai kompensuoja lėšos, kurias valstybės narės ir pramonė sutaupys (15) sutelkus išteklius, išvengus dubliavimo ir pagerinus verslo nuspėjamumą. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESRK remia idėją pakankamai finansuoti bendrą veiklą ir savanorišką bendradarbiavimą STV srityje valstybėse narėse tokiose srityse kaip vakcinavimo programų kūrimas ir įgyvendinimas, siekiant užtikrinti pakankamai išteklių (16) bendrai veiklai pagal pasiūlymą dėl reglamento ir paramos šiai veiklai sistemai. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESRK mano, kad siekiant užtikrinti išlaidų ir laiko efektyvumą, koordinavimo grupė, sudaryta iš valstybių narių atstovų ir dirbdama lygiagrečiai, galėtų nagrinėti daugiau nei vieną ir ne daugiau nei tris klausimus, t. y. vieną susijusį su vaistais nuo vėžio, retaisiais vaistais ir sudėtiniais pažangiosios terapijos vaistais, kitą – su visais kitais vaistais ir vieną susijusį su diagnostikos in vitro diagnostikos medicinos priemonėmis ir medicinos prietaisais. Tokių mokslo įstaigų sprendimai turėtų būti priimami paprastąja balsų dauguma. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Iš viso ES sveikatos priežiūros išlaidos (viešosios ir privačios) siekia apie 1 300 mlrd. EUR per metus (17), iš jų 220 mlrd. – vaistams (18) ir 100 mlrd. EUR medicinos priemonėms (19). Taigi, sveikatos priežiūros išlaidos vidutiniškai sudaro apie 10 proc. ES BVP (20). |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESRK mano, kad dėl gyventojų senėjimo, didėjančio lėtinių ligų ir pandemijų skaičiaus, stiprės poreikis investuoti į sveikatos sistemas ir sveikatos priežiūrą, tuo tarpu valstybėms narėms taikomi vis didesni biudžeto apribojimai. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Be to, EESRK mano, kad vykstant šiems pokyčiams valstybės narės turės dar labiau padidinti sveikatos priežiūros biudžeto veiksmingumą ir efektyvumą, daugiausia dėmesio skirti veiksmingoms sveikatos priežiūros technologijoms ir toliau taikyti paskatas inovacijoms (21). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EESRK pritartų, kad kai kuriose valstybėse narėse būtų naudojamos mokesčių paskatos ir, galbūt, padidinta taikoma de minimis valstybės pagalbos viršutinė riba. Vienas iš pasiūlymų šioje srityje būtų galimybė padidinti valstybės pagalbos de minimis viršutinę ribą, pavyzdžiui, padidinti dabartinę 200 000 EUR ribą iki 700 000 EUR, bent jau MVĮ, kurios veikia sveikatos apsaugos ir socialinės priežiūros sektoriuose, ir kartu nustatyti susijusioms įmonėms papildomus kokybės reikalavimus, pavyzdžiui, vykdyti veiklą pagal keleto įmonių bendradarbiavimo projektus, investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas arba visą savo gautą pelną investuoti į savo įmonę. Tokiomis nuostatomis būtų galima paskatinti MVĮ ir socialinės ekonomikos įmones daugiau investuoti į mokslinius tyrimus, inovacijas ir bendradarbiavimo tinklų plėtojimą (22). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EESRK mano, kad viešasis finansavimas yra labai svarbus STV ir, žinoma, jis galėtų būti stiprinamas vykdant bendrą darbą, taip išvengiant pastangų dubliavimo. Apskaičiuota, kad kiekvienas šalyje atliekamas STV nacionalinėms įstaigoms kainuoja apie 30 000 EUR ir 100 000 EUR sveikatos sektoriui (23). Pavyzdžiui, jei dešimt valstybių narių atlieka tos pačios technologijos STV ir šis darbas apibendrinamas bendroje ataskaitoje, būtų galima sutaupyti iki 70 proc. šių sumų, net jei darytume prielaidą, kad bendro vertinimo sąnaudos būtų tris kartus didesnės už vienos nacionalinės ataskaitos, nes būtinas koordinavimas. Šias lėšas būtų galima sutaupyti arba perskirti kitai su STV susijusiai veiklai. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad naujos technologijos labai daug kainuoja, ypač svarbu, kad valstybės narės, atlikdamos sveikatos technologijų vertinimą siekiant nuspręsti dėl technologijos išlaidų atlyginimo, atsižvelgtų į nacionalinį gydymo priemonių arsenalą. Pavyzdžiui, netinkamas klinikinis vertinimas vėžio gydymui, kuris paprastai vienam pacientui kainuoja 100 000 EUR, gerokai viršytų sumas, sutaupytas atliekant bendrą vertinimą. Svarbu paminėti, kad Europos vėžiu sergančių pacientų koalicija (ECPC) palankiai vertina pasiūlymą. Išvengiant pastangų dubliavimo, bendri klinikiniai vertinimai leistų išvengti skirtingų rezultatų ir taip leistų greičiau pasinaudoti naujais gydymo būdais (24). Be to, Tarptautinė savitarpio pagalbos asociacija (AIM), tarptautinė nevyriausybinių organizacijų, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, sąjunga palankiai vertina Komisijos pasiūlymą ES lygmeniu nustatyti tvaraus ES bendradarbiavimo STV srityje pagrindą (25). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Dėl didelių ekonominių interesų sveikatos technologijų sektoriuje gali labai lengvai kilti interesų konfliktų, todėl labai svarbu, kad STV būtų atliekamas nešališkai, nepriklausomai, tvirtai ir skaidriai, kaip nurodyta pasiūlyme. |
| --- | --- |

6.9.

7.   Koks bus poveikis MVĮ ir labai mažoms įmonėms?

| 7.1. | EESRK mano, kad pasiūlymas turėtų būti naudingas MVĮ ir šiame sektoriuje veikiančioms socialinės ekonomikos įmonėms, nes klinikinių vertinimų ataskaita bus grindžiama išsamios ir naujausios informacijos dokumentų rinkiniu, taip sumažinant administracinę naštą ir reikalavimų laikymosi išlaidas, susijusias su daugelio dokumentų rinkinių teikimu siekiant atitikti skirtingus nacionalinių STV reikalavimus. Tai padidins MVĮ dalyvavimą, todėl EESRK apgailestauja, kad nėra MVĮ skirtų konkrečių nuostatų. Visų pirma, pasiūlyme dėl numatytų klinikinių vertinimų ir bendrų mokslinių konsultacijų didės verslo nuspėjamumas sektoriuje. Tai ypač svarbu MVĮ ir socialinėms įmonėms, nes jos dažniausiai turi mažesnį produktų asortimentą ir ribotus STV skirtus išteklius ir specialius pajėgumus (26). Reikėtų pažymėti, kad pasiūlyme nenumatytas mokestis už bendrus klinikinius vertinimus ir mokslines konsultacijas, o tai yra labai svarbu užimtumui (nedarbo problemos sprendimas). Tikimasi, kad geresnis verslo nuspėjamumas dėl bendros STV veiklos ES mastu turės teigiamo poveikio ES sveikatos technologijų sektoriaus konkurencingumui. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Labai svarbi socialinė ir finansinė paskata MVĮ galėtų būti raginti jas ir po 2020 m. dalyvauti Europos vystymosi finansavimo programose pagal nacionalinius strateginių krypčių planus. Dabartinių nacionalinių strateginių krypčių planuose 2014–2020 m. laikotarpiui numatytos konkrečios nuostatos dėl mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros mechanizmų siekiant kovoti su skurdu ir nedarbu. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | EESRK mano, kad reikėtų ne tik toliau įgyvendinti šias programas, bet ir jas išplėsti atsižvelgiant į platesnę pasiūlymo dėl reglamento principų sistemą, kad tai būtų mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas skatinanti priemonė. |
| --- | --- |

7.2.1.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Iš dalies pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sveikatos technologijų vertinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2011/24/ES.

1

(2)  https://www.eesc.europa.eu/el/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment

2

(3)  2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (OL L 88, 2011 4 4, p. 45).

3

(4)  2010–2012 m. – pirmas EUnetHTA bendrasis veiksmas, 2012–2015 m. – antras EUnetHTA bendrasis veiksmas ir 2016–2019 m. – trečias EUnetHTA bendrasis veiksmas. Žr.: http://www.eunethta.eu/.

4

(5)  https://www.eesc.europa.eu/el/our-work/opinions-information-reports/opinions/health-technology-assessment

5

(6)  http://www.astrid-online.it/static/upload/7787/7787e169a7f0afc63221153a6636c63f.pdf

6

(7)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2015/pdf/ee3_en.pdf

7

(8)  Žr. 1 išnašą.

8

(9)  Europos vėžiu sergančių pacientų interesų gynimo tinklų darbo grupės (WECAN) pozicijos pareiškimas dėl tolesnės STV integracijos ES, https://wecanadvocate.eu/wecan-position-further-eu-integration-of-hta/.

9

(10)  Atitinkami teisės aktai yra Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, Reglamentas (ES) Nr. 536/2014, Reglamentas (ES) 2017/745 ir Reglamentas (ES) 2017/746.

10

(11)  Pažymėtina, kad didesnės sinergijos poreikį pripažino ir valstybės narės STV tinklo diskusijų dokumente „Reguliavimo ir STV sinergijų problemos vaistų klausimais“ ir EUnetHTA ir Europos vaistų agentūra (EMA) jų bendroje ataskaitoje „EMA-EUnetHTA trejų metų darbo plano (2012–2015 m.) įgyvendinimas“.

11

EMA-EUnetHTA trejų metų darbo plano (2012–2015 m.) įgyvendinimas

(12)  OL L 117, 2017 5 5, p. 1.

12

(13)  OL L 117, 2017 5 5, p. 176.

13

(14)  http://www.cleoresearch.org/en/

14

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041. Atliekant bendrus vertinimus (Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA)) sutaupytos lėšos gali siekti 2,67 mln. EUR per metus.

15

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52018SC0041. Apskaičiuota, kad tinkamiausios alternatyvos sąnaudos sieks maždaug 16 mln. EUR.

16

(17)  Eurostato duomenys. Eurostato duomenys, pateikti Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Farmacijos pramonė – strateginis Europos ekonomikos sektorius“, Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ generalinis direktoratas (GROW), 2014 m. Eurostatas, visų valstybių narių sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų išlaidos, 2012 m. arba naujausi turimi duomenys. Airijos, Italijos, Maltos ir Jungtinės Karalystės atveju šie duomenys papildyti PSO duomenimis apie sveikatą (pagal metinį ECB nustatytą valiutų keitimo kursą).

17

(18)  Eurostat data, in DG GROW SWP, 2014, Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy.

18

(19)  Komunikatas „Saugūs, veiksmingi ir inovatyvūs medicinos prietaisai ir diagnostikos in vitro medicinos prietaisai – nauda pacientams, vartotojams ir sveikatos priežiūros specialistams“, COM(2012)540 final. Pasaulio banko, EDMA, „Espicom“ ir „Eucomed“ skaičiavimai.

19

Saugūs, veiksmingi ir inovatyvūs medicinos prietaisai ir diagnostikos in vitro medicinos prietaisai – nauda pacientams, vartotojams ir sveikatos priežiūros specialistams

final

(20)  Europos Komisija. Europos semestro teminis aprašas: Sveikata ir sveikatos priežiūros sistemos, 2015 m. Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas (ECFIN), „Viešųjų išlaidų vaistams sąnaudų ribojimo politikos priemonės, 2012 m. Taip pat žr. http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.

20

(21)  Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas (ECFIN), „Viešųjų išlaidų vaistams sąnaudų ribojimo politikos priemonės“, 2012 m.

21

(22)  Šiuo metu Reglamente (ES) Nr. 1407/2013 nustatyta, kad įmonei per trijų metų laikotarpį skiriamos valstybės pagalbos, įskaitant mokesčių lengvatų forma, viršutinė riba yra 200 000 EUR. Reaguodama į ekonomikos krizę, 2008 m. savo ekonomikos gaivinimo plane ES laikinai padidino šią viršutinę ribą iki 500 000 EUR. Reikia pripažinti, kad vis didėjanti sveikatos priežiūros paslaugų, ypač priklausomiems asmenims, paklausa lems didžiausias išlaidas valstybių narių sveikatos priežiūros sistemoms. Todėl būtų tikslinga šioje srityje numatyti specialią tvarką skirti paskatas ir pagalbą, ypač toms įmonėms, kurios teikia socialinę paramą vietos lygmeniu.

22

(23)  Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas „The 2015 Ageing Report“, 2015 m. EBPO, 2015 m. „Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges“.

23

The 2015 Ageing Report

„Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges“.

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2018)614772_EN.pdf

24

(25)  https://www.aim-mutual.org/wp-content/uploads/2018/02/AIM-on-HTA.pdf

25

(26)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=celex:52018SC0041

26

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/102

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl įgyvendinimo įgaliojimų nustatyti tam tikrose Direktyvos 2006/112/EB nuostatose vartojamų terminų reikšmę suteikimo Komisijai iš dalies keičiama ta direktyva

(COM(2020) 749 final – 2020/331 (CNS))

(2021/C 286/18)

| Pranešėjas | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Pranešėjas

Christophe LEFÈVRE

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2021 1 7 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 113 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 13 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 226 / 2 / 6 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2021 1 7

Teisinis pagrindas

SESV 113 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 13

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

226 / 2 / 6

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK remia Komisijos pasiūlymo bendrąjį tikslą, nes siekiant sudaryti visoms valstybėms narėms vienodas sąlygas ir toliau skatinti bendrąją rinką labai svarbu užtikrinti PVM direktyvos (1) teisinį tikrumą ir nuspėjamumą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dabartiniai valstybių narių skirtumai aiškinant ir įgyvendinant PVM direktyvą neabejotinai kenkia bendrajai rinkai, kaip nurodė Komisija. Todėl EESRK primygtinai ragina šioje srityje imtis skubių ir efektyvių veiksmų. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vienodesnės PVM taisyklės leistų iš tiesų sumažinti reikalavimų laikymosi išlaidas ir paskatintų visų ES veikiančių įmonių augimą, o ypač tarpvalstybiniu mastu veiklą vykdančių MVĮ, nes valstybių narių reglamentavimo skirtumai joms daro didesnį poveikį. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | PVM taisyklių taikymo skirtumai gali sukelti neigiamą poveikį visai vidaus rinkai darančius didelius iškraipymus ir atitinkamai turėti neigiamų socialinių pasekmių, o to turėtų būti išvengta užtikrinant didesnį esamų taisyklių taikymo nuoseklumą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tačiau EESRK negali neatkreipti dėmesio į tai, kad dėl Komisijos pasiūlymo ir ypač siūlomų klausimų, kurie turėtų būti nagrinėjami pagal naują taisyklių rinkinį, daugelis valstybių narių gali labai pasipriešinti ir galbūt pareikšti „principinių prieštaravimų“ Komisijos pasiūlymui. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Todėl EESRK ragina apsvarstyti kitas priemones, kuriomis būtų galima kuo greičiau pagerinti bendrąją rinką. Dabartinėmis politinėmis aplinkybėmis EESRK siūlo Komisijai visų pirma apsvarstyti galimybę patobulinti ir sustiprinti esamą PVM patariamąjį komitetą ir jo sprendimų priėmimo procesą, siekiant valstybėse narėse padidinti PVM taisyklių vienodumo lygį, kuris dabar yra nepakankamas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Be to, EESRK mano, kad būtų naudinga tinkamai nustatyti atvejus, kai nacionaliniu lygmeniu skirtingai taikomos ir įgyvendinamos sutartos PVM taisyklės. Svarbu esamus skirtumus nurodyti skaidriai, aiškiai ir viešai, kad būtų galima užtikrinti vienodesnį taikymą pagal dabartinę reguliavimo sistemą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Taikant šį metodą gali būti sukurta veiksminga „tarpusavio spaudimo“ sistema ir valstybėms narėms būtų daug sunkiau nukrypti nuo konsoliduoto aiškinimo ir įgyvendinimo praktikos pakenkiant vidaus rinkai. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Be to, EESRK mano, jog svarbu, kad Komisija atliktų poveikio vertinimus dėl bet kokių skirtumų įgyvendinant ar aiškinant sutartas PVM taisykles bet kurioje valstybėje narėje. Poveikio vertinimai turėtų būti skelbiami viešai ir deramai aptariami bei toliau nagrinėjami PVM komitete. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Galiausiai EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tam tikras galimas nepageidaujamas naujojo pasiūlymo pasekmes. Dėl Komisijai siūlomo įgyvendinimo vaidmens nustatyti kai kurias pagrindines PVM direktyvos sąvokas, gali būti sunku atskirti, pirma, naujų Komisijos įgaliojimų taikymo sritį ir, antra, tai, kas iš tikrųjų bus keičiama PVM direktyvoje. Dėl tokio netikrumo ateityje Taryboje gali būti sunku pasiekti būtiną vieningą sutarimą, kurio reikia siekiant iš dalies pakeisti PVM direktyvą. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Komisijos pasiūlymas

| 2.1. | Nagrinėjamame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto nurodoma, kad šiuo metu Komisija neturi su PVM direktyva susijusių įgyvendinimo įgaliojimų. Šiuo požiūriu vienintelė turima priemonė direktyvos nuostatoms įgyvendinti yra 398 straipsnyje nurodytas patariamasis komitetas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | PVM komitetą sudaro valstybių narių ir Komisijos atstovai ir jam pavesta nagrinėti Komisijos arba valstybės narės iškeltus klausimus, susijusius su ES PVM nuostatų taikymu. Patariamasis komitetas šiuo metu gali susitarti tik dėl neprivalomų PVM direktyvos taikymo gairių, o privalomas įgyvendinimo priemones gali priimti tik Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisijos teigimu, šiomis gairėmis ne visada užtikrinamas vienodas ES PVM teisės aktų taikymas, be kita ko, dėl Patariamajame komitete kylančių sunkumų susitarti dėl vienodų gairių. Šiuo klausimu Komisija nurodo keletą atvejų, kai nepavyko vieningai susitarti dėl taisyklių ir principų, susijusių su strateginėmis PVM direktyvos nuostatomis ir sąvokomis. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija taip pat teigia, kad dėl šių skirtumų gali kilti tam tikrų neigiamų pasekmių, pavyzdžiui: i) dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo galimybė; ii) teisinis netikrumas ir nenuspėjamumas; iii) papildomos įmonių išlaidos. Šiuo požiūriu, nors Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktika yra naudinga, ji, Komisijos nuomone, nebūtų geriausias sprendimas išvengti visų su PVM direktyvos nuostatomis susijusių neaiškumų. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Todėl, siekiant padidinti teisinį tikrumą ir nuspėjamumą, pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto numatoma Komisijai suteikti įgaliojimus priimti įgyvendinimo aktus tam tikrose PVM direktyvos taikymo srityse, taip pat sukurti komitetą, kuris prižiūrės naujuosius Komisijos įgaliojimus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Siūlomas Komisijos įgyvendinimo vaidmuo bus sutelktas į tas su ES PVM susijusias konkrečias sritis ir koncepcijas, kurias reikia vienodai taikyti ir kurių atžvilgiu reikia daugiau tikrumo ir nuspėjamumo. Taryba savo ruožtu išsaugo savo įgyvendinimo įgaliojimus, kurie nepatenka į Komisijai numatytos kompetencijos sritį. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Naujosiose taisyklėse konkrečiai nurodoma, kad Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus, nustatys PVM direktyvos srityse ir (arba) koncepcijose vartojamų terminų reikšmę, būtent: i) PVM apmokestinamas asmuo; ii) PMV apmokestinami sandoriai; iii) apmokestinamųjų sandorių vieta; iv) apmokestinimo momentas ir prievolė apskaičiuoti PVM; v) PVM apmokestinama vertė; vi) atleidimas nuo PVM; vii) PVM atskaita; viii) apmokestinamųjų asmenų ir tam tikrų neapmokestinamųjų asmenų prievolės; ix) speciali apmokestinimo schema. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Šio pasiūlymo teisinis pagrindas – SESV 113 straipsnis, pagal kurį Taryba, spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, vieningai priima nuostatas dėl valstybių narių taisyklių netiesioginio apmokestinimo srityje suderinimo. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Remiantis pasiūlymu, įgyvendinimo įgaliojimų suteikimas Komisijai nepanaikina galimybės valstybėms narėms bendrai kontroliuoti, kaip Komisija tuos įgaliojimus vykdo. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Naujosiomis taisyklėmis sukuriamas specialus komitetas. Nuostatos dėl komiteto sudėties ir pirmininko tiesiogiai išdėstytos Reglamento dėl komiteto procedūros 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Bendrosios ir konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina ir remia Komisijos pasiūlymo bendrąjį tikslą. Užtikrinti PVM direktyvos teisinį tikrumą ir nuspėjamumą yra labai svarbu siekiant sudaryti vienodas sąlygas ir skatinti bendrąją rinką. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kaip nurodė Komisija, dabartiniai valstybių narių skirtumai, susiję su PVM direktyvos įgyvendinimo aktais, daro neigiamą poveikį bendrajai rinkai. Be to, reglamentavimo sistemą dar labiau apsunkina tai, kad gali skirtis ne tik įgyvendinimo aktai, bet ir visų pirma PVM direktyvos taisyklių ir sąvokų aiškinimas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vienodesnės PVM taisyklės iš tiesų leistų sumažinti reikalavimų laikymosi išlaidas ir paskatintų visų ES vidaus rinkoje veikiančių įmonių, ypač tarpvalstybiniu mastu veiklą vykdančių MVĮ, augimą. Didesnis nuoseklumas tarp valstybių narių PVM srityje būtų labai naudingas ir pačios vidaus rinkos konsolidavimui. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Yra daug sutartų PVM taisyklių įgyvendinimo skirtumų daromos žalos pavyzdžių. Pavyzdžiui, nėra bendro sutarimo ir aiškinimo dėl to, ar „sandėlis“ yra „yra apmokestinamojo asmens nuolatinis padalinys, ar ne“, arba dėl frazės „tiekėjas ..., kuris arba siunčia ar gabena prekes, arba kurio vardu tai atlieka trečioji šalis“ reikšmės (PVM direktyvos 36a straipsnio 3 dalis). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad PVM taisyklių taikymo skirtumai gali sukelti neigiamą poveikį visai vidaus rinkai darančius didelius iškraipymus ir atitinkamai turėti neigiamų socialinių pasekmių, o to turėtų būti išvengta užtikrinant didesnį esamų PVM taisyklių taikymo nuoseklumą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tačiau EESRK negali neatkreipti dėmesio į tai, kad Komisijos pasiūlymui gali kilti didelių kliūčių, keliamų keleto valstybių narių, siekiant susitarti, kuriuos klausimus reikėtų spręsti pagal naująjį taisyklių rinkinį, o kuriuos – pagal jau galiojančias taisykles dėl dalinio PVM direktyvų pakeitimo. Todėl EESRK ragina apsvarstyti kitas priemones, kuriomis būtų galima kuo greičiau pagerinti bendrąją rinką. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Dabartinėmis politinėmis aplinkybėmis EESRK siūlo Komisijai pirmiausia apsvarstyti galimybę patobulinti esamą PVM patariamąjį komitetą. Būtų galima komitetą sustiprinti ir padidinti jo veiksmingumą, tokiu būdu išsaugant svarbų valstybių narių vaidmenį ir pagerinant vienodumo lygį, kuris dabar yra nepakankamas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK mano, kad būtų naudinga tinkamai nustatyti atvejus, kai nacionaliniu lygmeniu skirtingai taikomos ir įgyvendinamos sutartos PVM taisyklės. Svarbu skirtumus nurodyti skaidriai, aiškiai ir viešai, kad būtų galima užtikrinti didesnį vienodumą pagal dabartinę reguliavimo sistemą. Nepaisant visų Komisijos nurodytų apribojimų ir trūkumų, patariamasis komitetas vis dėlto yra sukaupęs daug patirties sprendžiant sudėtingus su PVM direktyva susijusius klausimus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK siūlo taikyti „tarpusavio spaudimo“ metodą. Toks metodas galėtų būti veiksmingas, nes valstybėms narėms būtų daug sunkiau nukrypti ir sukurti kliūčių sklandžiai veikiančiai bendrajai rinkai. Valstybės narės privalėtų paaiškinti, kodėl įgyvendinant buvo nukrypta. EESRK mano, kad valstybės narės neturėtų priešintis skaidrumui ir atskaitomybei. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Be to, EESRK nuomone, svarbu, kad Komisija atliktų poveikio vertinimus dėl bet kokių skirtumų įgyvendinant ar aiškinant sutartas PVM taisykles bet kurioje valstybėje narėje. Poveikio vertinimai turėtų būti skelbiami viešai ir deramai aptariami bei toliau nagrinėjami PVM komitete. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Vadovaujantis šiais argumentais, būtų galima mažinti motyvaciją nukrypti nuo bendrų taisyklių ir sutarto jų įgyvendinimo, taip užtikrinant proporcingumo ir subsidiarumo principų laikymąsi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Galiausiai EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tam tikras galimas nepageidaujamas naujojo pasiūlymo pasekmes. Dėl Komisijai suteikiamo įgyvendinimo vaidmens nustatyti kai kurias pagrindines PVM direktyvos sąvokas, gali būti sunku atskirti, pirma, naujų Komisijos įgaliojimų taikymo sritį ir, antra, tai, kas iš tikrųjų keičiama PVM direktyvoje. Dėl tokio netikrumo gali būti sunkiau Taryboje pasiekti vieningą sutarimą, kuris būtinas siekiant ateityje iš dalies pakeisti PVM direktyvą. |
| --- | --- |

3.12.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/106 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/106

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje nuostatos, susijusios su elektroninių registrų turiniu

(COM(2021) 28 final – 2021/15 (CNS))

(2021/C 286/19)

| Pranešėjas | Szilárd PODRUZSIK |
| --- | --- |

Pranešėjas

Szilárd PODRUZSIK

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2021 2 5 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 13 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 230 / 0 / 6 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2021 2 5

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 13

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

230 / 0 / 6

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Kaip jau yra minėjęs anksčiau (1), EESRK visiškai pritaria nuolatiniam taisyklių atnaujinimui, kad būtų galima užtikrinti tinkamą nacionalinių mokesčių administratorių administracinio bendradarbiavimo lygį. EESRK taip pat remia Europos Komisijos ir valstybių narių pastangas kuo geriau pasinaudoti IT ir technologiškai patobulintomis sistemomis siekiant pagerinti mokesčių surinkimą ir kovoti su sukčiavimu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK visiškai pritaria Komisijos pasiūlymui tiek, kiek jis susijęs su dabartinių teisės aktų dėl nacionalinių registrų techniniais pakeitimais akcizų srityje, kurie tapo būtini neseniai patvirtinus Direktyvą (ES) 2020/262 (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK primena, kad svarbu organizuoti ir administruoti nacionalinius akcizų registrus užtikrinant teisę į informacijos, kuri yra įtraukta į šiuos registrus ir juose tvarkoma, privatumą. Pagal Europos Teisingumo Teismo praktikoje nustatytą proporcingumo principą, tvarkant tokius duomenis turėtų būti neviršijama to, kas būtina ir proporcinga siekiant apsaugoti teisėtą valstybių narių fiskalinį interesą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kadangi patvirtinus Direktyvą 2020/262, kurioje pateiktos „patvirtinto siuntėjo“ ir „patvirtinto gavėjo“ apibrėžtys, taip pat papildomai apibrėžiama sąvoka „patvirtintas siuntėjas arba patvirtintas gavėjas siunčia ar gauna akcizais apmokestinamų prekių retai“, tapo būtina pritaikyti nacionalinius registrus, EESRK rekomenduoja Komisijai užtikrinti, kad šios sąvokos būtų pakankamai nuosekliai aiškinamos ir taikomos, siekiant informacijos, įtrauktos į nacionalinius registrus, vienodumo. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina valstybes nares atidžiai apsvarstyti ir stebėti įgyvendinimo išlaidas vykstant Komisijos pasiūlymu inicijuotam pritaikymo procesui. Tačiau, jei vykdant pritaikymo procesą paaiškėtų, kad reikia papildomų išlaidų visiškai apsaugoti Europos įmonių ir žmonių privatumą, reikėtų nedelsiant užtikrinti atitinkamas papildomas investicijas į informacines technologijas ir registrų kibernetinį saugumą. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Komisijos pasiūlymas

| 2.1. | Komisijos pasiūlymu iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 389/2012 (3), kuriuo nustatomas valstybių narių administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje dėl nacionalinių elektroninių registrų turinio teisinis pagrindas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šį pasiūlymą buvo privaloma pateikti pagal neseniai patvirtintos Direktyvos (ES) 2020/262 V skirsnį. Visų pirma Direktyvos 35 straipsnio 8 dalyje nustatyta, kad „jei patvirtintas siuntėjas arba patvirtintas gavėjas siunčia ar gauna akcizais apmokestinamų prekių retai, tai 3 straipsnio 12 ir 13 punktuose nurodytas patvirtinimas suteikiamas tik konkrečiam akcizais apmokestinamų prekių kiekiui, vienam gavėjui ar siuntėjui ir konkrečiam laikotarpiui“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Atsižvelgiant į tokią nuostatą, Komisijos pasiūlyme išskiriama informacija, kuri turi būti įtraukta į valstybių narių tvarkomus registrus apie patvirtintus siuntėjus ir gavėjus, kurie prekių siunčia ar gauna retai. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tarybos reglamento (ES) Nr. 389/2012 19 straipsnyje nustatyta bendra valstybių narių prievolė turėti elektroninius registrus, į kuriuos įtraukti leidimai ekonominės veiklos vykdytojams ir sandėliams, kurie gabena akcizais apmokestinamas prekes, kurioms pritaikytas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, taip pat leidimai ekonominės veiklos vykdytojams, gabenantiems jau išleistas vartoti prekes, kurie yra patvirtinti siuntėjai ir patvirtinti gavėjai. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Siekiant, kad kompiuterizuota sistema veiktų tinkamai užtikrinus išsamių, atnaujinamų ir tikslių duomenų saugojimą, Komisijos pasiūlymo tikslas – išplėsti Tarybos reglamento (ES) Nr. 389/2012 19 straipsnio taikymo sritį, nustatant informaciją, kuri turi būti įtraukta į nacionalinius ekonominės veiklos vykdytojų, kurie tik retkarčiais gabena akcizais apmokestinamas prekes, registrus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Konkrečiau kalbant, ši informacija, kuri taikoma tiek patvirtintiems siuntėjams, tiek patvirtintiems gavėjams, yra susijusi su prekių kiekiu, ekonominės veiklos vykdytojo tapatybe atlikus prekių gabenimą ir laikino patvirtinimo trukme. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Siūlomu pakeitimu nesiekiama nustatyti naujos akcizų leidimo turėtojų kategorijos rato – juo veikiau nustatoma pirmiausia valstybėje narėje laisvai gabenamų prekių sąvokos sąsaja su jau apibrėžtomis sąvokomis „akcizais apmokestinamų prekių sandėlis“, „registruotas gavėjas“ ir „registruotas siuntėjas“, susiejant jas su naujais patvirtinto siuntėjo ir (arba) patvirtinto gavėjo statusais. Taigi šiuo pakeitimu išplečiama ir patikslinama oficialioje duomenų bazėje jau užregistruota informacija. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pasiūlymas grindžiamas SESV 113 straipsniu, pagal kurį „Taryba, spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, vieningai priima nuostatas dėl apyvartos mokesčius, akcizą ir kitas netiesioginio apmokestinimo formas reglamentuojančių teisės aktų suderinimo, būtino užtikrinanti, kad bus sukurta ir ims veikti vidaus rinka bei bus išvengta konkurencijos iškraipymo“. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pasiūlymas neturi poveikio ES biudžetui ir bus taikomas nuo 2023 m. vasario 13 d. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Bendrosios ir konkrečios pastabos

| 3.1. | Kaip nurodyta ankstesnėse nuomonėse (4), EESRK visiškai pritaria nuolatiniam taisyklių atnaujinimui, kad nacionalinės valdžios institucijos galėtų tinkamai bendradarbiauti administraciniu lygmeniu, siekdamos užtikrinti visišką mokesčių surinkimą ir veiksmingą kovą su sukčiavimu akcizų srityje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Be to, EESRK remia Europos Komisijos ir valstybių narių pastangas kuo geriau pasinaudoti IT ir technologiškai patobulintomis sistemomis siekiant pagerinti mokesčių surinkimą ir kovoti su sukčiavimu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Todėl EESRK visiškai pritaria vertinamam pasiūlymui tiek, kiek jis susijęs su dabartinių teisės aktų dėl nacionalinių registrų techniniais pakeitimais akcizų srityje, kurie tapo būtini neseniai patvirtinus ir pradėjus įgyvendinti Direktyvą (ES) 2020/262. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK mano, kad būtų naudinga turėti išsamią duomenų bazę, kuria naudojantis pasiūlyme nurodytą informaciją būtų galima patikrinti Akcizų informacijos mainų (SEED) sistemoje. Tokiu būdu apmokestinamų gabenamų prekių stebėsena ir tinkamas bet kokios su akcizais susijusių mokesčių naštos taikymas bus suvienodintas, veiksmingesnis ir skaidresnis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Atrodo, kad pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, nes nacionalinių registrų turinys ir veikimas, kiek tai susiję su informacija apie registruotus siuntėjus ir gavėjus, kurie veiklą vykdo retai, turėtų būti suderinti pagal Europos taisykles. Palyginti su keliais nacionaliniais metodais, Komisijos numatytą reguliavimo tikslą galima geriau pasiekti tokiomis taisyklėmis. Šiuo atžvilgiu atrodo tikslinga pasirinkti reglamentą, kuris turi būti patvirtintas pagal SESV 113 straipsnį. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pasiūlymas taip pat atitinka proporcingumo principus, nustatytus pagal ETT praktiką ir įtvirtintus Sutartyje. Pasiūlymo turinys iš tiesų neviršija to, kas būtina Komisijos numatytam reguliavimo tikslui pasiekti, nedarant netinkamo poveikio privačių įmonių interesams. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kitaip tariant, pasiūlymu sukuriama priimtina didesnė administracinė našta nacionaliniams mokesčių administratoriams, tačiau tai pateisina galutinis rezultatas – pasitelkiant registrus vykdoma kontrolės sistema yra išsamesnė, veiksmingesnė ir skaidresnė. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK primena, kad svarbu organizuoti ir administruoti nacionalinius registrus užtikrinant pagrindines teises ir ypač teisę į informacijos, kuri yra įtraukta į šiuos registrus ir juose tvarkoma, privatumą. Pagal proporcingumo principą, tvarkant tokius duomenis turėtų būti neviršijama to, kas būtina ir proporcinga siekiant apsaugoti teisėtą valstybių narių fiskalinį interesą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kadangi patvirtinus Direktyvą (ES) 2020/262, kurioje pateiktos „patvirtinto siuntėjo“ ir „patvirtinto gavėjo“ apibrėžtys (3 straipsnis), taip pat papildomai apibrėžiama sąvoka „patvirtintas siuntėjas arba patvirtintas gavėjas siunčia ar gauna akcizais apmokestinamų prekių retai“ (35 straipsnis), tapo būtina pritaikyti nacionalinius registrus, EESRK rekomenduoja Komisijai užtikrinti, kad šios sąvokos būtų pakankamai nuosekliai aiškinamos ir taikomos, siekiant informacijos, įtrauktos į nacionalinio lygmens registrus, vienodumo. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK pažymi, kad pasiūlymas neturės poveikio ES biudžetui, tačiau kartu ragina valstybes nares atidžiai apsvarstyti ir stebėti įgyvendinimo išlaidas vykstant pritaikymo procesui. Tačiau, jei vykdant pritaikymo procesą paaiškėtų, kad reikia papildomų išlaidų, kad būtų visiškai apsaugotas Europos įmonių ir žmonių privatumas, reikėtų nedelsiant užtikrinti atitinkamas papildomas investicijas į informacines technologijas. |
| --- | --- |

3.10.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Žr. EESRK nuomonę dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje (OL C 68, 2012 3 6, p. 45).

1

administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje

(2)  OL L 58, 2020 2 27, p. 4.

2

(3)  OL L 121, 2012 5 8, p. 1.

3

(4)  Žr. EESRK nuomonę dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje (OL C 68, 2012 3 6, p. 45).

4

administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/109 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/109

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos sveikatos sąjungos kūrimas: ES atsparumo tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai didinimas“

(COM(2020) 724 final)

dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl didesnio Europos vaistų agentūros vaidmens pasirengimo vaistų ir medicinos priemonių krizei ir jos valdymo srityje

(COM(2020) 725 final – 2020/321(COD))

dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 851/2004, įsteigiantis Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą

(COM(2020) 726 final – 2020/320 (COD))

ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1082/2013/ES

(COM(2020) 727 final – 2020/322 (COD))

(2021/C 286/20)

| Pranešėjas | Ioannis VARDAKASTANIS (EL-III) |
| --- | --- |

Pranešėjas

Ioannis VARDAKASTANIS (EL-III)

| Konsultavimasis | Taryba, 2020 12 14
  Europos Parlamentas, 2020 12 14
  Europos Komisija, 2020 11 12 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnio 5 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 16 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 232 / 3 / 7 |

Konsultavimasis

Taryba, 2020 12 14

Europos Parlamentas, 2020 12 14

Europos Komisija, 2020 11 12

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 168 straipsnio 5 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 16

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

232 / 3 / 7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Taikydamos dokumentų rinkinį „ES sveikatos sąjunga“, Europos Sąjunga (ES) ir valstybės narės turi reaguoti į ES gyventojų norą, kad jos atliktų aktyvesnį vaidmenį saugodamos jų sveikatą ir skatindamos teisės į sveikatą laikymąsi. Neseniai atliktos ES apklausos duomenimis, 66 % ES piliečių norėtų, kad ES būtų suteikta daugiau galių su sveikata susijusiais klausimais. 54 % apklaustųjų teigia, kad visuomenės sveikata turėtų būti ES biudžeto išlaidų prioritetas (1). Reikia ypač padidinti ES pajėgumus veiksmingai užkirsti kelią tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėms sveikatai, jas aptikti, joms pasirengti ir jas valdyti. Kai tik atsiras laiko visapusiškai įvertinti šią pandemiją ir atsaką ES bei nacionaliniu mastu, reikės vesti diskusiją ir atlikti galimą subsidiarumo, kompetencijos sričių pasidalijimo ir nuorodų į tarpvalstybinio pobūdžio grėsmes sveikatai ir pasirengimą ES sutartyse peržiūrą. Tuo tarpu turėtų būti tęsiami plataus užmojo veiksmai pagal dabar galiojančias sutartis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pandemijos metu Europos gyventojai pastebėjo ir pajuto, kad ES buvo prastai pasirengusi apsaugoti žmones, nes jos sveikatos priežiūros sistema ir prevencijos strategija buvo suskaidyta, dešimtmečius buvo taupoma ir nepakankamai investuojama į sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos paslaugas. Dėl to buvo prarasta gyvybių, didėjo nelygybė ir skurdo lygis. Taip pat paaiškėjo, kad daugelis žmonių ES vis dar nėra apsaugoti nuo diskriminacijos arba neturi galimybės gauti informacijos apie visuomenės sveikatą arba jiems neprieinamos sveikatos priežiūros paslaugos. EESRK nuolat ragina siekti didesnės sveikatos ir socialinių sistemų konvergencijos ir visiems taikomų bendrų ES principų (2). Įgyvendinant sveikatos apsaugos priemones visada turi būti gerbiamos visos pagrindinės teisės, be to, šios priemonės turėtų būti paremtos solidarumu grindžiamomis sveikatos sistemomis. Taikant ES semestro procedūrą turėtų būti tikrinami valstybių narių krizės valdymo ir sveikatos priežiūros sistemų rezultatai ir sąlygos. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | COVID-19 pandemija parodė, kokios gyvybiškai svarbios yra sveikatos priežiūros ir slaugos paslaugos ir kad sveikata yra viešoji gėrybė. Šiuo tikslu ES ir valstybės narės turėtų užtikrinti visiems vienodas galimybes naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis, pakankamai personalo, kuris būtų gerai aprūpintas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pandemijos metu sveikatos priežiūros darbuotojai, socialiniai darbuotojai, sveikatos srities tarpininkai, pilietinės visuomenės atstovai ir pagrindinių paslaugų (maisto, transporto) teikėjai buvo priešakyje reaguojant į pandemiją ir parodė išskirtinį solidarumą sunkiausiu metu. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas sveikatos priežiūros darbuotojams ir būtinybei gerinti darbo sąlygas, įskaitant darbo užmokestį, įdarbinimą ir darbuotojų išlaikymą, taip pat jų sveikatą ir saugą. Dėl pandemijos sukelto spaudimo daug kas svarstė galimybę atsisakyti šios profesijos. Šiame dokumentų rinkinyje reikia atsižvelgti į tai ir į vaidmenį, kurį visi pirmiau išvardyti subjektai gali atlikti sveikatos srityje. Taip pat reikėtų išsamiau konsultuotis su vietos valdžios institucijomis, paslaugų teikėjais ir sveikatos priežiūros darbuotojais. Geresnis ES, valstybių narių, regionų ir vietos lygmens, įskaitant pilietinę visuomenę, veiklos koordinavimas padidins veiksmingumą ir bus naudingas ES gyventojams. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Nors Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) teigiamai vertina ES už įgyvendinant skiepijimo strategiją rodomą solidarumą, pastebime, kad gerokai vėluojama tiekti vakcinas žmonėms skiepyti. EESRK prašo Europos Komisijos (EK) užtikrinti, kad vakcinacija išliktų viešąja gėrybe, nemokama visiems žmonėms, kaip iš pradžių nurodė EK. Intelektinės nuosavybės teisė ir ES teisės aktai dėl duomenų ir rinkos išimtinumo neturėtų sumažinti galimybės gauti būsimas vakcinas. Be to, ES lėšų gavėjams turėtų būti nustatyti teisiniai įpareigojimai dalytis su COVID-19 sveikatos technologijomis susijusiomis žiniomis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pandemija atskleidė pavojingą užkrečiamųjų ir neužkrečiamųjų ligų ryšį. Didžioji dauguma mirčių nuo COVID-19 buvo susijusios su gretutiniais sveikatos sutrikimais arba jau esamomis sveikatos problemomis. Kita pastebėta pandemijos pasekmė – poveikis lėtinėmis ligomis sergantiems pacientams, kurie dėl pandemijos turi mažiau galimybių gauti gydymą. Todėl reagavimo į krizes mechanizme ir Europos sveikatos sąjungoje dėmesys turėtų būti skiriamas ir neužkrečiamosioms ligoms. Juose taip pat turėtų būti daug dėmesio skiriama psichikos sveikatos krizei, kuri jau buvo kilusi prieš pandemiją, tačiau dabar dėl įtampos, kurią patiria daugelis žmonių, greičiausiai ypač pagilėjo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kalbant apie ES reglamentą dėl didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai, EESRK pabrėžia, kad reikia: kaupti vaistų atsargas ir kurti vaistus, kurie būtų tinkami naudoti ir prieinami visiems gyventojams; nedelsiant pradėti pasirengimą saugoti pažeidžiamas grupes, ypač atsižvelgiant į tuos, kurie gyvena uždaroje aplinkoje ir įstaigose; geriau suskirstyti duomenų rinkimą, kad būtų aiškiai suprantama, kurie žmonės yra pažeidžiamiausi; užtikrinti, kad medicinos srities inovacijos ir atsako priemonės būtų prieinamos visiems, neatsižvelgiant į jų pajamas, valstybę narę ar regioną, kuriame asmenys gyvena. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Atsižvelgdamas į atnaujintus Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro įgaliojimus, EESRK pabrėžia, kad svarbu, jog nelygybės sveikatos priežiūros srityje ES mažinimas taptų pagrindine centro veikla, įskaitant neužkrečiamųjų ligų įtraukimą; taip pat svarbu būti visapusiškai pasirengusiems rinkti visiškai suskirstytus ir anonimizuotus duomenis ir parengti rekomendacijas dėl socialinių ir komercinių sveikatą lemiančių veiksnių (3); turėti įgaliojimus stebėti investicijas ir rengti rekomendacijas dėl sveikatos priežiūros, rizikos vertinimo, pasirengimo ir reagavimo finansavimo tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kalbant apie padidintą Europos vaistų agentūros (EMA) vaidmenį, EESRK primygtinai ragina, kad Vaistų ir Medicinos priemonių iniciatyvinės grupės įtrauktų pilietinę visuomenę ir socialinius partnerius ir su jais konsultuotųsi esminiais klausimais; vaistai ir medicinos priemonės visoje ES būtų tiekiamos ne tik nuosekliai ir tokiais kiekiais, kurių pakaktų, bet taip pat, kad EMA bendradarbiautų su visais suinteresuotaisiais subjektais sveikatos srityje tam, kad būtų sukurtas Europos sąžiningos, atskaitingos ir skaidrios vaistų kainodaros modelis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Naujasis ES dokumentų rinkinys sveikatos srityje turėtų būti derinamas su Europos socialinių teisių ramsčio vykdymo pradžia, ypač jo 12, 16, 17 ir 18 principais ir Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planu, kuriame, be kita ko, siūloma sukurti ES sveikatos duomenų erdvę. Dokumentų rinkiniu taip pat turėtų būti siekiama 3-iojo darnaus vystymosi tikslo (DVT). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Norint padidinti veiksmingumą ir išvengti painiavos, kai neaišku, kas yra atsakingas už skirtingų veiksmų vykdymą, reikia atkreipti dėmesį į skirtingų reglamentų tikslų sutapimą ir patikslinti skirtingų agentūrų įgaliojimus. Be to, reikėtų atsižvelgti į neseniai Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP) pateiktas oficialias pastabas dėl siūlomo Europos sveikatos sąjungos dokumentų rinkinio. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK mano, kad kai kurie šio reglamentų rinkinio elementai gali būti pateikiami per anksti, nes vis dar siaučia COVID-19 pandemija ir mes vis dar stebime, kokį poveikį ji daro. Kartu palankiai vertiname tai, kad tam tikrose ES sveikatos koordinavimo srityse raginama imtis skubių veiksmų. Prašome EK iki 2021 m. birželio mėn. pateikti ataskaitą apie ligšiolinę pandemijos patirtį. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK palankiai vertina EK siūlomą dokumentų rinkinį dėl stiprios Europos sveikatos sąjungos kūrimo. Siūlomą dokumentų rinkinį sudaro: a) komunikatas „Europos sveikatos sąjungos kūrimas: ES atsparumo tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai didinimas“; b) naujo reglamento dėl didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai siekiant sustiprinti pasirengimą, priežiūrą ir pagerinti duomenų teikimą priėmimas; c) Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) ir Europos vaistų agentūros (EMA) pajėgumų geriau apsaugoti ES gyvenančius žmones ir spręsti tarpvalstybinio pobūdžio grėsmes sveikatai didinimas; d) Reagavimo į ekstremaliąsias sveikatos situacijas institucijos (HERA) įsteigimas, kad būtų veiksmingai remiamas ES lygmens atsakas į tarpvalstybinio pobūdžio grėsmes sveikatai; ir e) naujos Europos sveikatos ir skaitmeninės ekonomikos vykdomosios įstaigos (HaDEA), kuri bus atsakinga už programos „ES – sveikatos labui“ metinių darbo programų diegimą ir įgyvendinimą, įsteigimas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK ragina ES ir valstybes nares reaguoti į Europos piliečių reikalavimą, kad sveikata taptų prioritetine sritimi. Kaip EK pabrėžė savo komunikate, „Europos piliečiai vis aiškiau leidžia suprasti, kad tikisi aktyvesnio ES vaidmens apsaugant jų sveikatą, ypač apsaugant juos nuo tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EK siūlomas dokumentų rinkinys yra atspirties taškas įgyvendinant teisę į kokybišką sveikatą ir stiprinant įtraukias sveikatos ir sveikatos priežiūros sistemas visiems žmonėms ES, kaimyninėse šalyse ir narystės ES siekiančiose šalyse. Dokumentų rinkinyje taip pat sustiprinama ES indėlio į pasaulinę visuomenės sveikatą politika. Be to, EK tarptautinėse partnerystėse prioritetas turi būti teikiamas socialinei apsaugai sveikatos srityje. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nors dokumentų rinkinyje „Europos sveikatos sąjunga“ žengiama teisinga linkme, negalima apsiriboti tik veiksmų koordinavimu. Naujos priemonės turėtų būti derinamos su galimu ES sutarčių, ypač SESV 168 straipsnio 1 dalies antros pastraipos, persvarstymu, siekiant išplėsti ES kompetenciją ekstremaliųjų sveikatos situacijų ir tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai srityse ir apibrėžti sveikatos apsaugą kaip viešąją gerybę. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnyje teigiama, kad „kiekvienas turi teisę į profilaktinę sveikatos priežiūrą ir teisę į gydymą nacionalinių teisės aktų ir praktikos nustatyta tvarka. Apibrėžiant ir vykdant visą Sąjungos politiką ir veiklą, užtikrinamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis“. Šiuo tikslu būtina užtikrinti, kad valstybės narės pakankamai investuotų į visuomenės sveikatą ir socialinę priežiūrą. Taip pat reikėtų atsižvelgti į teisingą demokratiškai patvirtintų nacionalinių sveikatos priežiūros ir globos sistemų ir bendrų Europos poreikių pusiausvyrą. Prieš priimant atskaitingus politinius sprendimus turėtų būti atsižvelgiama į visus susijusius mokslinius šaltinius ir būtinai įvertinas visų ES politinių iniciatyvų poveikis sveikatai. Galiausiai, įgyvendinant sveikatos apsaugos priemones turi būti gerbiamos visos pagrindinės teisės. Šių teisių apribojimai turėtų būti proporcingi, kontroliuojami teismų ir atitikti demokratijos ir teisinės valstybės principus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK jau yra priėmęs nuomonių sveikatos srityje (4). 2020 m. birželio mėn. EESRK plenarinėje sesijoje taip pat buvo priimta rezoliucija dėl EESRK pasiūlymų dėl ekonomikos atstatymo ir atgaivinimo priemonių po COVID-19 krizės (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Veiksmai siekiant sustiprinti ES pajėgumus veiksmingai užkirsti kelią tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėms sveikatai, joms pasirengti ir holistiškai jas valdyti, turėtų būti derinami su Europos socialinių teisių ramsčio vykdymo pradžia, ypač jo 12, 16, 17 ir 18 principais ir Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planu, kuriame, be kita ko, siūloma kurti ES sveikatos duomenų erdvę. Ši erdvė turėtų būti reguliuojama kaip viešoji gėrybė. Šia iniciatyva taip pat turėtų būti siekiama DVT ir ji turėtų būti susieta su pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP) finansuojamomis reformomis, kurios leistų siekti pažangos užtikrinant prieinamą e. sveikatą ir telemediciną. EESRK laukia EGADP rezultatų suvestinės, kurioje bus pabrėžiama, kokių investicijų į sveikatos sektorių buvo imtasi pagal EGADP. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nepaisant Europos pasienio regionų bendradarbiavimo programų ir daugiau nei dvidešimt metų skiriamų investicijų iš ES fondų sveikatos srities judumui šiose vietovėse skatinti, mes dar nesukūrėme labiau integruoto tarpvalstybinės priežiūros modelio. Norint, kad pasienio teritorijos taptų solidarumo ir bendradarbiavimo sveikatos srityje varomosiomis jėgomis, reikalingas naujas postūmis ir ilgalaikė vizija. Kai valstybės narės turi bendrą sausumos sieną, „prevencijos, pasirengimo ir reagavimo planavimas“ turėtų apimti susipažinimą su gretimos valstybės visuomenės sveikatos struktūromis ir darbuotojais ir turėtų numatyti bendrų tarpvalstybinių pratybų vykdymą. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Dėl pandemijos smarkiai padidėjo skurdo lygis ir jau anksčiau egzistavusi nelygybė, ypač tose valstybėse narėse, kurias per pastarąjį dešimtmetį smarkiai paveikė ekonomikos krizė. Sveikatos krizė padarė didelį poveikį ekonomikai, darbo rinkai ir socialinei sanglaudai. Pastebimas poveikis darbo rinkai – augantis nedarbas, sustabdytas naujų darbuotojų samdymas, nekuriamos naujos darbo vietos ir trumpinamas darbo laikas. Iš Eurostato duomenų matyti aiškus poveikis nedarbo lygiui ES dėl pandemijos, o situacija artimiausiais metais greičiausiai toliau blogės. ES nedarbo lygis 2020 m. spalio mėn. buvo 7,6 proc., palyginti su 6,6 proc. 2019 m. lapkričio mėn. Jaunų žmonių padėtis dar blogesnė – nedarbas nuo 2019 m. lapkričio mėn. iki 2020 m. lapkričio mėn. padidėjo nuo 14,9 proc. iki 17,7 proc. (6). Reikėtų pažymėti, kad Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 31 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „kiekvienas darbuotojas turi teisę į saugias, jo sveikatą ir orumą atitinkančias darbo sąlygas“. ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje taip pat nurodomas visiško užimtumo tikslas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Esamos sveikatos priežiūros sistemos visoje ES, visų pirma tose valstybėse narėse, kurios buvo paveiktos griežtos taupymo politikos, nuolat trūkstamų investicijų ir labai sumažintų viešųjų išlaidų per praėjusį dešimtmetį, negalėjo veiksmingai reaguoti į didžiulį spaudimą, kurį sukėlė COVID-19 pandemija. Ši pandemija išryškino sveikatos sistemos trūkumus visoje Europoje ir poreikį pakeisti mūsų mąstymą apie sveikatos priežiūrą. Sveikatos priežiūros negalima laikyti preke. Vienodos galimybės gauti gydymą, darbuotojų skaičiaus sveikatos sektoriuje didinimas ir sveikatos priežiūros darbuotojų sąlygų gerinimas privalo tapti prioritetu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Paaiškėjo, kad koordinuotos ES skiepijimo strategijos ir bendro vakcinų pirkimo nepakanka. Be to, ES vis dar patiria su gamybos pajėgumais susijusių sunkumų, todėl be reikalo prarandama daug gyvybių. EESRK ragina nuodugniai peržiūrėti ES centralizuotą vakcinų nuo COVID-19 pirkimo sistemą. Pasibaigus pandemijai būtų naudinga sužinoti, kaip vyko šis centralizuotas pirkimas, kas buvo veiksminga ir ką būtų buvę galima padaryti geriau. Labai svarbu kiek galima daugiau pasimokyti iš šios dabartinės situacijos ir pasinaudoti šia patirtimi planuojant ateityje. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pandemijos metu pilietinė visuomenė ir socialiniai partneriai atliko nepaprastai svarbų vaidmenį ginant ir propaguojant teises. Rengiant ir įgyvendinant visas būsimas priemones, kuriomis siekiama pagerinti labiausiai nuo COVID-19 nukentėjusių europiečių – vyresnio amžiaus asmenų, visų pirma gyvenančių stacionariosios globos įstaigose, benamių, skurde gyvenančių asmenų, neįgaliųjų, lėtinėmis ligomis sergančių asmenų, migrantų, pabėgėlių, etninių mažumų ir LGBTIQ bendruomenės – sveikatą, pagrindinį vaidmenį turėtų atlikti pilietinės visuomenės organizacijos ir socialiniai partneriai. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pandemijos metu pastebėta, kad daugelis žmonių vis dar nėra apsaugoti nuo diskriminacijos ES arba neturi galimybės gauti informacijos apie visuomenės sveikatą arba būtinosios sveikatos priežiūros paslaugų. Be to, pastebėjome vadinamųjų medicinos dykrų (vietų, kuriose trūksta medicinos darbuotojų) plitimą (7). Kaip nustatyta ES sutartyse, žmonės taip pat neturėtų patirti diskriminacijos. Šiuo metu apsauga nuo diskriminacijos ES lygmeniu sveikatos priežiūros srityje neapima visų sričių. Tai, kad Taryba nepriėmė 2008 m. paskelbtos Vienodo požiūrio direktyvos, reiškia, kad apsauga nuo diskriminacijos sveikatos priežiūros srityje vis dar neužtikrinama, pavyzdžiui, dėl amžiaus, negalios, lyties ar seksualinės orientacijos. Pandemijos metu tai tapo akivaizdu. ES turi būti pašalinti paslaugų, prieigos ir apsaugos nuo diskriminacijos trūkumai. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EESRK sutinka būti pagrindiniu pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo Europos sveikatos sąjungos procesuose susitelkimo centru, suburdamas ES institucijų, valstybių narių ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovus ES ir nacionaliniu lygmenimis. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Europos sveikatos sąjungos kūrimo idėja yra svarbus naujas poslinkis. Ji turi prisidėti gerinant sveikatos priežiūros prieinamumą ir ES gyvenančių žmonių saugą ir gerovę; tai sustiprins Sąjungos įsipareigojimo tarnauti savo žmonėms pripažinimą ir kartu apsaugos valstybes nares nuo kylančių nacionalizmo ir populizmo grėsmių. Todėl ji turėtų būti įtraukta į Konferenciją dėl Europos ateities. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į PSO- Aukšto lygio užimtumo sveikatos srityje ir ekonominio augimo komisijos pranešimą „Darbas sveikatai ir augimui: investavimas į sveikatos priežiūros darbuotojus“ ir į Penkerių metų užimtumo ir įtraukaus ekonominio augimo veiksmų planą (2017–2021 m.), kuris turėtų būti įgyvendinamas didinant ES pasirengimą būsimoms ekstremaliosioms sveikatos situacijoms. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Tikros ir įtraukios Europos sveikatos sąjungos negalima sukurti vien tik siūlomomis priemonėmis. Ji neturi apsiriboti vien tik krizių valdymu, o siekti Europos, kurioje kiekvienam gyventojui būtų užtikrintas aukščiausias įmanomas sveikatos standartas ir lygios galimybės gauti aukštos kokybės gydymą. Sveikatos sąjunga turėtų inicijuoti sisteminius pokyčius, kad būtų geriau pasirengta ne tik kitai pandemijai, bet ir kitoms tarpvalstybinėms sveikatos problemoms, pavyzdžiui, atsparumui antimikrobinėms medžiagoms, nutukimo ir neužkrečiamųjų ligų epidemijoms, su kuriomis susiduria visos Europos šalys. Ji taip pat turėtų laikytis „vienos sveikatos“ požiūrio, t. y. kurti ryšį tarp žmonių, gyvūnų ir aplinkos gerovės, kad būtų išsaugota mūsų sveikata. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Atsižvelgiant į tai, kad daugelyje valstybių narių už prevencijos ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimą atsakingas vietos arba regionų lygmuo, nepaprastai svarbu, kad ES dokumentų rinkinyje dėl sveikatos priežiūros būtų numatytas daugiapakopis valdymas, į kurį visapusiškai įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos, ekstremaliųjų situacijų parengties tarnybos ir paslaugų teikėjai. Turi būti aišku, kad, įvykus dideliam su sveikata susijusiam įvykiui, vietos valdžios institucijoms teks nepaprastai svarbus vaidmuo perduoti informaciją ir duomenis bei teikti informaciją apie ligoninių lovų, slaugytojų ir gyvybę gelbėjančių prietaisų bei vaistų prieinamumą savo teritorijose. Šią informaciją reikia rinkti centralizuotai ES lygmeniu, o pasienio regionų atveju valstybės narės turėtų būti solidarios remdamos kaimyninius regionus ir narystės ES siekiančias šalis, kurioms neužtenka pajėgumų teikti skubią sveikatos priežiūrą. Kai kuriose valstybėse narėse sveikatos priežiūros paslaugas teikia socialinės ekonomikos ne pelno įmonės, pavyzdžiui, sveikatos savidraudos draugijos. Visose valstybėse narėse turėtų būti tinkama teisinė ir finansinė šių paslaugų sistema, kad būtų užtikrintas tiesioginis dalyvavimas ES veiksmuose, sąžininga konkurencija ir aukštynkrypė kokybės ir prieinamumo konvergencija, kartu užtikrinant, kad būtų išlaikytas sveikatos, kaip viešosios gėrybės, principas. Be to, atsižvelgdamas į savo nuomonę „Sukurti socialinės ekonomikos įmonėms pritaikytą Europos teisinę sistemą“, EESRK siūlo į ES teisę įtraukti teisinę sistemą, kuri būtų tinkama geresniam socialinės ekonomikos įmonių pripažinimui. Centrinė duomenų rinkimo grupė su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais valstybėse narėse turėtų bendrauti tiesiogiai, skaitmeniniu ir greitu būdu, kad surinkti duomenys būtų kuo tikslesni, o koordinuotas ES atsakas – kuo kokybiškesnis. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | ES taip pat turėtų atidžiau išnagrinėti sveikatos ir socialinės priežiūros sričių darbuotojų įdarbinimo, išlaikymo ir darbo sąlygas. Sveikatos ir socialinės priežiūros sričių darbuotojų saugumas, atsižvelgiant į per pandemiją užfiksuotą mirusiųjų skaičių, taip pat turėtų tapti prioritetu. Be to, ES turėtų rinkti aktualius ir skaidrius duomenis apie COVID-19 poveikį sveikatos priežiūros ir socialinės priežiūros darbuotojams. Tai leis ES ir valstybėms narėms tiksliau įvertinti ilgalaikes COVID-19 pasekmes ir parengti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad sveikatos priežiūros sistemos būtų geriau pasirengusios būsimoms ekstremalioms sveikatai situacijoms. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Atrodo, kad sutampa skirtingų reglamentų tikslai. Neaišku, kaip pareigų pasidalijimas veiks praktiškai. Trūksta aiškumo, kuri agentūra ar įstaiga vadovaus atliekant sutampančius veiksmus, o tai gali sukelti painiavą ir sumažinti veiksmingumą vykdant ES veiksmų koordinavimo veiklą. Šį aspektą reikėtų patikslinti. Jei skirtinguose reglamentuose išlieka pasikartojimas, reikia patvirtinti bendras visų vartojamų terminų apibrėžtis, pavyzdžiui, nustatyti, ką reiškia „visuomenės sveikatos krizė“. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Ištikus COVID-19 pandemijai, buvo atkreiptas dėmesys į ES sveikatos priežiūros struktūros susiskaidymą ir poreikį stiprinti visų susijusių Europos agentūrų vaidmenį. Nors ES skiria lėšų, atsižvelgiant į problemų mastą, vis dar nepakanka investicijų, taip pat ir į prevencijos priemones. EESRK taip pat apgailestauja, kad sumažintos investicijos pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę į sveikatos apsaugą, palyginti su EK pasiūlymu. Mūsų nuomone, tai didelė klaida. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | EESRK primygtinai ragina būti atsargiems imantis veiksmų dėl dokumentų rinkinyje pateiktų pasiūlymų. Nors iš esmės EESRK pritaria reglamentų rinkiniui, jis tikisi, kad pasibaigus pandemijai bus įvertinta padėtis ir reglamentų rinkinio tinkamumas ir bus galima susidaryti aiškesnį vaizdą apie poveikį. |
| --- | --- |

2.20.

3.   ES reglamentas dėl didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai

| 3.1. | EESRK palankiai vertina šį reglamentą, kuris padės sukurti tvirtesnę ir išsamesnę teisinę sistemą, leidžiančią Sąjungai geriau pasirengti tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėms sveikatai ir į jas skubiai reaguoti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK mano, kad dabartiniai veiksmų koordinavimo mechanizmai buvo visiškai nepakankami siekiant suvaldyti COVID-19 pandemiją ir apsaugoti ES gyvenančius žmones, nes: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | pradėjus taikyti dabartines sveikatos saugumo priemones, kurios pagrįstos skubaus įspėjimo ir reagavimo sistema (SĮRS) bei keitimusi informacija ir bendradarbiavimu Sveikatos saugumo komitete, mažai ką buvo galima padaryti, norint laiku imtis bendro ES lygmens atsako, kad būtų koordinuojami svarbiausi pranešimo apie riziką aspektai arba būtų užtikrinamas valstybių narių solidarumas. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Buvo laikomasi skirtingo požiūrio į viruso plitimo stabdymą, todėl sumenko Europos gebėjimas užkirsti kelią jo plitimui. Daugelyje valstybių narių priemonės buvo įvestos nepaisant mokslinių rekomendacijų. Tai liudija užsikrėtimų atvejų skaičius tose šalyse, kurios neskubėjo imtis prevencinių priemonių, neįvedė izoliavimo priemonių arba pasirinko „kolektyvinio imuniteto“ metodą. Nepakankamai atsižvelgta į specifines valstybių narių geografines aplinkybes, pavyzdžiui, į bendras sienas su kitomis valstybėmis, kuriose yra didelis užsikrėtimų atvejų skaičius arba į kurias atvyksta daug migrantų ir pabėgėlių. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Būtent globos įstaigose esantys asmenys užsikrėsdavo itin dažnai ir dėl to mirė neproporcingai daug šiai grupei priklausančių žmonių. Pavyzdžiui, turimi duomenys rodo, kad globos įstaigose gyvenantys asmenys dažniausiai užsikrėsdavo ir iki šiol užsikrečia COVID-19 ir nuo jo miršta. Pavyzdžiui, Slovėnijoje 81 % mirčių nuo COVID-19 sudarė globos namų gyventojų mirtys (8). Virusas turėjo didžiulį neigiamą poveikį šiose aplinkybėse atsidūrusiems asmenims, todėl būsimi ES veiksmai sveikatos saugumo srityje turėtų būti skirti visapusiškai užpildyti šią spragą. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Kai persipildė pirminės sveikatos priežiūros ir skubiosios pagalbos skyriai, asmenims, kuriems grėsė didžiausia užsikrėtimo rizika ir kuriems grėsė rimti padariniai sveikatai, pirmiesiems buvo atsisakyta teikti gydymą pagal medicininio rūšiavimo sistemą. Kilo grėsmė, kad būtent vyresnio amžiaus asmenims ir neįgaliesiems nebus teikiamas skubus gydymas. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Prasidėjus pandemijai, labai trūko asmeninių apsaugos priemonių (AAP) ir medicinos reikmenų. Pandemijos metu išryškėjo ES solidarumo problemos – kai kurios valstybės narės užkirto kelią AAP arba dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų eksportui į kitas valstybes nares, kurioms jų labai reikėjo. Taip pat išryškėjo kita didelė problema – trūko bendro ES farmacijos produktų ir medicinos priemonių sveikatos technologijų vertinimo. Tai iššūkiai su kuriais ES niekada daugiau neturėtų susidurti. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Trūko suskirstytų duomenų apie labiausiai COVID-19 paveiktas grupes, o tai trukdė nustatyti ir apsaugoti pažeidžiamiausius. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Nenuosekli komunikacija su visuomene ir suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros specialistais visoje ES, taip pat tarp valstybių narių, turėjo neigiamą poveikį atsako veiksmingumui žvelgiant iš visuomenės sveikatos perspektyvos. Taip pat trūksta veiksmingo ES e. sveikatos priemonių ir naujų dirbtinio intelekto technologijų diegimo. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.3. | EESRK mano, kad ES reglamentas dėl didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai gali padėti sušvelninti tokias problemas ateityje kilus ES masto sveikatos krizėms tokiais būdais: |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | sukuriant bendrą ES pirkimų procedūrą ir pasirengiant strategiškai kaupti atsargas rezerve „rescEU“, siekiant padėti sumažinti panašų trūkumą ateityje kilus ES masto sveikatos krizėms. Bus ypač svarbu visapusiškai atsižvelgti į šias aplinkybes, kai reikės pasirūpinti vaistais, kuriuos gali vartoti visi gyventojai, ir tais atvejais, kai tam tikroms grupėms dėl jų amžiaus, biologinės ar socialinės lyties, sveikatos sutrikimų ar negalios prireiks pritaikytų ar alternatyvių gydymo formų; |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | kuriant išsamią teisės aktų sistemą, kuria bus reglamentuojami ir veiksmingai įgyvendinami su pasirengimu, priežiūra, rizikos vertinimu ir skubiu įspėjimu bei reagavimu susiję veiksmai Sąjungos lygmeniu. Pasirengimas apsaugoti pažeidžiamas grupes turėtų prasidėti nedelsiant, ypač tų asmenų, kurie gyvena grupėse ir įstaigose, kur pastebėta, kad yra labai sunku pakankamai apsaugoti gyventojus ir gerbti jų teises, taip pat užtikrinti darbuotojų sveikatą ir saugą ir pakankamą darbuotojų skaičių tiek sveikatos priežiūros, tiek slaugos sektoriuose. Šiame reglamente taip pat turėtų būti numatyta geresnė sveikatos priežiūros ir slaugos darbuotojų trūkumo stebėsena, siekiant padėti valstybėms narėms, Europos Komisijai ir nacionaliniams bei Europos socialiniams partneriams apsvarstyti sprendimus, kaip padidinti darbo patrauklumą šiame sektoriuje ir taip pagerinti įdarbinimą ir darbuotojų išlaikymą; |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | koordinuotai sutelkiant mokslinę patirtį ir tarpdisciplininį dialogą. EESRK mano, kad tai turėtų būti daroma kartu su pilietinės visuomenės, ypač organizacijų, atstovaujančių grupėms, kurios yra pažeidžiamos pandemijų metu, pavyzdžiui, vyresnio amžiaus asmenims, benamiams, etninėms mažumoms priklausantiems asmenims ir neįgaliesiems, patirtimi. Taip pat turėtų būti įtraukiamas sveikatos priežiūros sektorius, tyrėjai ir kiti susiję subjektai, įskaitant socialinės ekonomikos įmones; |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | įgalinant ES sveikatos saugumo komitetą (SSK) pateikti gaires priimant bendras ES lygmens pasirengimo būsimoms tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėms sveikatai priemones. Turėtų būti konsultuojamasi su Europos socialiniais partneriais sveikatos priežiūros sektoriuje (pvz., Europos socialinio dialogo sveikatos sektoriaus klausimais komitete) ir jie turėtų būti įtraukti į komiteto valdymą; |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | palengvinant sveikatos sistemos duomenų ir kitų svarbių tarpvalstybinių grėsmių valdymo duomenų teikimą. Renkamus duomenis reikia suskirstyti, kad būtų aiškiau, visos Sąjungos mastu suprantama, kurios grupės yra pažeidžiamiausios ir kurias labiausiai paveikė grėsmės sveikatai. Renkant duomenis turėtų būti atsižvelgiama į lytį, amžių, etninę kilmę, migracinę praeitį, negalią ir lėtines ligas. Be to, tai turėtų apimti duomenis apie sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos specialistų pasiūlą, vaistų, medicinos prietaisų ir asmeninių apsaugos priemonių atsargas, intensyviosios terapijos ir ūmios terapijos lovų skaičių ir naudojamas lovas, dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatus ir naudojamus aparatus, tyrimų pajėgumus ir atliekamus tyrimus, taip pat duomenis apie visuomenės sveikatos skyrių aprūpinimą ištekliais siekiant užtikrinti tinkamą, į poreikius orientuotą darbuotojų skaičių, visų pirma apie vienam gyventojui tenkantį socialinės medicinos darbuotojų skaičių.- Taip pat svarbu rinkti informaciją apie nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų įtraukumą, kad būtų užtikrintos vienodesnės galimybės jomis pasinaudoti. Šie duomenys turėtų būti naudojami priimant rekomendacijas, įskaitant rekomendacijas dėl išteklių santykio pagal gyventojų skaičių, įskaitant sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos specialistų skaičių, parengtas remiantis gerąja praktika ir politikos vertinimais; |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | sukuriant naują ES laboratorijų tinklą. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kaip užtikrinti, kad medicinos srities inovacijos ir atsakas būtų prieinami visiems, nepaisant to, kurioje valstybėje narėje ar regione jie gyvena, ir kaip padaryti juos įperkamus visiems; |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | rengiant mokymo programas specialistams, kuriose taip pat būtų atsižvelgta į konkrečius skirtingų profilių pacientų, sveikatos priežiūros ir slaugos darbuotojų poreikius ir perėjimą prie e. sveikatos ir telemedicinos. COVID-19 pandemijos metu matėme, kad amžius ir įvairūs sveikatos sutrikimai bei negalia turėjo didžiulę įtaką rizikai patirti sunkių simptomų ir mirti. Kalbant ypač apie neįgaliuosius ir lėtinėmis ligomis sergančius asmenis, labai svarbu, kad specialistai suprastų, kaip tinkamai konsultuoti pacientus, gerbti visų laisvą valią ir užtikrinti, kad niekas nebūtų verčiamas gydytis. Darbuotojų mokymas turėtų derėti su koncepcija „Viena sveikata“. Be to, pasienio regionuose turėtų būti skatinamos bendros tarpvalstybinės pratybos ir skatinamas visuomenės sveikatos sistemų išmanymas. |
| --- | --- |

3.3.7.

4.   Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

| 4.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad didinami Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (toliau – Centras) įgaliojimai, susiję su priežiūra, pasirengimu, skubiu įspėjimu ir reagavimu pagal sustiprintą ES sveikatos apsaugos sistemą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Šis Centro įgaliojimų pratęsimas ir išplėtimas atliekamas tinkamu laiku ir, jei tai pavyks, tai taps pagrindu, leidžiančiu Sąjungai geriau kovoti su COVID-19 pandemija. Šis veiksmas taip pat gali padėti ES ir nacionaliniu lygmenimis pašalinti pandemijos metu išryškėjusius trūkumus visuomenės sveikatos ir reagavimo į sveikatos krizę srityse. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK mano, kad Centras neturėjo įgaliojimų, mechanizmų ar išteklių, reikalingų nuosekliai ir veiksmingai reaguoti į COVID-19 pandemiją. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Nacionaliniams visuomenės sveikatos klausimams taikomas subsidiarumo principas. Tačiau mūsų Sąjungoje, kuriai būdingas didelis žmonių ir prekių judėjimas per sienas, visos užkrečiamosios ligos potencialiai yra tarpvalstybinio pobūdžio grėsmės sveikatai, kurioms reikia ES lygmens priežiūros, pasirengimo, rizikos vertinimo, skubaus įspėjimo ir reagavimo į jas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pandemija atskleidė pavojingą užkrečiamųjų ir neužkrečiamųjų ligų ryšį. Didžioji dauguma mirčių nuo COVID-19 buvo siejamos su gretutiniais sveikatos sutrikimais arba jau esamomis sveikatos problemomis, o dėl pandemijos sumažėjo lėtinėmis ligomis sergančių pacientų galimybės gauti gydymą. Todėl reagavimo į krizes mechanizmas ir Europos sveikatos sąjunga turėtų apimti ir neužkrečiamąsias ligas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | 2019 m. rugsėjo mėn. paskelbtame Centro išoriniame vertinime buvo pabrėžti svarbūs būdai Centro veiklai stiprinti. Vertinime buvo akcentuojamas poreikis didinti Centro svarbą valstybėms narėms ir sutelkti dėmesį į struktūrines valstybių narių visuomenės sveikatos sistemų spragas ir trūkumus, kurie daro poveikį jų gebėjimui veiksmingai prisidėti prie ECDC veiklos ir optimaliai gauti naudos iš jos. Vertinime buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad reikia peržiūrėti ir išplėsti Centro įgaliojimus bei iš dalies pakeisti esamą reglamentą. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK pažymi, kad sveikatos apsauga yra pamatinė žmogaus teisių apsaugos dalis. Nesugebėjimas tinkamai ištirti grėsmes sveikatai, pasirengti joms, įspėti apie jas ir į jas reaguoti, kaip mes ir toliau pastebime pandemijos metu, pakerta žmogaus teisių, visų pirma teisės į sveikatą, laikymąsi ir skatina nelygybę. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pasiūlyme pateikiami štai tokie svarbūs Centro pajėgumų patobulinimai:






  — | geresnis gebėjimas stebėti sveikatos padėtį bus sustiprintas remiantis skaitmeninėmis stebėjimo sistemomis, |
| --- | --- | --- |

4.8.

—

geresnis gebėjimas stebėti sveikatos padėtį bus sustiprintas remiantis skaitmeninėmis stebėjimo sistemomis,

| — | geresnis pasirengimas valstybėse narėse, kuriant nacionalinius prevencijos ir reagavimo planus ir didesnius pajėgumus siekiant integruoto greito reagavimo sveikatos srityje, |
| --- | --- |

—

geresnis pasirengimas valstybėse narėse, kuriant nacionalinius prevencijos ir reagavimo planus ir didesnius pajėgumus siekiant integruoto greito reagavimo sveikatos srityje,

| — | sustiprintos epidemijų ir protrūkių kontrolės priemonės pateikiant privalomas rizikos valdymo rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

sustiprintos epidemijų ir protrūkių kontrolės priemonės pateikiant privalomas rizikos valdymo rekomendacijas,

| — | didesni pajėgumai mobilizuoti ir dislokuoti ES sveikatos darbo grupę, |
| --- | --- |

—

didesni pajėgumai mobilizuoti ir dislokuoti ES sveikatos darbo grupę,

| — | sveikatos priežiūros sistemų pajėgumų diagnozuoti konkrečias užkrečiamąsias ir neužkrečiamąsias ligas, užkirsti joms kelią ir jas gydyti stebėjimas ir vertinimas, |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros sistemų pajėgumų diagnozuoti konkrečias užkrečiamąsias ir neužkrečiamąsias ligas, užkirsti joms kelią ir jas gydyti stebėjimas ir vertinimas,

| — | pajėgumų siekiant nustatyti pažeidžiamiausias gyventojų ir tų, kuriems reikia tikslinių reagavimo priemonių, grupes stiprinimas, |
| --- | --- |

—

pajėgumų siekiant nustatyti pažeidžiamiausias gyventojų ir tų, kuriems reikia tikslinių reagavimo priemonių, grupes stiprinimas,

| — | sustiprinti mokslinių tyrimų, pasirengimo ir reagavimo ryšiai bei visuomenės sveikatos ir mokslinių tyrimų bendruomenių politikos bendradarbiavimas, |
| --- | --- |

—

sustiprinti mokslinių tyrimų, pasirengimo ir reagavimo ryšiai bei visuomenės sveikatos ir mokslinių tyrimų bendruomenių politikos bendradarbiavimas,

| — | sveikatos apsaugos srities gebėjimų stiprinimas koordinuojant naują Sąjungos etaloninių laboratorijų tinklą ir naują nacionalinių tarnybų, remiančių transfuziją, transplantaciją ir dirbtinį apvaisinimą, tinklą, |
| --- | --- |

—

sveikatos apsaugos srities gebėjimų stiprinimas koordinuojant naują Sąjungos etaloninių laboratorijų tinklą ir naują nacionalinių tarnybų, remiančių transfuziją, transplantaciją ir dirbtinį apvaisinimą, tinklą,

| — | veiklos užkrečiamųjų ligų srityje plėtra, |
| --- | --- |

—

veiklos užkrečiamųjų ligų srityje plėtra,

| — | ES įsipareigojimų užtikrinti pasaulinį sveikatos saugumą ir pasirengimą rėmimas. |
| --- | --- |

—

ES įsipareigojimų užtikrinti pasaulinį sveikatos saugumą ir pasirengimą rėmimas.

| 4.9. | EESRK ne kartą ragino didinti investicijas į visuomenės sveikatą ES. Tokiu būdu, didinant Centro įgaliojimus, bus svarbu nepamiršti šių dalykų: |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | Centrui turėtų būti suteikti įgaliojimai ir skirti ištekliai, kad būtų išspręsta nelygybės sveikatos apsaugos srityje problema ir užtikrinta, kad ES atsakas į grėsmes sveikatai būtų nukreiptas į tuos, kurie, pasak daugiadisciplininių mokslo ekspertų, yra pažeidžiamiausi. Pažeidžiamiausių asmenų nustatymas turėtų būti grindžiamas kokybiškais suskirstytais duomenimis, įtraukiant šias asmenų grupes. Tai turėtų visapusiškai apimti pilietinę visuomenę, socialinius partnerius, paslaugų teikėjus ir labiausiai paveiktų bendruomenių narius. Viešųjų sveikatos priežiūros sistemų, medicinos specialistų ir pilietinės visuomenės, įskaitant socialinius partnerius ir sveikatos priežiūros srityje veikiančias socialinės ekonomikos įmones, koordinavimas yra nepaprastai svarbus keičiantis informacija. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Sveikata nėra atskirai sprendžiamas klausimas. Ji yra glaudžiai susijusi su deramu gyvenimo lygiu, deramu darbu, tinkamu būstu ir mityba bei visomis paslaugomis ir parama. ES jau įsipareigojo skatinti socialinės Europos įgyvendinimą vykdant Europos socialinių teisių ramstį. Centras taip pat turi būti pasirengęs įvertinti ir rengti rekomendacijas atitinkamoms ES struktūroms, pavyzdžiui, toms, kurios prižiūri Europos semestro procesą ir atnaujintą ES socialinių teisių ramsčio socialinių rodiklių suvestinę. Bendradarbiaudamas su šiomis struktūromis, jis turėtų teikti rekomendacijas valstybėms narėms apie sveikatą lemiančius socialinius veiksnius ir apie tai, kaip gerinti sveikatą sprendžiant socialinių veiksnių klausimus. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | Centras turėtų būti įpareigotas stebėti investicijas ir parengti rekomendacijas dėl sveikatos priežiūros, rizikos vertinimo, pasirengimo ir reagavimo finansavimo tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | ECDC ir nacionaliniai ligų kontrolės centrai turėtų bendradarbiauti sistemingo stebėjimo srityje. Kartu jie turėtų stebėti, ką labiausiai paveikia grėsmės sveikatai, aptikti atvejus ir karštuosius taškus, atpažinti tendencijas ir teikti rekomendacijas. |
| --- | --- |

4.9.4.

5.   ES reglamentas dėl didesnio Europos vaistų agentūros vaidmens

| 5.1. | EESRK palankiai vertina atnaujintą Europos vaistų agentūros (EMA) vaidmenį ir padidintus jos pajėgumus, siekiant sumažinti vaistų ir medicinos priemonių trūkumą visoje ES. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK mano, kad dabartinis EMA vaidmuo buvo nepakankamas siekiant išspręsti COVID-19 pandemijos keliamas problemas, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad pandemijos pradžioje ES ypač trūko gyvybę gelbėjančios medicinos įrangos, pavyzdžiui, dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų. Toks trūkumas buvo ypač pastebimas kai kuriose valstybėse narėse, be to, buvo nepakankamai koordinuojamas sąžiningas reikmenų ir AAP skirstymas visoje Sąjungoje. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Atnaujintas EMA vaidmuo ir padidinti pajėgumai, kurie bus aktyvuoti kilus kitai ES lygmens sveikatos krizei, padės sušvelninti per COVID-19 pandemiją patirtas problemas tokiais būdais: |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | įsteigiant Vaistų iniciatyvinę grupę ir Medicinos priemonių iniciatyvinę grupę, kurios EK ir valstybėms narėms praneštų apie priemonių trūkumus ar būsimų trūkumų riziką. Iniciatyvinėse grupėse, sudarytose iš ekspertų iš visos ES, kad būtų suderintas požiūris, turėtų būti specialistai, kurie specializuojasi pritaikyto gydymo tiems, kuriems kyla didesnė sveikatos komplikacijų rizika pandemijų metu, pavyzdžiui, tokios, kokią ką tik patyrėme, srityje. Žinoma, tai priklausys nuo sveikatos krizės, kurią tuo metu patirs ES, pobūdžio, tačiau kaip įprasta reikės žinių apie pritaikytą vyresnio amžiaus asmenų, neįgaliųjų ir sunkių sveikatos sutrikimų turinčių asmenų gydymą atsižvelgiant į biologinę ar socialinę lytį. Taip pat turėtų būti įtrauktos pilietinės visuomenės organizacijos ir su jomis turėtų būti konsultuojamasi esminiais klausimais; |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | imantis veiksmų dar prieš tai atsirandant vaistų trūkumui ir pastebint galimus trūkumus. Tai turi būti atliekama ne tik dažniausiai ES rinkoje vartojamų vaistų atveju, bet ir tam, kad būtų užtikrintas nuolatinis vaistų ir medicinos priemonių, reikalingų retesniems sveikatos sutrikimams, prieinamumas, siekiant užtikrinti, kad jų būtų visose valstybėse narėse ir vietovėse, kur jų reikia; |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | koordinuojant tyrimus kartu su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru (ECDC), siekiant stebėti vakcinų veiksmingumą ir saugumą, ir palengvinant „tęstinę peržiūrą“, kurioje darbo grupė tikrins duomenis ir įrodymus, gautus iš klinikinių tyrimų tikruoju laiku, kad būtų paspartintas procesas. Ši darbo grupė taip pat teiks mokslines konsultacijas dėl vaistų ir vakcinų klinikinių tyrimų projektų. Naudodamasi šia kompetencija darbo grupė turėtų skatinti nustatyti klinikiniu požiūriu aktualiausius vaistų veiksmingumo tikslus, kurie turi būti vertinami atliekant klinikinius tyrimus. Agentūra jau teikia mokslines konsultacijas, tačiau nuo šiol tai bus padaryta skubos tvarka per 20 dienų ir nemokamai. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.4. | EMA, vykdydama savo būsimą veiklą, susidurs su keletu problemų. Agentūra turi užtikrinti ne tik tai, kad vaistai ir medicinos priemonės visoje ES būtų teikiamos nuosekliai ir jų būtų pakankamai, bet ir tai, kad būtų piliečiams įperkamų priemonių. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Šiuo metu didžiausia problema yra skiepijimo nuo COVID-19 pradžia. Tenka apgailestauti, kad ES skiepijimo strategijoje neatsižvelgiama į tam tikras pažeidžiamas grupes, kurios atitinka reikalavimus būti paskiepytos skubos tvarka, pavyzdžiui, neįgaliuosius ir lėtinėmis ligomis sergančius asmenis. Gydymo tvarka turėtų būti apibrėžta atliekant daugiadalykę mokslinę analizę, kurioje atsižvelgiama į diskriminaciją ir tai, kiek žmonių grupės susiduria su virusu. Vakcina turėtų būti traktuojama kaip viešoji gėrybė ir todėl būtina užtikrinti, kad laiku skiepyti gyventojus pernelyg netrukdytų suvaržymai, susiję su tokiais dalykais kaip intelektinės nuosavybės teisės. Gyvybių gelbėjimas turi išlikti vienu iš svarbiausių ES prioritetų. Todėl būtina, kad EK užtikrintų, jog Europa ir toliau pirmautų vakcinų kūrimo srityje. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | COVID-19 pandemijos metu EMA aktyviai dalijosi duomenimis apie patvirtintas vakcinas ir vaistus bei informacija apie Agentūros veiklos vykdymą. EMA taip pat paaiškino reguliavimo procesus visuomenei. Šis skaidrumo lygis laikomas labai naudingu ir turėtų būti užtikrintas ir ateityje. Šiuo tikslu į reglamentą turėtų būti įtraukta nuostata, kad visi klinikinių tyrimų duomenys, kuriais remdamasi Agentūra leidžia naudoti vaistus ar vakcinas, taip pat klinikinių tyrimų protokolai, dėl kurių Agentūra teikia rekomendacijas, turėtų būti skelbiami pagal Klinikinių tyrimų reglamentą. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESRK ragina EMA bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais subjektais sveikatos srityje, kad būtų sukurtas sąžiningos, atskaitingos ir skaidrios vaistų kainodaros ir prieinamų vaistų inovacijų Europos modelis. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Reagavimo į ekstremaliąsias sveikatos situacijas institucija

| 6.1. | ES planuoja sukurti Reagavimo į ekstremaliąsias sveikatos situacijas instituciją (HERA). Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto įsteigti agentūrą turėtų būti paskelbtas 2021 m. ketvirtą ketvirtį, tačiau HERA metmenys jau buvo pateikti neseniai paskelbtoje Europos vaistų strategijoje. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Planuojama, kad HERA užpildys didelę struktūrinę spragą ES pasirengimo krizėms ir reagavimo į jas infrastruktūroje. Ji sustiprins valstybių narių veiksmų koordinavimą plėtojant strategines investicijas į mokslinius tyrimus, plėtrą, gamybą, diegimą, platinimą ir medicininių atsako priemonių naudojimą. Kad toks tikslas būtų pasiektas, HERA padės ES geriau patenkinti kylančius sveikatos poreikius ir vykdys tokią veiklą:






  — | „vertindama perspektyvas ir prognozuodama, numatys konkrečias grėsmes ir didelio poveikio technologijas“. Tam reikės nemažai bendradarbiauti su pilietinės visuomenės grupėmis, atstovaujančiomis žmonėms, kurie dažniausiai yra pažeidžiami ekstremaliųjų sveikatos situacijų metu, kad būtų galima įvertinti būdus, kuriais galimos grėsmės gali juos neproporcingai paveikti, |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

„vertindama perspektyvas ir prognozuodama, numatys konkrečias grėsmes ir didelio poveikio technologijas“. Tam reikės nemažai bendradarbiauti su pilietinės visuomenės grupėmis, atstovaujančiomis žmonėms, kurie dažniausiai yra pažeidžiami ekstremaliųjų sveikatos situacijų metu, kad būtų galima įvertinti būdus, kuriais galimos grėsmės gali juos neproporcingai paveikti,

| — | nustatydama ir pašalindama investicijų trūkumą pagrindinėse kovos priemonėse, įskaitant novatoriškų antimikrobinių medžiagų kūrimą, |
| --- | --- |

—

nustatydama ir pašalindama investicijų trūkumą pagrindinėse kovos priemonėse, įskaitant novatoriškų antimikrobinių medžiagų kūrimą,

| — | stebėdama ir telkdama gamybos pajėgumus, žaliavų poreikius ir prieinamumą, taip šalinant tiekimo grandinės pažeidžiamumą, |
| --- | --- |

—

stebėdama ir telkdama gamybos pajėgumus, žaliavų poreikius ir prieinamumą, taip šalinant tiekimo grandinės pažeidžiamumą,

| — | remdama kompleksinių technologinių sprendimų, tokių kaip vakcinų platformos technologijos, kūrimą, kuriais palaikomas pasirengimas ir atsako planavimas būsimoms grėsmėms visuomenės sveikatai, |
| --- | --- |

—

remdama kompleksinių technologinių sprendimų, tokių kaip vakcinų platformos technologijos, kūrimą, kuriais palaikomas pasirengimas ir atsako planavimas būsimoms grėsmėms visuomenės sveikatai,

| — | kurdama specialias atsakomąsias priemones, įskaitant mokslinius tyrimus, klinikinius tyrimus ir duomenų infrastruktūrą. |
| --- | --- |

—

kurdama specialias atsakomąsias priemones, įskaitant mokslinius tyrimus, klinikinius tyrimus ir duomenų infrastruktūrą.

| 6.3. | EESRK kelia abejonių tai, kad pagal HERA numatyti ir ECDC, EMA ir Reglamente dėl didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai esantys tikslai sutampa. Pasirengimo krizėms, mokslinių tyrimų, duomenų ir koordinuoto vaistų ir medicinos priemonių platinimo klausimai yra aptariami minėtuose reglamentuose. Taigi HERA pridėtinė vertė nėra visiškai aiški, todėl atsakomybės ribos, kuri įstaiga yra atsakinga už kokią sveikatos priežiūros koordinavimo sritį, gali išnykti. Pavyzdžiui, neaišku, ar HERA teikiamos rekomendacijos turėtų viršenybę EMA pateiktų rekomendacijų atžvilgiu, tuo atveju, jei būtų paskelbta apie ES kilusią epidemiją. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | HERA turėtų būti išimtinai viešoji organizacija, turinti aiškią visuomenės sveikatos misiją, kuri nebūtų painiojama su pramonės politikos sritimis, ir būtų pasirengusi priimti nuo farmacijos pramonės nepriklausomą sprendimą ir ieškoti visuomenės sveikatai palankių sprendimų (pavyzdžiui, kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms srityje). Ji turėtų turėti nemažą biudžetą, kuris užtikrintų nepriklausomą ilgalaikį planavimą. HERA veikimą reguliuojančiuose teisės aktuose turėtų būti numatyta pagrįstos kainodaros sąlyga. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Tačiau HERA pridėtine verte galima laikyti koordinacinį vaidmenį gaminant medicinos ir asmeninės apsaugos priemones bei vaistus. Palyginti su EMA ir ECDC veikla, HERA taip pat išsiskirs gamybos pajėgumų, žaliavų poreikio ir prieinamumo stebėsenos ir telkimo srityse. Sėkmingai veikianti HERA yra stipri, nepriklausoma ir skaidri viešoji agentūra. Viešasis interesas turėtų būti jos veiklos pagrindas ir atsispindėti jos prioritetuose, valdyme ir veiksmuose. Siekiant kovoti su nelygybe sveikatos srityje, būtina užtikrinti, kad pažeidžiamų grupių duomenys būtų geriau suskirstyti. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EESRK mano, kad yra neatsakytų klausimų, kuriuos logiškai būtų galima išspręsti suteikiant HERA įgaliojimus vykdyti priežiūrą, ir apie kuriuos dar nebuvo užsiminta nė viename ankstesniame komunikate. HERA – tai puiki galimybė remtis Europos mokslo kompetencija, pasimokyti iš dabartinės krizės ir užtikrinti, kad visuomenė veiktų kaip išmintingas investuotojas, skatinantis tikslingas, visuomenės sveikatos poreikius atitinkančias inovacijas. Atsižvelgiant į sutapimus su kitų institucijų veikla, gali būti naudinga pritaikyti HERA taikymo sritį ir pareigas, įtraukiant tokią veiklą: |
| --- | --- |

6.6.

| 6.6.1. | ES darbo grupės, kuri daugiausia dėmesio skiria būtent ekstremaliųjų sveikatos situacijų poveikiui pažeidžiamiausioms socialinėms grupėms, o taip pat sveikatos priežiūros ir slaugos darbuotojams, koordinavimą. Ši darbo grupė daugiausia dėmesio galėtų skirti vyresnio amžiaus asmenims, sveikatos sutrikimų turintiems žmonėms ir neįgaliesiems, tačiau neapsiriboti tik šiomis grupėmis; |
| --- | --- |

6.6.1.

| 6.6.2. | dėmesio sutelkimą į nediskriminavimą ES atsake į būsimas pandemijas, užtikrinimą, kad prevencinės priemonės, skubi medicininė pagalba ir gydymas būtų prieinami visiems, įskaitant benamius, keliaujančias bendruomenes ir dokumentų neturinčius ES gyvenančius asmenis, visus, kurie gali likti nepastebėti visuomenės reagavimo į sveikatos krizes metu; |
| --- | --- |

6.6.2.

| 6.6.3. | komunikacijos kampanijų vykdymas iškilus ekstremaliosioms sveikatos situacijoms, siekiant užtikrinti, kad žmonės geriau suprastų, kaip apsisaugoti, ką jie turi pakeisti savo kasdieniame gyvenime, kad būtų saugūs, taip pat informacijos teikimą apie tai, ar ir kada galima gauti gydymą, ir kaip tą gydymą gauti. Ši komunikacija turi būti tiesiogiai skirta visiems žmonėms ir joje turi būti atsižvelgta į konkrečius pažeidžiamiausių grupių, tokių kaip vyresnio amžiaus asmenys, sveikatos sutrikimų turintys asmenys ir neįgalieji, poreikius. Per vis dar vykstančią COVID-19 pandemiją ši komunikacija labai priklausė nuo pilietinės visuomenės organizacijų veiklos. Todėl, vykdant šią veiklą, reikėtų su jomis konsultuotis. |
| --- | --- |

6.6.3.

| 6.6.4. | HERA valdymo struktūra turėtų būti skaidri ir subalansuota, įskaitant pacientų ir visuomenės sveikatos organizacijas, pilietinę visuomenę ir socialinius partnerius bei mokslinių tyrimų bendruomenės atstovus. Nors pramonė bus svarbi partnerė, ji neturėtų priklausyti jokiai šios naujos viešosios organizacijos valdymo struktūrai. Visuotinius nepatenkintus poreikius apibrėš tik visuomenės sveikatos sektorius, o tikslas bus pradėti naujų produktų kūrimą ir pateikti juos rinkai. |
| --- | --- |

6.6.4.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Viešoji nuomonė ES koronaviruso krizės metu 3 (europa.eu).

1

(2)  OL C 13, 2016 1 15, p. 40, OL C 14, 2020 1 15, p. 1.

2

(3)  Policy & practice: Commercial determinants of health and sport

3

(4)  OL C 429, 2020 12 11, p. 251, OL C 440, 2018 12 6, p. 150, OL C 242, 2015 7 23, p. 48, OL C 181, 2012 6 21, p. 160, OL C 14, 2020 1 15, p. 1, OL C 13, 2016 1 15, p. 40.

4

(5)  Žr. EESRK rezoliuciją (OL C 311, 2020 9 18, p. 1).

5

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/en/web/products-euro-indicators/-/3-08012021-ap

6

(7)  https://www.aim-mutual.org/mediaroom/tackling-medical-deserts-across-the-eu/

7

(8)  A. Comas-Herrera et al., Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence, (2020 m. gegužės mėn.).

8

Mortality associated with COVID-19 outbreaks in care homes: early international evidence

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/121 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/121

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas“

(COM(2020) 565 final)

(2021/C 286/21)

Pranešėjas
  Cristian PÎRVULESCU

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 11 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Biuro sprendimas | 2020 12 1 |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 16 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 192 / 2 / 9 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2020 11 27

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Biuro sprendimas

2020 12 1

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 16

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

192 / 2 / 9

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pateiktą 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planą ir tikisi, kad jis padės ES ir valstybių narių institucijoms atnaujinti pastangas kovojant su rasizmu ir kitomis struktūrinės diskriminacijos formomis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Planas yra svarbus ir pateiktas laiku. Įsiplieskusi COVID-19 epidemiologinė krizė sukėlė naujų problemų, susijusių su įtrauktimi ir įvairovės skatinimu. Jau marginalizuotos grupės, pavyzdžiui, migrantai, susidūrė su dideliais medicininiais, socialiniais ir ekonominiais sunkumais. Krizės metu dažnesnės tampa diskriminacinės nuostatos ir veiksmai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Dar prieš COVID-19 krizę mažumų ir pažeidžiamų grupių padėtis ES blogėjo. Priešiškas požiūris į migrantus plito vis labiau; jį skatino siekiantys būti išrinkti lyderiai ir partijos, kurstę priešiškas nuotaikas, nukreiptas prieš musulmonus ir iš Afrikos bei Azijos kilusius žmones. Istorinės mažumos, tokios kaip romai, vis dažniau tapo rasinės neapykantos taikiniais. Žydų bendruomenė Europoje jautėsi vis nesaugiau, o tai sužadino skaudžius prisiminus apie žiaurų antisemitizmą, kamavusį žemyną prieš Antrąjį pasaulinį karą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Atsižvelgiant į tai, planu siekiama supaprastinti teisėkūros, politikos ir biudžeto veiksmus. Nors plane sujungiamos visos turimos priemonės, kartais atrodo, kad jame trūksta užmojų ir dėmesio istorinėms aplinkybėms. Jame išdėstytas požiūris yra pernelyg atsargus, o reali situacija greitai blogėja. EESRK norėtų pabrėžti, kad veiksmai kovojant su diskriminacija, rasizmu, ksenofobija ir kitų rūšių nepakanta Europos lygmeniu yra aiški, ES steigiamuosiuose dokumentuose įtvirtinta atsakomybė. Ji nėra pasirenkama, o atsakomybės pasidalijimas tarp ES ir nacionalinių valdžios institucijų neturėtų tapti nusiraminimo ir neveikimo priežastis. Konkretų susirūpinimą kelia tai, kaip įtikinti visas ES valstybes nares prisidėti prie šių pastangų ir užtikrinti aktyvų įvairių įstaigų, institucijų ir organizacijų bendradarbiavimą nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK remia naujų teisės aktų rengimą siekiant sustiprinti nacionalinių lygybės įstaigų vaidmenį. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK taip pat ragina Tarybą priimti 2008 m. Komisijos pasiūlymą dėl vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, principo įgyvendinimo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pamatiniam sprendimui dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija baudžiamosios teisės priemonėmis – pagrindiniam teisėkūros procedūra priimtam aktui – reikia atlikti išsamų įgyvendinimo vertinimą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Internetinė erdvė vis dažniau pakeičia tradicinę viešąją erdvę. Tai taip pat yra erdvė, kurią kai kurie lyderiai, grupės ir organizacijos naudoja skatindami rasistines ir diskriminacines nuostatas. Kuriant politiką ir procedūras, daugiau dėmesio reikėtų skirti organizuotai neapykantą kurstančios retorikos sklaidai ir atitinkamam šios problemos sprendimui. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Deja, pastarąjį dešimtmetį pastebėjome, kad nemažai grupių ir organizacijų atvirai perima idėjas, simbolius ir veiksmus, kilusius iš Europos tarpukario fašizmo. Per pastarąjį dešimtmetį jie persikėlė iš viešosios erdvės paribių į jos centrą, be kita ko, susitelkdami internete. Juos taip pat paskatino ir politiniai įvykiai už Europos ribų – kai didelių valstybių valdžios institucijos laikosi nacionalistinių ir konservatyvių pozicijų įgyvendindamos vidaus ir išorės politiką. Ši naujo susitelkimo problema turėtų būti sprendžiama atitinkamai, ne tik taikant teisėkūros ir baudžiamuosius veiksmus, kurie gali būti pavėluoti, bet ir tiesioginiais bei ryžtingais veiksmais šalinant pagrindines dešiniosios radikalizacijos priežastis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK teigiamai vertina Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą, kurį pristatė Komisija, ir tikisi, kad juo bus toliau remiama lygybė darbo rinkoje, įskaitant rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančius žmones. Mes taip pat tikimės, kad dėl COVID-19 epidemijos sukeltų ekonominių sunkumų laikotarpiu bus laikomasi ES institucijų ir valstybių narių prisiimtų socialinių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK nekantriai laukia 2021 m. numatytos Komisijos išsamios vaiko teisių strategijos. Tikimės, kad į strategiją bus įtrauktos kovos su rasizmu ir diskriminacija priemonės, taip pat sąsajos su politika ir ištekliais, kurie galėtų sušvelninti neigiamą epidemijos poveikį ir kilusius sutrikdymus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Reikia visapusiškai persvarstyti ES ir valstybių narių sveikatos politiką siekiant vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu užtikrinti, kad visi žmonės, ypač priklausantys pažeidžiamoms grupėms ir mažumoms, galėtų gauti aukštos kokybės paslaugas. Tai apima geresnį paslaugų finansavimą, visuomenės sveikatos infrastruktūros plėtrą visuose regionuose, ypač skurdesnėse vietovėse, pirminių sveikatos paslaugų plėtrą ir paslaugų teikimo sutelkimą pagal pacientų poreikius ir teises. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti vyresnio amžiaus asmenų, kurie COVID-19 pandemijos metu slaugos namuose patiria izoliaciją, teisėms, orumui ir gerovei. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Turėtų būti iš naujo domimasi istorinėmis rasizmo priežastimis ir imamasi veiksmų dėl jų, ypač švietimo srityje. Reikėtų parengti naujas mokymo programas ir naujus vadovėlius, o su ES pagalba turėtų būti rengiamos mokytojų ir pedagogų mokymo programos. Vidurinio lavinimo ir aukštojo mokslo lygmenyse turėtų būti skatinamas tarpdisciplininis požiūris į bendrą Europos istoriją ir paveldą. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK kartu su Komisija ragina visas valstybes nares parengti ir patvirtinti nacionalinius kovos su rasizmu ir rasine diskriminacija veiksmų planus. Tik maždaug pusė valstybių narių turi tokius planus, o tai rodo skirtingą valstybių narių valdžios institucijų susidomėjimo ir įsipareigojimo lygį. EESRK nekantriai laukia 2021 m. nustatytinų bendrų pagrindinių nacionalinių veiksmų planų principų ir yra pasiruošęs prisidėti prie šių pastangų. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK tikisi, kad bus dar labiau sustiprintos verslo organizacijų ir atskirų įmonių pastangos sukurti įtraukią darbo aplinką savo darbuotojams, nepriklausomai nuo jų lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos, amžiaus, negalios ar seksualinės orientacijos, ir tokią aplinką palaikyti. Įtrauki darbo aplinka taip pat apima tikrą socialinį dialogą ir tvirtą atstovavimą darbuotojams. Nekantriai laukiame 2021 m. gegužės mėn. vyksiančio Europos įvairovės chartijos mėnesio ir interneto priemonių rinkinio veiklos pradžios; šis rinkinys padės įmonėms įvertinti savo vidinę įvairovę ir įvairovės strategijas. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Finansavimas kovos su rasizmu ir diskriminacija veiksmams atrodo esąs didelis. Jis apima daugiametę finansinę programą (DFP), naująją Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą, programą „Europos horizontas“ ir naująją Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Remiantis bendruoju iki šiol atliktų veiksmų vertinimu, atrodo, kad valstybių narių valdžios institucijų suinteresuotumas naudotis įvairiais ištekliais ir kovoti su rasizmu bei diskriminacija nėra didelis. EESRK mano, kad biudžeto nuostatų pačių savaime nepakanka, todėl turėtų būti sukurta paskatų sistema. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą bendradarbiauti su Europos politinėmis partijomis, Europos bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinklu, pilietine visuomene ir akademine bendruomene, siekiant gerinti dalyvavimą pagal Europos demokratijos veiksmų planą. EESRK yra pasirengęs prisidėti prie šios veiklos ir pateikti savo požiūrį bei patirtį. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESRK ragina Komisiją geriau integruoti įvairius planus, kurių tikslai ir priemonės didžia dalimi sutampa. Siūlome integruoti Kovos su rasizmu planą, Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo Europos Sąjungoje strategiją, Demokratijos veiksmų planą ir teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Pripažindami tai, kad šie planai atspindi skirtingas politikos sritis, taip pat turėtume nustatyti bendrus aspektus ir sąveiką. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Vienas iš veiksmingos politikos ramsčių demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių apsaugos srityse yra gyvybinga, gerai organizuota ir atkakli pilietinė visuomenė, aktyviai veikianti visais lygmenimis – vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos. Todėl EESRK primygtinai ragina Komisiją parengti išsamią Europos pilietinės visuomenės strategiją, kuri padėtų jai vykdyti jos demokratinę misiją. |
| --- | --- |

1.19.

2.   Bendrosios pastabos

2.1.   Kova su rasizmu ir rasine diskriminacija pasitelkiant teisės aktus. Peržiūra ir veiksmai

| 2.1.1. | EESRK ragina Komisiją kuo greičiau atlikti išsamų esamos teisinės sistemos vertinimą. ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir jų įgyvendinimo stebėsena yra labai svarbi užtikrinant veiksmingus kovos su diskriminacija veiksmus. EESRK ragina Komisiją į vertinimą įtraukti svarbiausių pilietinės visuomenės organizacijų, socialinių partnerių ir bendruomeninių grupių bei nacionalinių lygybės įstaigų pozicijas. Taip pat turėtų būti įtrauktos organizacijos, tiesiogiai dirbančios su paveiktomis grupėmis. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | EESRK nekantriai laukia 2021 m. stebėsenos ataskaitos dėl Rasinės lygybės direktyvos įgyvendinimo ir palankiai vertina galimybę daugiau dėmesio skirti teisėsaugos reguliavimui. Jis taip pat ragina Komisiją prireikus aktyviai taikyti pažeidimo nagrinėjimo procedūras. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | EESRK remia naujų teisės aktų rengimą siekiant sustiprinti nacionalinių lygybės įstaigų vaidmenį. Apmaudu, kad tokios svarbios institucijos, kurios yra atsakingos už nepriklausomos pagalbos teikimą diskriminacijos aukoms, lygybės skatinimą, nepriklausomų tyrimų vykdymą ir nepriklausomų ataskaitų bei rekomendacijų teikimą, turi per daug skirtingų valdymo formų ir funkcijų. Būtina permąstyti ir toliau stiprinti jų vaidmenis. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | EESRK taip pat ragina Tarybą priimti 2008 m. Komisijos pasiūlymą dėl vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, principo įgyvendinimo (1). |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Pamatiniam sprendimui dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija baudžiamosios teisės priemonėmis (2) – pagrindiniam teisėkūros procedūra priimtam aktui – reikia atlikti išsamų įgyvendinimo vertinimą. Kaip teigiama pasiūlyme, kyla rimtas susirūpinimas dėl to, kiek nacionaliniuose baudžiamuosiuose kodeksuose teisingai kriminalizuojama neapykantą kurstanti kalba ir neapykantos nusikaltimai – dėl to susirūpinęs yra ir Komitetas. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Ypač didelį susirūpinimą kelia neapykantą kurstančios kalbos plitimas internetinėje erdvėje (3). Nors pamatiniame sprendime reikalaujama, kad valstybės narės kriminalizuotų viešą smurto ar neapykantos dėl odos spalvos, religijos, kilmės arba tautinės ar rasinės ar etninės kilmės kurstymą, įgyvendinant šią taisyklę vis dar yra trūkumų. Nacionalinės valdžios institucijos turi atsižvelgti į žodžio laisvės principą ir išsamiau apibrėžti neteisėto elgesio internete turinį. Kartu jos turi bendradarbiauti su informacinių technologijų platformomis, kad galėtų reguliuoti prieigą ir nustatyti aiškesnes turinio reguliavimo ir pašalinimo taisykles. Pažanga padaryta platformų teikėjų savanoriško reikalavimų laikymosi ir neteisėto turinio pašalinimo srityse, tačiau reikia nuolat stengtis neatsilikti nuo pokyčių internetinėje erdvėje. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Internetinė erdvė vis dažniau pakeičia tradicinę viešąją erdvę. Tai yra erdvė, kurioje vyksta didžioji dalis socialinės sąveikos, skirtos įvairiems poreikiams ir tikslams, pradedant prekių ir paslaugų pirkimu, pramogomis, informacija, švietimu, kultūriniu vartojimu, baigiant pilietiniu ir politiniu susitelkimu. Tai didžiulė erdvė, kurioje technologijų ir paslaugų plėtra keičia socialumo ir bendravimo ribas. Tai taip pat yra politinių lyderių, grupių ir organizacijų mėgstamiausia erdvė propaguoti savo vertybes ir ideologijas, bendrauti su visuomene ir susitelkti veiksmams (4). Kai kurie iš jų savo politinių veiksmų ir susitelkimo centre iškelia rasistines ir diskriminacines nuostatas. Kuriant politiką ir procedūras, daugiau dėmesio reikėtų skirti organizuotai neapykantą kurstančios retorikos sklaidai ir atitinkamam šios problemos sprendimui. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Deja, pastarąjį dešimtmetį pastebėjome, kad nemažai grupių ir organizacijų atvirai perima idėjas, simbolius ir veiksmus, kilusius iš Europos tarpukario fašizmo. Tarp jų yra nacionalinių parlamentų partijos, ne parlamentinės partijos, politiniai judėjimai ir kovotojų grupuotės – visi įsišakniję neapykantos ir diskriminacijos politinėje kultūroje. Per pastarąjį dešimtmetį jie persikėlė iš viešosios erdvės paribių į jos centrą, be kita ko, susitelkdami internete. Juos taip pat paskatino ir politiniai įvykiai už Europos ribų – kai didelių valstybių valdžios institucijos laikosi nacionalistinių ir konservatyvių pozicijų įgyvendindamos vidaus ir išorės politiką. Ši naujo susitelkimo problema turėtų būti sprendžiama atitinkamai, ne tik taikant teisėkūros ir baudžiamuosius veiksmus, kurie gali būti pavėluoti, bet ir tiesioginiais bei ryžtingais veiksmais šalinant pagrindines dešiniosios radikalizacijos priežastis. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Kaip teigiama pasiūlyme, kai kurios valstybės narės ėmėsi veiksmų, kuriais draudžiamos rasistinės grupuotės ir jų simboliai, dažnai tai daroma remiantis teisės aktais, reglamentuojančiais neapykantos nusikaltimus, neapykantą kurstančią retoriką ar terorizmą, arba yra nustačiusios baudžiamąsias sankcijas, susijusias su nusikaltimų žmoniškumui ir (arba) nacistinio ir fašistinio laikotarpio neigimu, taip pat teroristinių grupuočių propaganda. Tai yra žingsnis teisinga linkme, tačiau šiuo atžvilgiu reikia daugiau veiksmų. Visos valstybės turėtų parengti nacionalinį atsaką į smurtinį ekstremizmą. O jų taikomus metodus turėtų palengvinti bendri veiksmai ES lygmeniu. EESRK nekantriai laukia Komisijos pranešimo dėl nacionalinio atsako į smurtinį ekstremizmą planų. Raginame Komisiją glaudžiai bendradarbiauti ne tik su teisėsaugos institucijomis, kurioms dažniausiai pavesta stebėti smurtinio ekstremizmo grėsmes, bet ir su nacionalinėmis lygybės įstaigomis, nepriklausomomis stebėjimo ir priežiūros institucijomis, pilietinės visuomenės organizacijomis (įskaitant religines bendruomenes), socialiniais partneriais, žiniasklaida ir universitetais. EESRK yra pasirengęs prisidėti savo patirtimi prie bendrų ES kovos su smurtiniu ekstremizmu planų rengimo. Šie veiksmai turėtų būti nukreipti ne tik į matomus ir jau pažengusio smurtinio ekstremizmo atvejus, bet ir į gilumines priežastis bei palankią aplinką, kuri paskatino radikalizaciją ir su ja susijusius veiksmus. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | EESRK ragina visas valstybes nares apsvarstyti galimybę nedelsiant ratifikuoti Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 190 (2019 m.) – pačią pirmąją tarptautinę sutartį, kuria vienareikšmiškai smerkiamas visų formų smurtas ir priekabiavimas darbo aplinkoje. Tai taikytina priekabiavimui ir diskriminacijai dėl rasės, lyties ir visų kitų motyvų. |
| --- | --- |

2.1.10.

2.2.   Ne vien ES teisės aktai – dėti daugiau pastangų kovojant su rasizmu kasdieniame gyvenime

| 2.2.1. | EESRK palankiai vertina naują požiūrį, taikomą kovojant su teisėsaugos institucijų vykdoma diskriminacija. Teisėsaugos institucijos kiekvieną dieną dirba visose Europos bendruomenėse ir todėl jos galėtų būti pagrindiniai subjektai kovojant su rasizmu, ksenofobija ir diskriminacija. Deja, į personalo švietimą ir mokymą paprastai neįtraukiamos demokratijos, žmogaus teisių apsaugos ir diskriminacijos temos. Kai kuriais atvejais teisėsaugos darbuotojai patys perima rasistines, ksenofobiškas ir diskriminacines pažiūras, o blogiausiu atveju susisieja su išorinėmis grupėmis, propaguojančiomis šias idėjas. Džiaugiamės Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) ir Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūros (CEPOL) atlikta veikla kuriant mokymo išteklius ir priemones, tačiau to nepakanka. Potencialių švietimo ir mokymo veiklos naudos gavėjų skaičius siekia šimtus tūkstančių. Todėl reikia gerokai sustiprinti bendradarbiavimą su nacionalinėmis mokymo įstaigomis ir skirti daugiau išteklių mokymui ES ir nacionaliniu lygmenimis. FRA ir CEPOL taip pat gali raginti nacionalines mokymo įstaigas bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis ir universitetais, kad mokymo turinys būtų geriau pritaikytas prie nacionalinių ypatumų. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | EESRK palankiai vertina tvirtą Komisijos įsipareigojimą kovoti su diskriminacija, nelygybe užimtumo, švietimo, sveikatos priežiūros ir būsto srityse vykdant politiką ir finansavimo programas. Todėl teigiamai vertiname Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą, kurį pristatė Komisija, ir tikimės, kad juo bus toliau remiama lygybė darbo rinkoje, įskaitant rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančius žmones. Mes taip pat tikimės, kad dėl COVID-19 epidemijos sukeltų ekonominių sunkumų laikotarpiu bus laikomasi ES institucijų ir valstybių narių prisiimtų socialinių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | EESRK palankiai vertina ketinimą naudoti priemonę „Next Generation ES“, techninės paramos priemonę ir 2021–2027 m. bendrąjį biudžetą socialinei įtraukčiai skatinti, taip pat užtikrinant visiems lygias galimybes ir kovojant su diskriminacija. Dėl COVID-19 krizės ir jos neproporcingo poveikio pažeidžiamiems asmenims ir mažumoms atsirado poreikis plėtoti infrastruktūrą ir suteikti vienodas galimybes patekti į darbo rinką, gauti sveikatos ir socialinę priežiūrą, įsigyti būstą ir naudotis kokybiškomis, nesegreguotomis ir įtraukiomis švietimo bei mokymo paslaugomis. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Dėl COVID-19 krizės paaštrėjo su darbo rinka susijusios problemos, kurias patiria pažeidžiamos grupės ir mažumos. Mažumoms priklausantys asmenys susiduria su sunkumais įsidarbindami, o net jei turi darbą, jie dažnai negauna atlyginimo pagal savo išsilavinimo ir įgūdžių lygį. Ekonominį pandemijos poveikį, susijusį su didelio masto atleidimais iš darbo ir vis blogėjančiomis darbo sąlygomis bei mažėjančiu darbo užmokesčiu, labiau jaučia pažeidžiamos grupės ir mažumos. Nekantriai laukiame Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano, kad būtų galima veiksmingai kovoti su diskriminacija užimtumo srityje. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | COVID-19 pandemija taip pat padarė neigiamą poveikį švietimui. Dėl 2020 m. uždarytų mokyklų, kurios tikriausiai nebus atvertos ir 2021 m., buvo sutrikdytas švietimo procesas, kuris ir taip jau buvo nepakankamai įtraukus. Dar prieš pandemiją pažeidžiamoms grupėms ir mažumoms priklausantys vaikai ir jaunimas anksti palikdavo mokyklą arba nevisapusiškai dalyvaudavo švietimo procese. Per visą savo dalyvavimą švietimo procese mažumoms priklausantys vaikai buvo diskriminuojami ir iš jų buvo tyčiojamasi, o Europos Komisijos pasiūlyme tai nėra visapusiškai pripažįstama. Mokyklos nėra tik švietimo įstaigos; jose ir jų aplinkoje yra teikiamos įvairios paslaugos, įskaitant maitinimo ir sveikatos stebėsenos paslaugas, taip pat pagalbos tėvų arba bendruomenės smurtą patiriantiems vaikams paslaugas arba smurto prevencijos paslaugas. Perėjimas prie nuotolinio mokymo buvo skubus problemos sprendimas. Daugeliu atveju dėl to atsirado dar viena kliūtis pažeidžiamoms grupėms ir mažumoms priklausantiems vaikams – jie neturėjo tinkamų įrenginių ir interneto ryšio. Kai tik vėl bus galima atverti mokyklas, reikės imtis tiesioginių ir tvirtų veiksmų, kad būtų pradėta teikti pedagoginę pagalbą ir paslaugas. EESRK nekantriai laukia 2021 m. numatytos Komisijos išsamios vaiko teisių strategijos. Tikimės, kad į strategiją bus įtrauktos kovos su rasizmu ir diskriminacija priemonės, taip pat sąsajos su politika ir ištekliais, kurie galėtų sušvelninti neigiamą epidemijos poveikį ir kilusius sutrikdymus. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | EESRK palankiai vertina Informacijos apie radikalizaciją tinklo darbą ir tikisi, kad jo veikla bus toliau remiama ir plėtojama, ypač švietimo srityje. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Kalbant apie sveikatą, COVID-19 pandemija padarė didelį poveikį. Dar labiau pablogėjo rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančių asmenų patiriama nelygybė sveikatos priežiūros srityje. Raginame ES sveikatos politikos platformą visapusiškai spręsti nelygybės dėl rasinės ar etninės kilmės mažinimo klausimą. ES privalo daryti dar daugiau ir užtikrinti, kad per pandemiją ir po jos ES piliečiai ir gyventojai galėtų gauti aukštos kokybės medicinos paslaugas. Reikia pagirti ir skatinti ES pastangas suteikti medicininę įrangą ir, kiek vėliau, galimybę gauti vakcinas. Tačiau tik visapusiškai persvarstant ES ir valstybių narių sveikatos politiką galima vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu išspręsti problemą, kad visi žmonės, ypač iš pažeidžiamų grupių ir mažumų, galėtų gauti paslaugas ir jos būtų aukštos kokybės. Tai apima geresnį paslaugų finansavimą, visuomenės sveikatos infrastruktūros plėtrą visuose regionuose, ypač skurdesnėse vietovėse, pirminių sveikatos paslaugų plėtrą ir paslaugų teikimo sutelkimą pagal pacientų poreikius ir teises. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Reikia imtis daugiau veiksmų būsto srityje. Kaip teigiama pasiūlyme, diskriminacija būsto rinkoje didina segregaciją ir sukelia grandininį poveikį švietimo ar užimtumo galimybių atžvilgiu, taip pat vaikų turinčių šeimų atveju turi didelį neigiamą poveikį vaikų vystymuisi. COVID-19 epidemija parodė, jog reikia imtis veiksmų būsto sąlygoms gerinti. Infekcijos ir sunkių ligos formų prevencija priklauso nuo bendrų sveikatos sąlygų, taip pat galimybės naudotis vandens ir sanitarijos infrastruktūra. Segreguoto būsto problemos sprendimas, ypač skurdesnėse vietovėse, turėtų būti prioritetas. Nors vykdant sanglaudos politiką galima gauti lėšų aprūpinimo nesegreguotu būstu veiksmams remti ir atsiranda galimybė gauti įtraukias ir kokybiškas pagrindines paslaugas, neaišku, ar nacionalinės ir vietos valdžios institucijos nori jomis naudotis. |
| --- | --- |

2.2.8.

2.3.   Struktūrinis rasizmas. Esminės problemos sprendimas

| 2.3.1. | Kova su stereotipais ir istorijos žinių gilinimas yra nepaprastai svarbūs siekiant Europos be rasizmo ir diskriminacijos. Turėtų būti iš naujo domimasi istorinėmis rasizmo priežastimis ir imamasi veiksmų dėl jų, ypač švietimo srityje. Palankiai vertiname Europos Tarybos veiklą istorijos ir istorijos mokymo srityse. Vis dėlto pateiktos priemonės nėra įprastai naudojamos plačiam istorijos mokymui. Šiai sričiai reikia labiau suderintų ir ryžtingų veiksmų. Turėtų būti parengtos naujos mokymo programos ir nauji vadovėliai, o su ES pagalba turėtų būti rengiamos mokytojų ir pedagogų mokymo programos. Vidurinio lavinimo ir aukštojo mokslo lygmenimis turėtų būti skatinamas tarpdisciplininis požiūris į bendrą Europos istoriją ir paveldą. Dėmesys formaliajam ir neformaliajam švietimui yra bet kokios veiksmingos kovos su rasizmu ir diskriminacija politikos pagrindas. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Taip pat labai svarbus ir kūrybos sektoriaus vaidmuo, nes jis veikia kaip tiltas tarp socialinių grupių. Empatija ir solidarumas yra vertybės, kurios sudaro įtraukios visuomenės pagrindą. Todėl palankiai vertiname tai, kad „Kūrybiška Europa“ ir kitos programos buvo sutelktos į projektus, kuriais siekiama pašalinti kliūtis ir skatinti nepakankamai atstovaujamų ir palankių sąlygų neturinčių grupių socialinę įtrauktį ir dalyvavimą. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Bendradarbiavimas su žurnalistais taip pat yra savalaikis ir aktualus. Remiame Komisijos siekį organizuoti rasinių ir etninių stereotipų temai skirtus seminarus, kuriuose dalyvaus žurnalistai, pilietinės visuomenės organizacijų ir rasinėms ar etninėms mažumoms priklausančių asmenų atstovai. EESRK yra pasiruošęs prisidėti prie šių pastangų. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | EESRK primygtinai ragina Europos Komisiją ir valstybes nares parengti bendrą atitinkamų duomenų, įskaitant duomenis, suskirstytus pagal etninę ir rasinę kilmę, rinkimo metodiką. Ji turėtų būti grindžiama principais, nustatytais 2002 m. JT surengtoje Pasaulinėje konferencijoje prieš rasizmą, rasinę diskriminaciją, ksenofobiją ir susijusią netoleranciją ir Durbano veiksmų programoje – rengiant gyventojų statistiką būtina rinkti suskirstytus duomenis ir tai turi būti daroma gavus aiškų respondentų sutikimą, remiantis jų pasirinkta tapatybe ir laikantis žmogaus teisių standartų dėl privatumo apsaugos. EESRK mano, kad duomenų rinkimo srityje Pagrindinių teisių agentūros atliekamo darbo nepakanka, todėl panašios pastangos turėtų būti dedamos valstybių narių lygmeniu. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | EESRK pabrėžia gerosios praktikos svarbą įtraukiant vietos lygmenį (miestus) ir rajoninį/bendruomenės lygmenį, kur struktūrinis rasizmas yra susijęs su kasdieniu gyvenimu ir darbo aplinka, siekiant skatinti kultūrų toleranciją. |
| --- | --- |

2.3.5.

2.4.   Įgyvendinimo sistema. Visapusiškas ES priemonių panaudojimas

| 2.4.1. | EESRK kartu su Komisija ragina visas valstybes nares parengti ir priimti nacionalinius kovos su rasizmu ir rasine diskriminacija veiksmų planus. Tik maždaug pusė valstybių narių turi tokius planus, o tai rodo skirtingą valstybių narių valdžios institucijų susidomėjimo ir įsipareigojimo lygį (5). EESRK nekantriai laukia 2021 m. nustatytinų bendrų pagrindinių nacionalinių veiksmų planų principų ir yra pasiruošęs prisidėti prie šių pastangų. Dabartiniame veiksmų plane akcentuojamos politikos sritys (nediskriminavimo teisės aktai ir lygybės įstaigų vaidmuo, neapykantą kurstanti kalba ir neapykantos nusikaltimai, neteisėtas teisėsaugos institucijų vykdomas profiliavimas, naujų technologijų keliama rizika, stereotipai ir istorinis sąmoningumas, vienodos galimybės gauti išsilavinimą, darbą, sveikatos priežiūrą, būstą, lygybės klausimų integravimas nacionaliniu lygmeniu, regionų ir vietos lygmenų subjektų įtraukimas, kovos su rasizmu veiksmų finansavimas, duomenų rinkimas, dialogas su pilietine visuomene) yra gerai struktūrizuotos ir išsamios. Konkretų susirūpinimą kelia tai, kaip įtikinti visas ES valstybes nares prisidėti prie šių pastangų ir užtikrinti aktyvų įvairių įstaigų, institucijų ir organizacijų bendradarbiavimą nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | EESRK tikisi, kad bus dar labiau sustiprintos verslo organizacijų ir atskirų įmonių pastangos sukurti įtraukią darbo aplinką savo darbuotojams, nepriklausomai nuo jų lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos, amžiaus, negalios ar seksualinės orientacijos, ir tokią aplinką palaikyti (6). Įtrauki darbo aplinka taip pat apima tikrą socialinį dialogą ir tvirtą atstovavimą darbuotojams. Nekantriai laukiame 2021 m. gegužės mėn. vyksiančio Europos įvairovės chartijos mėnesio ir interneto priemonių rinkinio veiklos pradžios; šis rinkinys padės įmonėms įvertinti savo vidinę įvairovę ir įvairovės strategijas. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | EESRK visapusiškai remia Komisijos įsipareigojimą užtikrinti, kad kova su diskriminacija dėl konkrečių priežasčių ir jų sąveika su diskriminacija dėl kitų priežasčių, pavyzdžiui, dėl lyties, negalios, amžiaus, religijos ar seksualinės orientacijos, būtų integruota į visas ES politikos sritis, teisės aktus ir finansavimo programas. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Finansavimas kovos su rasizmu ir diskriminacija veiksmams atrodo esąs didelis. Jis apima daugiametę finansinę programą (DFP), naująją Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą, programą „Europos horizontas“ ir naująją Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. Remiantis bendruoju iki šiol atliktų veiksmų vertinimu, atrodo, kad valstybių narių valdžios institucijų suinteresuotumas naudotis įvairiais ištekliais ir kovoti su rasizmu bei diskriminacija nėra didelis. EESRK mano, kad biudžeto nuostatų pačių savaime nepakanka, todėl turėtų būti sukurta paskatų sistema. Pagrindinė riboto susidomėjimo priežastis gali būti jautrus politinis veiksmų pobūdis ir radikalių lyderių, organizacijų ir grupių politinis susitelkimas prieš šiuos veiksmus. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | Kova su rasizmu ir diskriminacija įgyvendinant išorės politiką taip pat yra prioritetas, ypač COVID-19 epidemijos labai paveiktame pasaulyje. EESRK tikisi, kad kovos su rasizmu, nediskriminavimo ir lygybės vertybės bus visiškai palaikomos įgyvendinant Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę, bendradarbiaujant su valdžios institucijomis, pilietinės visuomenės organizacijomis ir socialiniais partneriais iš jos šalių partnerių (7). |
| --- | --- |

2.4.5.

2.5.   Pozityvūs ES veiksmai: įsiklausyti ir veikti

| 2.5.1. | Demokratinis grupių, kurioms gresia marginalizacija, pavyzdžiui, rasinių ar etninių mažumų atstovų, dalyvavimas ir atstovavimas joms daugumoje Europos vietovių vis dar yra nepakankamas. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą bendradarbiauti su Europos politinėmis partijomis, Europos bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinklu ir pilietine visuomene, siekiant pagerinti dalyvavimą pagal Europos demokratijos veiksmų planą. EESRK yra pasirengęs prisidėti prie šios veiklos ir pateikti savo požiūrį bei patirtį. Vienas iš prioritetų būtų pašalinti įvairias teisines ir administracines problemas, prieinamumo kliūtis ir institucinius sunkumus, su kuriais susiduria asmenys, pasirengę dalyvauti politikoje visais lygmenimis. Kitas prioritetas būtų bendradarbiauti su partijomis ir raginti jas kurti įvairesnes ir įtraukesnes politines rinkimų apygardas bei skatinti lyderius ir kandidatus, priklausančius mažumoms ir (arba) pažeidžiamoms grupėms. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | EESRK palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą reguliariai, bent du kartus per metus, susitikti su pilietinės visuomenės organizacijomis ir socialiniais partneriais, aktyviai kovojančiais su rasizmu Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis, kad būtų galima įvertinti pažangą kovos su rasizmu srityje. EESRK yra pasirengęs dalyvauti šiame dialoge. Svarbu į šį procesą įtraukti tikėjimo veikėjus. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija planuoja paskirti kovos su rasizmu koordinatorių. Koordinatorius bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, pilietinės visuomenės organizacijomis, socialiniais partneriais ir akademine bendruomene, kad užtikrintų ryžtingesnį politikos atsaką kovos su rasizmu srityje. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | EESRK nekantriai laukia Komisijos planuojamo aukščiausiojo lygio susitikimo kovos su rasizmu klausimais. Aukščiausiojo lygio susitikimo data sutaps su Tarptautinės rasinės diskriminacijos panaikinimo diena (2021 m. kovo 21 d.); Komisija šią dieną paminės kasmet. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Palankiai vertiname Komisijos veiklą skatinant įvairovę ir užtikrinant, kad visiems žmonėms, nepriklausomai nuo jų rasės, etninės kilmės ar odos spalvos, būtų sukurta įtrauki darbo vieta be diskriminacijos; ši veikla nustato labai gerus veiklos standartus kitoms ES institucijoms. |
| --- | --- |

2.5.5.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2008) 426 final.

1

final

(2)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

2

(3)  Internetinę erdvę vis labiau stengiasi naudoti valstybės, siekiančios įgyvendinti neįprastas strategijas, skirtas paveikti viešąją nuomonę.

3

(4)  EESRK rekomenduoja Europos Komisijai geriau integruoti šį veiksmų planą į Europos skaitmeninę strategiją.

4

(5)  Pagal 2020 m. FRA ataskaitą (2020 m. birželio mėn., FRA), 15 valstybių narių (Belgija, Kroatija, Čekija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Airija, Italija, Lietuva, Nyderlandai, Portugalija, Slovakija, Švedija ir Ispanija) 2019 m. turėjo kovos su rasizmu, rasine ir (arba) etnine diskriminacija ir susijusia nepakanta veiksmų planus. Jungtinė Karalystė turėjo planą, bet ji 2021 m. sausio 1 d. išstojo iš ES.

5

(6)  Remiantis pasiūlyme pateikta informacija, šiuo metu 24 valstybėse narėse yra parengtos įvairovės chartijos, kurias yra pasirašę per 12 000 subjektų (įmonių, viešųjų institucijų, nevyriausybinių organizacijų, universitetų, profesinių sąjungų) ir kurios iš viso taikomos daugiau kaip 16 mln. darbuotojų

6

(7)  OL C 110, 2019 3 22, p. 163.

7

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/128 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/128

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija“

(COM(2020) 698 final)

(2021/C 286/22)

| Pranešėjas | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |

Pranešėjas

Ionuț SIBIAN

Bendrapranešėjė

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2021 1 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 16 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 187 / 8 / 12 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2021 1 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 16

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

187 / 8 / 12

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina ir palaiko Europos Komisijos ryžtą priimant 2020–2025 m. lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių, nebinarinio lytiškumo, interseksualių ir queer asmenų (LGBTIQ) lygybės strategiją, kuria siekiama sumažinti diskriminaciją ir užtikrinti LGBTI asmenų saugumą ir pagrindines teises Europos Sąjungoje, priimant teisines priemones Europos lygmeniu, taip pat skatinant valstybes nares įgyvendinti strategijoje minimus nacionalinio lygmens veiksmų planus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK tvirtai įsitikinęs, jog siekiant, kad strategija būtų sėkminga, Komisija privalo numatyti tvirtą jos įgyvendinimo mechanizmą ir reguliariai stebėti, kaip ji taikoma horizontaliai ir vertikaliai. Todėl Komisija privalo skatinti plataus masto Europos ir tarptautinių institucijų, valstybių narių, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių dialogą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK yra įsitikinęs, kad norint pasiekti strategijoje numatytų tikslų, LGBTIQ asmenų lygybės strategija privalo būti susieta su kitomis Europos strategijomis, tokiomis kaip Nusikaltimų aukų teisių strategija, Lyčių lygybės strategija, ES kovos su rasizmu veiksmų planas, Neįgaliųjų teisių strategija ir Vaiko teisių strategija – tik tokiu būdu bus įmanoma rasti įvairius sektorius apimantį požiūrį. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vienas opiausių su LGBTIQ asmenų diskriminacija susijusių klausimų yra diskriminacija darbo vietoje arba siekiant patekti į darbo rinką. Todėl pagal Vienodo požiūrio užimtumo srityje direktyvą (2000/78/EB) (1) apsauga nuo diskriminacijos šiose srityse privalo būti suteikiama ir translyčiams, nebinarinio lytiškumo, interseksualiems ir queer asmenims. Be to, EESRK palankiai vertina Komisijos norą išplėsti direktyvos taikymo sritį, siekiant įtraukti ne tik darbo, bet ir kitas sritis, ir mano, kad tai būtų veiksminga priemonė kovojant su LGBTIQ asmenų diskriminacija. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Siekiant pagerinti LGTBIQ asmenų įsidarbinimo galimybes, būtina vykdyti aktyvią užimtumo politiką ir užimtumo planuose atsižvelgti į LGTBIQ asmenis. Taip pat būtina užtikrinti LGTBIQ asmenų lygybės planus įmonėse, siekiant kovoti su darbe patiriama LGTBIQ asmenų diskriminacija, bei užtikrinti, kad įmonės nustatytų konkrečias kovos su diskriminacija priemones, protokolus ir įrankius. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Siekiant, kad LGBTIQ asmenys nesusidurtų su socialiniu ir ekonominiu nepritekliumi, dideliu skurdu ir socialine atskirtimi, reikia skatinti valstybes nares suteikti medicinos ir socialines paslaugas, prieglobstį, pagalbos programas ir saugią aplinką LGBTIQ asmenims, kurie yra nukentėję nuo smurto namuose, neapykantos nusikaltimų ir neapykantą kurstančios kalbos, taip pat LGBTIQ jaunimui, kurio nepalaiko šeima, ir kt. atvejais. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad visos ES valstybės narės turėtų uždrausti vadinamąją atvertimo praktiką, nes ji pažeidžia pagrindines teises ir laikoma kankinimu. Europos Komisija turi remti valstybes nares šioms uždraudžiant bet kokios formos žalingą praktiką, įskaitant medicininiu požiūriu nereikalingas medicinines procedūras interseksualiems asmenims, ir reformuojant savo teisės aktus dėl lyčių lygybės, kad jie atitiktų žmogaus teisių standartus dėl asmeninio apsisprendimo. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK prašo Europos Komisijos skirti finansavimą specialistų, kurie bendrauja su LGBTIQ asmenimis, rengimui, taip pat skatinti valstybių narių keitimąsi geriausia patirtimi. Europos finansavimo taip pat reikia specializuotam gydytojų, mokytojų ir kitų specialistų mokymui, kad jie geriau suprastų specifinę LGBTIQ asmenų padėtį ir jų poreikius. Be to, įgyvendinant bandomąjį projektą „EUHealth4LGBTIQ“ rengiami mokymo vadovai sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams, o Europos Komisija turėtų padėti valstybėms narėms užtikrinti, kad šie mokymo kursai būtų rengiami nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kalbant apie valstybėms narėms skiriamas ES biudžeto lėšas, mūsų nuomone, Europos Komisija privalo įgyvendinti tvirtą valstybių narių lėšų panaudojimo stebėsenos mechanizmą, atsižvelgdama į ES sutarties 2 straipsnyje numatytą Europos nediskriminavimo principą, taip pat visapusiškai laikydamasi Pagrindinių teisių chartijoje nustatytų pagrindinių teisių. Ši priežiūra turi būti vykdoma tiek ex ante, atliekant įvairovės auditą, tiek ir ex post, kaip nustatyta Bendrųjų nuostatų reglamente 2021–2027 m. finansavimo laikotarpiui. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Europos Komisija privalo atlikti Europos Sąjungos sutarčių sergėtojos vaidmenį ir didinti savo pastangas užtikrinant visišką atitinkamų ES teisės aktų ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos įgyvendinimą ir taikymą valstybėse narėse, ypač atsižvelgiant į Direktyvą Nr. 2004/38/EB (2). Taip pat svarbu, kad laisvo judėjimo ir sienų kirtimo kontekste Europos lygmeniu būtų aiškiai, įtraukiai ir nediskriminuojamai reglamentuota „šeimos“ sąvoka, įskaitant vaivorykštės šeimas, ir translyčių asmenų gimimo liudijimų pripažinimas visose valstybėse narėse, nepriklausomai nuo kitų administracinių ar teisinių procedūrų. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Europos Sąjunga turi imtis savo vaidmens padėdama visame pasaulyje propaguoti žmogaus teises, įskaitant LGBTIQ asmenų laisvę ir orumą. Siekiant šio tikslo, Europos bendruomenė privalo bendradarbiauti su tarptautinėmis ir regioninėmis institucijomis tam, kad homoseksualumas būtų visuotinai nebelaikomas nusikaltimu ir visame pasaulyje būtų gerbiamas LGBTIQ asmenų orumas ir pagrindinės teisės. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK mano, jog svarbu, kad Europos ir nacionalinės institucijos priimtų viešąją politiką, kuria būtų siekiama apsaugoti LGBTIQ asmenis, taip užtikrinant, kad Pagrindinių teisių chartijoje ir ES sutartyje numatytos vertybės, tokios kaip „žmogaus orum[as], <...>, lygyb[ė], <...>, pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises“, būtų gerbiamos visoje Sąjungoje (3). EESRK pritaria Europos Parlamento rezoliucijai, kurioje visa ES paskelbta „LGBTIQ asmenų laisvės erdve“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) pateikti duomenys (4) rodo, kad LGBTIQ asmenys priklauso pažeidžiamų asmenų grupei, kuriai reikia tiek Europos institucijų, tiek nacionalinių valstybių narių institucijų pagalbos. Mes manome, kad 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija yra pirmasis žingsnis kovojant su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, lyties išraiškos ir lyties požymių, taip pat užtikrinant saugią aplinką LGBTIQ bendruomenei Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisijos dokumente sąryšingumas yra naudojamas kaip įvairių sričių įtraukimo principas: į seksualinę orientaciją, lytinę tapatybę, lyties išraišką ir (arba) lyties požymius yra atsižvelgiama kartu įtraukiant kitas asmens ypatybes ar tapatybes, tokias kaip lytis, rasinė kilmė, etninė kilmė, religija, tikėjimas, negalia ir amžius. Visa tai yra svarstoma atsižvelgiant ir į COVID-19 krizę, kuri ypač paveikė pažeidžiamus LGBTIQ asmenis. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vis dėlto, siekiant veiksmingai ir efektyviai įgyvendinti 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategiją visoje Europos Sąjungoje, Europos Komisija privalo sukurti vykdymo ir stebėsenos mechanizmą, tam, kad būtų galima prižiūrėti, ar strategija įgyvendinama ir koks yra šio įgyvendinimo mastas. Todėl Komisija privalo kasmet tikrinti, ar Europos institucijos ir valstybės narės įgyvendino pagrindinius strategijos prioritetus ir kokiu mastu tai buvo įvykdyta. Šis vertinimas turėtų būti atliekamas konsultuojantis su valstybėmis narėmis ir organizuota pilietine visuomene. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkrečios pastabos

3.1.   LGBTIQ asmenų diskriminacija

| 3.1.1. | Diskriminacija daro poveikį LGBTIQ asmenims visais jų gyvenimo etapais. Nuo pat ankstyvo amžiaus vaikai, jaunuoliai ir vaikai, gimę LGBTIQ arba vaivorykštės šeimose, kuriose vienas iš šeimos narių priklauso LGBTIQ bendruomenei, dažnai yra stigmatizuojami ir tampa diskriminacijos ir agresijos aukomis, o tai daro poveikį jų mokymosi rezultatams, karjeros galimybėms, kasdieniam gyvenimui, taip pat visos šeimos gerovei. Todėl būtina užtikrinti tvirtesnes ir geresnes vaiko apsaugos priemones, ypač švietimo srityje, siekiant užkirsti kelią LGBTI asmenų diskriminacijai. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Vienas opiausių su LGBTIQ asmenų diskriminacija susijusių klausimų yra diskriminacija darbo vietoje (5) arba siekiant patekti į darbo rinką. Todėl pagal Vienodo požiūrio užimtumo srityje direktyvą, apsauga nuo diskriminacijos šiose srityse privalo būti suteikiama ir translyčiams, nebinarinio lytiškumo, interseksualiems ir queer asmenims. Be to, EESRK palankiai vertina Komisijos norą išplėsti direktyvos taikymo sritį, siekiant įtraukti ne tik darbo ir profesinio mokymo, bet ir kitas sritis, ir mano, kad tai būtų veiksminga priemonė kovojant su LGBTIQ asmenų diskriminacija. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Kalbant apie diskriminaciją darbo vietoje, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas translyčiams asmenims, atsižvelgiant į jų patiriamas socialines problemas (pavyzdžiui, į jų faktinės ir teisinės padėties neatitikimą, kuris atsiranda dėl sudėtingų asmens dokumentų keitimo procedūrų daugumoje valstybių narių, taip pat į medicininių procedūrų stoką, prietarus, su kuriais susiduria šie asmenys, ir kt.). Šios socialinės problemos gali tapti priekabiavimo darbo vietoje ir atleidimo priežastimi ir, bendrai kalbant, sukelti daug problemų, susijusių su darbo paieška ir tolesniu darbu. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Mes pabrėžiame, kad Europos Sąjunga turi numatyti aktyvios užimtumo politikos įgyvendinimo veiksmų kryptis, siekiant, kad valstybės narės ir nacionalinės institucijos parengtų užimtumo planus, į kuriuos būtų įtrauktos konkrečios su LGBTIQ asmenimis susijusios priemonės, ir mažintų galimybių įsidarbinti trūkumo poveikį, nuo kurio šie asmenys kenčia struktūriniu požiūriu. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EESRK mano, kad būtina plačiau taikyti Europos reglamentus dėl vienodo požiūrio užimtumo srityje, siekiant įtraukti translyčius asmenis, taip pat nebinarinio lytiškumo, interseksualius ir queer asmenis, visai LGBTIQ bendruomenei užtikrinant apsaugą nuo diskriminacijos užimtumo srityje seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, lyties išraiškos ir lyties požymių pagrindu. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | EESRK palaiko Europos Komisijos pasiūlymą išplėsti Direktyvos dėl vienodo požiūrio taikymo sritį, įtraukiant ne tik užimtumo ir profesinio mokymo, bet ir kitas sritis. Todėl manome, kad būtina remti Komisijos prašymą Tarybai priimti šį pasiūlymą, kad būtų galima panaikinti spragas ES teisės aktuose, kuriuose numatyta apsauga nuo diskriminacijos seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, lyties išraiškos, lyties požymių ir šeimos grupės pagrindais. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | EESRK palaiko Europos institucijų prašymą valstybėms narėms ratifikuoti TDO Konvenciją Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo darbo pasaulyje panaikinimo – joje nurodyti įvairūs netoleruotini poelgiai ir praktika, kurie yra nukreipti prieš žmones dėl jų biologinės ar socialinės lyties, ir kurioje pateikiamos gairės Vyriausybėms ir socialiniams partneriams, kaip nustatyti priemones, skirtas užkirsti kelią šioms diskriminacijos formoms ir kovoti su jomis. Kolektyvinės derybos visais lygmenimis ir kolektyvinės sutartys gali padėti nustatyti tikslines priemones darbo vietose ir įgyvendinti Europos socialinių partnerių pasirašytą autonominį susitarimą dėl kovos su smurtu darbe. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Dėl LGBTIQ asmenų diskriminacijos toje erdvėje, kurioje jie turėtų jaustis saugiausiai, pvz., šeimos aplinkoje, daugelis LGBTIQ bendruomenei priklausančių asmenų, ypač jauni žmonės, tampa benamiais. Daugelyje valstybių narių institucijos nėra įgalintos teikti socialinių ir medicinos paslaugų, kad būtų suteikta pagalba šiems asmenims. Todėl būtina užtikrinti galimybę LGBTIQ asmenims gauti saugų prieglobstį ir pasinaudoti medicinos paslaugomis tam, kad jie galėtų integruotis į visuomenę ir gauti stabilų bei saugų darbą. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Be Komisijos pasiūlymo reformuoti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, taip pat svarbu, kad Europos Sąjunga skirtų finansavimą teisėjų, prokurorų ir sienos apsaugos tarnybų pareigūnų, imigracijos institucijose dirbančių specialistų ir vertėjų mokymams, tam, kad jie galėtų suprasti specifinius pažeidžiamų tarptautinės apsaugos prašytojų, įskaitant LGBTIQ asmenis, poreikius. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Todėl EESRK mano, kad būtina riboti migrantų grąžinimo politikos taikymą ES pasienyje, atsižvelgiant į tai, kad daugelis šių žmonių bėga nuo savo šalyse vykdomo persekiojimo seksualinės orientacijos, lyties tapatumo (išraiškos) ir lyties požymių pagrindu. Jų grąžinimas nesuteikiant galimybės prašyti tarptautinės apsaugos pažeidžia pačias pagrindines žmogaus teises, tarptautines sutartis ir, kai kuriais atvejais, nacionalinius tarptautinės apsaugos teisės aktus. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Mūsų nuomone, Komisija turėtų pripažinti translyčių asmenų teisę priimti sprendimą dėl savo lyties, taip laikydamasi aukščiausių tarptautinių pagarbos žmogaus teisėms standartų ir skatindama juos pripažinti valstybes nares bei nacionalines institucijas, siekiant užtikrinti, kad translyčių asmenų tapatybė būtų pripažinta be būtinybės ją įrodyti trečiajai šaliai. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Europos Komisija turėtų stebėti, ar translyčiams asmenims suteikiama galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas, susijusias su lyties keitimu, ir bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad būtų visapusiškai pasinaudota ES tarpvalstybinės sveikatos priežiūros sistemos teikiamomis galimybėmis šalinant bet kokius nacionalinius trūkumus. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Komisija turėtų skatinti valstybes nares priimti nacionalines lytiškai plintančių ligų priežiūros, kontrolės ir prevencijos strategijas. Šioje srityje taip pat būtina pirmenybę teikti sveikatos apsaugos specialistams skiriamam finansavimui, taip pat dalyvauti mokymuose, atsižvelgiant į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomendacijas ir į Tarptautinės statistinės ligų ir sveikatos sutrikimų klasifikacijos 11-ąjį leidimą (TLK-11). Be to, valstybės narės turi skatinti sveikatos apsaugos specialistus iš įvairių valstybių narių dalytis patirtimi ir praktika. |
| --- | --- |

3.1.13.

| 3.1.14. | Valstybės narės visoje ES turėtų būti raginamos uždrausti „atvertimo terapiją“, nes tai yra žeminanti praktika, kuria daroma didelė fizinė ir psichinė žala LGBTIQ asmenims. Be to, valstybės narės turėtų būti skatinamos priimti teisines priemones, kuriomis būtų draudžiamas interseksualių asmenų žalojimas. Tai užtikrintų interseksualiems asmenims teisę patiems spręsti, ar jie nori atlikti medicinines procedūras, kurių metu priskiriama tam tikra lytis, ar ne, o nesilaikyti šios taisyklės būtų leidžiama tik tuo atveju, kai reikalinga skubi medicininė pagalba, kai kyla pavojus interseksualaus asmens gyvybei. |
| --- | --- |

3.1.14.

| 3.1.15. | Europos Sąjungos finansavimo programos turėtų būti glaudžiai susietos su ES sutarties 2 straipsnyje deklaruojamomis vertybėmis ir jomis pagrįstos. Taip pat, didelių projektų atveju, kuomet projektai yra finansuojami ES lėšomis, valstybėms narėms turėtų būti keliamas reikalavimas atlikti poveikio vertinimą dėl pažeidžiamų grupių, įskaitant LGBTIQ asmenis. Todėl valstybių narių lygmeniu turėtų būti vykdomas ES finansavimo įvairovės auditas, kurį atliktų nepriklausoma komisija, sudaryta iš vietos ar centrinių nacionalinių viešųjų institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovų (6). |
| --- | --- |

3.1.15.

| 3.1.16. | Siekiant apmokyti ekspertus, kaip vykdyti šį ES finansavimo programų įvairovės auditą, reikėtų parengti Europos lygmens mokymo programą, pagal kurią būtų tobulinami gebėjimai, o valstybės narės būtų skatinamos dalytis gerąja patirtimi dėl ES finansuojamų programų poveikio pažeidžiamoms grupėms, įskaitant LGBTIQ bendruomenę. Siekiant įgyvendinti šią priemonę visoje ES, reikia parengti Europos Komisijos lygmens priežiūros mechanizmą. |
| --- | --- |

3.1.16.

| 3.1.17. | Valstybės narės turėtų būti skatinamos įgyvendinti nacionalines švietimo ir informuotumo didinimo kampanijas ir programas, kuriomis siekiama sumažinti kitokios seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės asmenų diskriminaciją ir su ja kovoti. Šiuo atžvilgiu nacionalinės valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad privalomose nacionalinėse mokyklų mokymo programose būtų pateikiama informacija apie žmogaus teises, įskaitant seksualinę orientaciją, lytinę tapatybę ir jos raišką, siekiant užkirsti kelią diskriminacijai, prietarams ir stereotipams. Be to, pradinėse ir vidurinėse mokyklose turėtų būti teikiamas visapusiškas lytinis švietimas, per kurį vaikai ir paaugliai įgytų žinių ir įgūdžių, kad galėtų gyventi sveikesnį gyvenimą ir palaikyti lygiaverčius santykius. |
| --- | --- |

3.1.17.

3.2.   LGBTIQ asmenų saugumo užtikrinimas

| 3.2.1. | Žinome, kad kai kuriose valstybėse narėse buvo organizuojami referendumai, siekiant pakeisti nacionalines konstitucijas taip, kad būtų ribojamos LGBTIQ asmenų teisės, arba kad ši žmonių grupė būtų stigmatizuojama plačiojoje visuomenėje. Atsižvelgiant į tai, kad informacija Europos Sąjungoje sklinda peržengdama sienas, valstybės narės turėtų užtikrinti visų į šiuos referendumus įsitraukusių suinteresuotųjų šalių viešojo finansavimo skaidrumą. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EESRK palaiko iniciatyvą išplėsti SESV 83 straipsnio 1 dalyje numatytą „ES nusikaltimų“ sąrašą, siekiant į jį įtraukti neapykantos nusikaltimus ir neapykantos retoriką, įskaitant atvejus, kuomet šie nusikaltimai yra vykdomi prieš LGTBIQ asmenis. Todėl Komisija turi imtis komunikacinių ir informuotumo didinimo priemonių, siekiant spręsti šią problemą Europos lygmeniu. Komisija turėtų parengti komunikacinę kampanija, kuria būtų siekiama sustabdyti šią tendenciją ir su ja susijusį elgesį, skatinant visų piliečių lygybę. Mes siūlome rengti šią kampaniją Europos lygmeniu, į ją įtraukiant vietos lygmens problemas, su kuriomis susiduria kiekviena valstybė narė. Šios iniciatyvos turėtų būti įtrauktos į ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje. Be to, visos Europos šalys įsipareigojo rinkti Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai (ESBO) duomenis apie neapykantos nusikaltimus, kurie gali būti įvykdyti šiame kontekste. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Europos Komisija turėtų priimti nemažai priemonių, siekiant kovoti su melagingomis naujienomis ir dezinformacija, taip pat neapykantos retorika tiek internete, tiek realiame gyvenime. Todėl Komisija privalo parengti mechanizmą, kuriuo būtų vykdoma tinkamo Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos (AŽPD) įgyvendinimo valstybių narių lygmeniu stebėsena, taip pat priimti Europos lygmens teisės aktus, kurie leistų lengviau kovoti su melagingomis naujienomis ir dezinformacija. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Mes manome, kad, siekiant įveikti neapykantos retoriką internetinėje aplinkoje, itin daug vilčių teikia Komisijos veiksmai dėl Kovos su neapykantos kurstymu internete elgesio kodekso, kurį pasirašė Facebook, Microsoft, Twitter ir Youtube, skatinimo ir įgyvendinimo. Ši priemonė (elgesio kodeksas, kuriuo siekiama įveikti neapykantos retoriką) kaip rekomendacija turėtų būti įgyvendinta valstybių narių lygmeniu tiek internetinėje, tiek audiovizualinėje srityje, siekiant sukurti saugią aplinką LGBTIQ asmenims bei kitoms pažeidžiamoms grupėms, kurios gali lengvai tapti internetinio priekabiavimo ar neapykantos retorikos aukomis (7). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | 2020–2025 m. LGBTIQ asmenų lygybės strategija turi būti susieta su 2020–2025 m. aukų teisių strategija, siekiant, kad seksualinėms mažumoms priklausantys asmenys galėtų užtikrintai pranešti apie prieš juos įvykdytus neapykantos nusikaltimus. Todėl būtina užtikrinti tęstinį policijos pareigūnų, teisininkų ir teisėjų profesinį mokymą, skirtą neapykantos nusikaltimams, prietarams ir stereotipų kurstymui, taip pat būtina užtikrinti bendradarbiavimą su NVO, kurios teikia pagalbą LGBTIQ asmenims šioje srityje. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | COVID-19 pandemija mums parodė, kad dauguma valstybių narių nėra tinkamai pasirengusios suteikti neatidėliotiną medicinos pagalbą ir trumpalaikį prieglobstį LGBTIQ asmenims, kurie tapo smurto namuose aukomis (ypač translyčiams asmenims) arba yra puldinėjami savo pačių šeimų. Todėl siekiant įrengti prieglobsčius, saugius namus ir pagalbos centrus bei užtikrinti integruotos pagalbos paslaugų priežiūrą, būtina bendradarbiauti su nacionalinėmis institucijomis ir nevyriausybinėmis organizacijomis, taip pat skirti ES finansavimą. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Įtraukių visuomenių kūrimas LGBTIQ asmenims

| 3.3.1. | Siekdama užtikrinti tinkamą ir vienodą Europos teisės taikymą visose valstybėse narėse, Europos Komisija privalo imtis Europos Sąjungos teisės sergėtojos vaidmens, nes tai yra numatyta Europos norminiuose teisės aktuose ir pagrįsta Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) teismų praktika. Komisija privalo didinti savo pastangas ir parengti plataus masto mechanizmus, kuriais būtų stebimas Europos teisės ir ESTT sprendimų taikymas nacionalinėje teisėje ir nacionalinių institucijų praktikoje. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Kalbant apie laisvo judėjimo teisę, kuri yra vienas iš Europos teisės ramsčių, Europos Komisija turi parengti stebėsenos mechanizmą, kad užtikrintų, jog Direktyvoje Nr. 2004/38/EB numatytos teisės, ypač teisė laisvai judėti ir gyventi, būtų pripažintos visų Europos piliečių ir jų šeimų, įskaitant vaivorykštės šeimas, visoje Sąjungoje. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Siekdami, kad visi LGBTIQ asmenys galėtų naudotis laisvo judėjimo teise visoje Europos Sąjungoje, raginame Europos Komisiją visų pirma parengti tokią reglamentavimo sistemą, kurioje „šeimos“ sąvoka būtų interpretuojama laisvai, nepriklausomai nuo valstybių narių nacionalinės teisės, ypač iškilus tarpvalstybinio pobūdžio situacijoms, taip pat užtikrinti, kad po administracinės ar teisinės procedūros išduoti gimimo dokumentai, kurie būtini laisvam judėjimui, būtų pripažįstami visose valstybėse narėse. Europos Komisija turėtų bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos translyčių tėvų giminystės registracijai pagal jų teisiškai pripažintą lytinę tapatybę, siekiant apsaugoti šias šeimas nuo nepageidaujamo seksualinės orientacijos atskleidimo, diskriminacijos ir smurto. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Raginimas užtikrinti LGBTIQ asmenų lygybę visame pasaulyje

| 3.4.1. | Europos institucijos privalo imtis pagrindinių žmogaus teisių sergėtojo ir gynėjo vaidmens vykdydamos tiek vidaus, tiek išorės veiksmus. Kad šis tikslas būtų pasiektas, būtina bendradarbiauti su kitomis regioninėmis ir tarptautinėmis institucijomis, tokiomis kaip Europos Taryba ir Jungtinės Tautos, tam, kad būtų užtikrintas LGBTIQ asmenų ir žmogaus teisių gynėjų saugumas ir lygybė, kurių jie nusipelnė. Taip pat svarbu, kad be Pasirengimo narystei paramos priemonėje (PNPP) numatytų pagalbos veiksmų, kuriais siekiama kovoti su smurtu ir neapykanta prieš LGBTIQ asmenis bei su jų diskriminacija šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse, Europos institucijos įtrauktų šiuos kriterijus į savo išorės veiksmus, susijusius su ES nepriklausančioms šalims skiriamu finansavimu. |
| --- | --- |

3.4.1.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

1

(2)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

2

(3)  Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnis.

3

(4)  https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-lgbti-equality-1_en.pdf

4

(5)  LGBTIQ asmenys darbo vietoje ir toliau susiduria su diskriminacija įdarbinimo srityje, darbe ir savo karjeros pabaigoje, o tai prieštarauja aiškioms ES teisinėms nuostatoms šioje srityje. Daugelis LGBTIQ asmenų susiduria su įvairiomis kliūtimis ieškodami deramo ir stabilaus darbo, dėl to didėja skurdo, socialinės atskirties ir benamystės rizika.

5

(6)  Siekiant įgyvendinti šią priemonę, reikia sudaryti ekspertų grupę, kuri įvertintų, kaip valstybių narių įgyvendinamais projektais padedama pažeidžiamoms grupėms, įskaitant LGBTIQ bendruomenę, ir kuri, remdamasi Europos lygmens vertinimo lentele, įvertintų Europos lėšomis finansuojamų projektų įgyvendinimo ex ante ir ex post analizę.

6

ex ante

ex post

(7)  Elgesio kodeksai turėtų būti pagrįsti ES vertybėmis, susijusiomis su lygybe, žmogaus teisėmis, įvairove bei žodžio laisve, įsteigiant ekspertų grupę, kuri stebėtų šios priemonės įgyvendinimą ir taikymą, taip pat turėtų įsitraukti pilietinės visuomenės organizacijos, kurių veikla susijusi su žmogaus teisių gynimu ir pažeidžiamomis grupėmis.

7

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/134 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/134

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2020–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planas“

(COM(2020) 758 final)

(2021/C 286/23)

| Pranešėjas | Paul SOETE |
| --- | --- |

Pranešėjas

Paul SOETE

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2021 1 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 16 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 205 / 1 / 9 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2021 1 14

Teisinis pagrindas

SESV 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 16

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

205 / 1 / 9

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK su pasitenkinimu pažymi, kad Komisijos Integracijos ir įtraukties veiksmų planas (toliau – veiksmų planas) yra visapusiško atsako į su migracija susijusius uždavinius, išdėstytus naujame migracijos ir prieglobsčio pakte, dalis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Veiksmų plano taikymo sritis yra platesnė nei ankstesnio: kitaip nei ankstesnis, 2016 m., planas, naujas veiksmų planas apima ne tik migrantus, bet ir „migrantų kilmės“ ES piliečius. Nors integracija svarbi ir šiai piliečių kategorijai, ir visiems piliečiams bei gyventojams, tai taip pat gali lemti mažiau tikslinius veiksmus, nes problemos, su kuriomis susiduria naujai atvykusieji asmenys, skiriasi nuo antros ir trečios migrantų kartos problemų. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Integracijos ir įtraukties priemones dažniausiai taiko nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos. Veiksmai ES lygmeniu yra papildomi ir skirti skatinti, palengvinti ir koordinuoti bendradarbiavimą. Todėl veiksmų plane nėra jokių pasaulinių ar konkrečių tikslų valstybėms narėms, o tik rekomendacijos. Atsižvelgiant į dabartinę padėtį ir pandemijos poveikį, kyla pavojus, kad šie integracijos klausimai bus laikomi mažiau svarbiais. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Veiksmų plane nagrinėjamos visos politikos sritys, kurios yra būtinos naujai atvykusių migrantų socialinei, ekonominei ir politinei integracijai, ir apžvelgiamas įvairių sričių Europos iniciatyvų, galinčių turėti įtakos migracijai ir integracijai, sąrašas. EESRK pabrėžia, kad tikrieji sunkumai kyla, kai reikia įgyvendinti šią politiką. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK remia veiksmų plane siūlomus tikslus pagrindinėse sektorių srityse. Tačiau Komitetas taip pat nori pabrėžti, kad tai yra galimų veiksmų, o ne išmatuojamų tikslų pavyzdžiai. Todėl atrodo, kad veiksmingas jų įgyvendinimas priklauso nuo stebėsenos proceso, kuris dar turi būti įgyvendintas. EESRK ragina Komisiją vykdyti nuolatinę veiksmų plano įgyvendinimo stebėseną. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Palyginti su 2016 m. veiksmų planu, naujajame daugiau dėmesio skiriama integracijos lyčių aspektui apskritai. Lyčių aspektai taip pat turėtų būti pabrėžiami skirtinguose sektorių sričių skyriuose. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK pabrėžia, kad darbo vertės sąvoka apskritai turėtų būti veiksmų plano pasikartojantis elementas, nes visų formų darbas yra pagrindinis integracijos ir asmeninio tobulėjimo aspektas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Veiksmų plane apžvelgiamos visos kiekvienoje sektoriaus srityje prieinamos finansavimo priemonės. Tačiau atrodo, kad šios priemonės yra skirtos subsidijų ekspertams, ir EESRK siūlo Komisijai sudaryti palankesnes sąlygas finansavimui gauti pavyzdžiui, sukuriant specialią integracijos priemonę. EESRK taip pat baiminasi, kad finansavimas integracijai palaipsniui smuks prioritetų sąraše. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pabrėžia pilietinės visuomenės svarbą bendrai integracijai į vietinę gyvenseną, taip pat konkretų profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų vaidmenį. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bendra informacija

| 2.1. | 2020–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planas yra visapusiško atsako į su migracija susijusius uždavinius, išdėstytus naujame migracijos ir prieglobsčio pakte, dalis. Jis grindžiamas 2016 m. ES integracijos veiksmų plane nustatytais įsipareigojimais bei juos atnaujina ir galios septynerius metus, o 2024 m. bus atlikta laikotarpio vidurio peržiūra, laikantis to paties DFP laikotarpio. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Veiksmų plano poreikis atsiranda dėl ryškių migrantų ir vietinių gyventojų švietimo, užimtumo, skurdo ir būsto sąlygų skirtumų. Kalbant apie skaičius, kurie iliustruoja šią spragą – jauni migrantai (18–24 metų) daug dažniau negu ES gimę jaunuoliai (atitinkamai 21 proc. ir 12,5 proc.) nedirba, nesimoko ir nedalyvauja mokymuose. Taip pat yra didelė lyčių nelygybė, nes migrančių mergaičių, patenkančių į šią kategoriją, procentinė dalis siekia 25,9 proc. (1) |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | COVID-19 pandemija atskleidė giliai įsišaknijusią problemą – nevienodas migrantų galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, o tai kelia pavojų visai visuomenei. Ji taip pat parodė, kad migrantai dažniau atlieka artimo tarpusavio kontakto reikalaujančius darbus, todėl jiems kyla didesnė COVID-19 rizika. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Visiška migrantų integracija į darbo rinką galėtų duoti didelės ekonominės naudos nacionalinei gerovei, įskaitant pensijų sistemas ir mokestines įmokas (2). Tai naudinga visiems, nes visavertė integracija naudinga ir migrantams, nes jiems suteikiama galimybė naudotis priimančiosios šalies socialinės apsaugos sistema. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Veiksmų plane nurodyti bendrieji pagrindiniai principai ir vertybės, bendros visoms ES įtraukties politikos sritims, įskaitant nuorodą į Europos socialinių teisių ramstį. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Veiksmų plane pateikti konkretūs veiksmai yra susiję su keturiomis sektorių sritimis, būtent su švietimu ir mokymu, užimtumu ir įgūdžiais, sveikatos priežiūra ir ap(si)rūpinimu būstu. Kiekvienoje iš jų yra nustatytos integracijos spragos. Šiuos veiksmus papildo kompleksiniai veiksmai, įskaitant tvirtų partnerysčių kūrimą, įvairių finansavimo galimybių didinimą, ryšių su priimančiąja visuomene skatinimą, naujų technologijų ir skaitmeninių priemonių naudojimo didinimą ir integracijos pažangos stebėseną. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK pripažįsta, kad veiksmų plane daugiausia dėmesio skiriama pačiam integracijos procesui, o ne atvykimui į ES. Nepaisant to, Komitetas nori pabrėžti, kad šeimos susijungimo klausimas tebėra svarbus teisinės ir socialinės integracijos veiksnys. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Kitaip nei ankstesnis, 2016 m., planas, naujas veiksmų planas apima ne tik migrantus, bet ir „migrantų kilmės“ ES piliečius. EESRK atkreipia dėmesį į platesnę taikymo sritį, nes integracijos aspektai taip pat yra svarbūs šiems antrosios grupės piliečiams ir visiems piliečiams bei gyventojams, o tai skatina europietišką gyvenseną, kai teisės ir įtraukties poreikiai taip pat siejami su atsakomybe. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nepaisant to, EESRK baiminasi, kad platesnė veiksmų plano taikymo sritis taip pat gali lemti mažiau tikslinius, taigi ir mažiau veiksmingus, veiksmus. Problemos, su kuriomis susiduria naujai atvykusieji asmenys, skiriasi nuo antros ir trečios migrantų kartos problemų. Be to, įtraukiant antros ir trečios kartos migrantų socialinius poreikius į migracijos ir integracijos politiką, rizikuojama juos stigmatizuoti ir įtvirtinti rasizmą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komisijos veiksmų plane apžvelgiamos įvairių sričių Europos iniciatyvos, turinčios įtakos migracijai ir integracijai. Dokumente nagrinėjamos visos politikos sritys, kurios yra būtinos naujai atvykusių migrantų socialinei, ekonominei ir politinei integracijai. Taip pat aptariamas lėšų prieinamumas ir partnerystė su institucijomis bei organizacijomis, siekiant palengvinti integraciją. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK pabrėžia, kad, kartu su šia politika, darbas ir toliau yra pagrindinis integracijos veiksnys, todėl jis turėtų būti užtikrinamas ir skatinamas kaip pagrindinis plano elementas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK pabrėžia, kad tikrieji sunkumai kyla, kai reikia įgyvendinti šią politiką. Pavyzdžiui, net ir pripažinus ankstesnes migrantų kvalifikacijas, darbdaviai nesiryžta jų samdyti, nes nepasitiki jų įgūdžių lygiu. Panašu, kad taip yra migrantų iš Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA), taip pat Pietų ir Vidurinės Azijos atveju. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Įsipareigojimas stiprinti regionų ir vietos valdžios institucijų, pilietinės visuomenės, migrantų ir jų organizacijų dalyvavimą ES integracijos ir įtraukties politikoje yra teigiamas naujo veiksmų plano aspektas. EERSK pabrėžia, kad pilietinė visuomenė taip pat turėtų apimti profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Veiksmų plane teisingai pripažįstama nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų svarba integracijos politikoje ir skatinamas jų bendradarbiavimas. Tiesą sakant, reikia pažymėti, kad dauguma integracijos priemonių yra jų rankose. Veiksmai ES lygmeniu yra papildomi ir skirti skatinti, palengvinti ir koordinuoti bendradarbiavimą, kai tai naudinga. Todėl veiksmų plane nėra jokių bendrų ar konkrečių tikslų valstybėms narėms, o tik rekomendacijos. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kadangi tekstas nėra privalomas ir valstybės narės galiausiai pačios yra atsakingos už integracijos politiką nacionaliniu lygmeniu, EESRK pabrėžia, kad ES valstybės narės turi prisiimti aiškius įsipareigojimus ir įsteigti tinkamus forumus, įskaitant reguliarius susitikimus, siekiant koordinuoti politiką ir įvertinti pažangą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komisija aiškiai nurodo, ko nori pasiekti kiekvienoje srityje. EESRK pritaria įvertinimui ir siūlomiems pasiekimams, tačiau pažymi, kad nėra aiškių bendrų ar konkretiems veiksmas būdingų tikslų. Panašu, kad įgyvendinimo veiksmingumas priklauso nuo stebėsenos proceso, kuris dar turi būti įgyvendintas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Savo nuomonėje SOC/649 (Naujas migracijos ir prieglobsčio paktas) (3) EESRK iškėlė klausimą dėl integracijos priemonių masto ir jų teikiamos paramos. Veiksmų plane skirtingiems suinteresuotiesiems subjektams siūlomų priemonių ir paskatų gali nepakakti, kad būtų galima protingai pagerinti integraciją, ypač atsižvelgiant į ilgalaikį šios srities priemonių pobūdį. Todėl būtina stebėti, kaip įgyvendinamas šis punktas. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Finansavimas yra svarbi veiksmų plano dalis. Valstybės narės ir kiti suinteresuotieji subjektai raginami visapusiškai pasinaudoti ES finansavimu. Veiksmų plane taip pat apžvelgiamos visos kiekvienai sektoriaus sričiai prieinamos finansavimo priemonės. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Nors integravimas yra minimas kaip vienas iš pagrindinių veiksmų plano principų, plane nepateikiama aiški rekomendacija, kaip integracijos politiką įtraukti į bendras socialines sanglaudos priemones. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK palankiai vertina tai, kad naujame veiksmų plane atkreipiamas dėmesys į integracijos lyčių aspektą. Komitetas taip pat pabrėžia, kad su lytimi susijusioms integracijos kliūtims turi būti skirta daugiau dėmesio ir pasiūlyti konkretesni veiksmai kiekvienoje sektoriaus srityje. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Švietimas ir mokymas

| 4.1.1. | Veiksmų plane teisingai nurodoma, kad švietimas ir mokymas yra sėkmingo dalyvavimo visuomenėje pagrindas. Mokyklos ir kitos švietimo įstaigos yra svarbi aplinka kuriant įtraukią visuomenę ir kovojant su segregacija. Be to, pilietinio ugdymo apie demokratijos ir pilietiškumo principus įgijimas padeda pagrindą aktyviam dalyvavimui visuomenėje ir kartu atlieka svarbų vaidmenį neleidžiant jaunimui įsitraukti į ekstremistinę ideologiją. Šioje srityje turėtų būti skatinamas aktyvus dalyvavimas pilietinės visuomenės gyvenime, nes tai skatina pasitikėjimą, socialinę sanglaudą ir priklausymo jausmą. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Kalbant apie konkrečius veiksmus, kuriais siekiama gerinti dalyvavimą švietime ir mokyme, Komisijos teikiama parama turėtų būti toliau tikslinama, nes veiksmų plane pateikiamos tik bendro pobūdžio nuorodos į tikslinę paramos veiklą. Konkrečiausias paminėtas veiksmas – 2021 m. pradžioje pasirodysiantis naujas priemonių rinkinys, kuriame bus praktinės rekomendacijos dėl ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros programų. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Veiksmų plane taip pat nurodytas poreikis palengvinti trečiosiose šalyse įgytos kvalifikacijos pripažinimą. Jame pateikiama keletas priemonių kvalifikacijų pripažinimui gerinti: ENIC ir NARIC tinklai, programa „Erasmus“, ES kvalifikacijų sandara ir portalas „Europass“. Svarbu ne tik stiprinti esamas priemones, bet ir nustatyti esamas kvalifikacijų pripažinimo kliūtis, įskaitant pasitikėjimo trūkumą ir kitas socialines kliūtis. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Komisija pabrėžia kalbų mokymosi svarbą ir siūlo toliau plėtoti visapusiškas ir prieinamas kalbų mokymosi programas. EESRK mano, kad kalbų mokymasis turėtų būti švietimo ir užimtumo sričių veiksmų pagrindinis elementas, pradedant nuo pirmųjų integracijos proceso etapų. Mokantis priimančios bendruomenės kalbos, užtikrinama galimybė gauti tinkamą išsilavinimo ir mokymosi lygį, o tai daro didelį poveikį integracijai. Todėl kalbų mokymosi programos taip pat turėtų būti grindžiamos holistiniu požiūriu (4). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Remiantis būsimu vaiko garantijų sistemos tikslu, svarbu rekomenduoti valstybėms narėms remti didesnes migrantų vaikų galimybes gauti išsilavinimą užtikrinant, kad migracijos procedūros nedarytų poveikio mokyklos lankymui ar apskritai vaiko teisėms. Švietimo sistema turėtų įvertinti, patenkinti ir tinkamai atsižvelgti į individualius neįgalių migrantų vaikų poreikius ar kitus poreikius, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas kuo geriau ugdyti jų asmenybę, talentus ir kūrybiškumą, taip pat protinius ir fizinius sugebėjimus. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Visais veiksmais šiose srityse turėtų būti siekiama sukurti įtraukias švietimo sistemas visais lygmenimis ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Plane pabrėžiama, kaip svarbu kuo anksčiau suvokti priimančiosios visuomenės įstatymus, kultūros normas ir vertybes, pavyzdžiui, lankant pilietinio ugdymo kursus. Komisija siūlo valstybėms narėms keistis gerąja patirtimi šiose srityse. Informacija šiais klausimais turėtų būti teikiama visiems suprantamu ir prieinamu būdu. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Užimtumas ir įgūdžiai

| 4.2.1. | Šioje srityje problemų nustatymas ir visuotiniai tikslai yra aiškiai apibrėžti, parodant migrantų indėlio į ekonomiką svarbą, ypač atsižvelgiant į COVID-19. Veiksmų plane taip pat pabrėžiama, kad ne tik darbuotojai migrantai, bet ir verslininkai migrantai bus labai svarbūs ekonomikos augimui per pandemiją ir po jos. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Norint pasiekti minėtus tikslus, veiksmų plane skatinama naudoti esamas ES priemones, pvz., Europos integracijos partnerystę, siekiant bendradarbiauti su socialiniais ir ekonominiais partneriais, iniciatyvą Darbdaviai už integraciją, „InvestEU“ remiamą verslumą, Europos integracijos tinklą, Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklą ir „Europass“ platformą, siekiant dalytis įgūdžių vertinimo praktika ir ją plėtoti, taip pat naudoti trečiųjų šalių piliečių įgūdžių nustatymo ES šabloną, norint supaprastinti įgūdžių vertinimo procedūras, ir būsimą Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą, siekiant remti migrantų kilmės asmenis. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Be kitų tikslų, veiksmų plane taip pat minima būtinybė pašalinti sunkumus, susijusius su galimybe gauti finansines paslaugas ir informaciją, tačiau nesiūloma jokių konkrečių veiksmų šiems sunkumams spręsti. Šiuo požiūriu veiksmų planu turėtų būti skatinamas darbuotojų migrantų įgalėjimas užtikrinant galimybę suprantamu ir prieinamu būdu gauti finansinę ir teisinę informaciją, užtikrinti skundų nagrinėjimo mechanizmus ir saugų informacijos teikimą. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Veiksmų plane teisingai pabrėžiama, kad svarbu užtikrinti veiksmingesnes ir greitesnes įgūdžių vertinimo sistemas ar testus, taip pat atsižvelgiant į ankstesnę su tuo susijusią patirtį. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Vis dėlto įgūdžių vertinimo priemonių nepakanka, kad būtų užtikrintos geresnės galimybės patekti į darbo rinką, ir reikia imtis veiksmų siekiant kovoti su nepasitikėjimu ir diskriminacija. Svarbu teikti paramą ir konkrečias gaires nacionalinėms įdarbinimo agentūroms ir suinteresuotiesiems subjektams užimtumo sektoriuje, siekiant plėtoti kovos su diskriminacija politiką ir skatinti dalyvavimą visais lygmenimis. Taip pat labai svarbu skatinti nacionalinę politiką, kuria būtų užtikrintos didesnės ir sklandesnės trečiųjų šalių piliečių galimybės patekti į visus užimtumo sektorius palengvinant vizų išdavimo tvarką. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Veiksmų plane turėtų būti dar kartą pabrėžiama, kaip svarbu skatinti geresnes galimybes dalyvauti pameistrystės programose, stažuotėse, profesiniame mokymesi ir net užsiimti savanoriška veikla, kuri vėliau galėtų padėti rasti tinkamą darbą visą darbo dieną. Tai suteiks migrantams ir migrantų kilmės gyventojams galimybę dirbti, gerinti savo įgūdžių lygį ir gauti pajamų, kad galėtų išlaikyti save ir savo šeimas. Konkrečiai, programose, kuriomis skatinamos jaunuolių galimybės patekti į darbo rinką (pvz., Jaunimo garantijų iniciatyva), turėtų būti numatytos specialios nuostatos, kuriomis būtų užtikrintas trečiųjų šalių piliečių dalyvavimas. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Veiksmų plane taip pat turėtų būti numatyti tiksliniai veiksmai, kuriais siekiama suteikti daugiau galimybių migrantėms ir pabėgėlėms moterims ir didinti jų galimybes patekti į darbo rinką, be kita ko, stiprinant kovos su prekyba žmonėmis priemones ir teikiant paramą konkretiems poreikiams. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Sveikatos priežiūra

| 4.3.1. | Svarbu tai, kad veiksmų plane pabrėžiama, kad per COVID-19 pandemiją išryškėjo giliai įsišaknijusi nelygybė galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis srityje ir dėl šios nelygybės gali kilti pavojus visai visuomenei. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Atsižvelgdamas į pandemiją, EESRK mano, kad visi migrantai, įskaitant neteisėtus migrantus, visose ES valstybėse narėse turėtų turėti galimybę naudotis pagrindinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis, ypač tyrimais ir skiepijimu. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Kalbant apie siūlomus veiksmus, Komisija nurodo finansavimo galimybes per PMIF, „Europos socialinį fondą +“ (ESF+), Europos regioninės plėtros fondą (ERPF) ir būsimą Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą. Veiksmų plane pagrįstai skatinama naudoti ES finansavimą sveikatos paslaugoms teikti. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EESRK pabrėžia, kad labai svarbu rekomenduoti valstybėms narėms pašalinti kliūtis, trukdančias naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, ir kliūtis sveikatos priežiūros paslaugų srityje, be kita ko, rengiant informavimo kampanijas apie nacionalines sveikatos sistemas, vertinant ir tenkinant individualius neįgalių migrantų sveikatos poreikius. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | EESRK pabrėžia, kad integracijos procese svarbu didinti informuotumą apie migrantų psichikos sveikatą ir ją skatinti, ypač atsižvelgiant į vykstančią pandemiją, taip pat užtikrinant skirtingų kultūrų požiūriu jautrias psichikos sveikatos paslaugas. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti didesnes galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat turėtų apimti prieglobsčio prašytojų priėmimo infrastruktūrą, ypač rengiant naują sveikatos programą. |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   Ap(si)rūpinimas būstu

| 4.4.1. | Kaip skelbiama iniciatyvos „Renovacijos banga“ dokumentuose, Komisija pradės įgyvendinti Įperkamo būsto iniciatyvą ir rems nesegreguotą, orų, prieinamą ir įperkamą būstą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas ne kolektyvinio apgyvendinimo, o prieglobsčio prašytojų aprūpinimo atskiru būstu modeliams. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Vienas iš šioje srityje išvardytų tikslų turėtų būti kova su diskriminacija būsto rinkoje ir segregacijos mažinimas. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Tai taip pat turėtų apimti didesnes pastangas užtikrinant įperkamą būstą, įskaitant socialinį būstą, taikant integravimo sprendimus, skirtus trečiųjų šalių piliečiams ir visiems gyventojams, susiduriantiems su būsto poreikiais (5). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Valstybės narės taip pat turėtų būti skatinamos naudoti ES finansavimą kuriant ir taikant mechanizmus, kuriais naudojantis būtų galima kreiptis į teismą dėl su būstu susijusių išnaudojimo atvejų. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Partnerystė siekiant veiksmingesnio integracijos proceso

| 4.5.1. | Komisija ketina stiprinti Europos integracijos tinklą, valstybėms narėms skirdama tikslinį finansavimą ir padėdama stiprinti gebėjimus. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Ypatingas dėmesys skiriamas paramai vietos ir regionų valdžios institucijoms, įskaitant Miestų akademijos integracijos plėtrą ir bendruomenių religijų dialogo stiprinimą, padedant miestams užkirsti kelią radikalizacijai pagal 2019 m. pradėtą iniciatyvą „ES miestai prieš radikalizaciją“. EESRK pabrėžia religijų dialogo svarbą integracijai. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Veiksmų plane taip pat minimas kasmetinis Europos migracijos forumas, organizuojamas bendradarbiaujant su EESRK ir ypač su jo IMI teminių tyrimų grupe, kaip būdas remti konsultacijas su pilietinės visuomenės ir išeivijos organizacijomis. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Galiausiai plane skelbiama parama fondams ir organizacijoms vykdant struktūrinį dialogą migracijos integracijos klausimais ir tiriant galimas bendradarbiavimo priemones, išsamiai nenurodant, kokia galėtų būti parama. |
| --- | --- |

4.5.4.

4.6.   Didesnės galimybės gauti ES finansavimą

| 4.6.1. | Finansavimo aspektai yra tarsi gija vykdant plane siūlomus veiksmus ir yra susieti su 2021–2027 m. daugiamete finansine programa. Pridedama pagrindinių ES fondų, kurių lėšomis 2014–2020 m. laikotarpiu buvo remiama integracija ir įtrauktis, apžvalga, tačiau nėra pateikta jokių duomenų apie ateities planus. Šiuo atveju EESRK supranta, jog būtina palaukti, kol bus pabaigtas programavimo etapas, kad sužinotume, kiek lėšų valstybės narės skirs kiekvienam fondui integracijos klausimams spręsti. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Fondų, kuriuos galima naudoti integracijai ir įtraukčiai arba su migrantų rėmimo veiksmais susijusiems klausimams spręsti, sąrašas yra įspūdingas, įskaitant PMIF, „Europos socialinį fondą +“ (ESF+), Europos regioninės plėtros fondą (ERPF). Kartu turėtų būti aiškiau nurodyta sąveika su kitais fondais, pvz., su programa „Erasmus+“, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone, Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir programa „InvestEU“. Priėmus techninės paramos priemonę bus galima valstybėms narėms teikti techninę paramą integracijos ir įtraukties politikai plėtoti arba tobulinti. Galiausiai, būsima Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programa taip pat galėtų atlikti svarbų vaidmenį finansuojant konkrečius veiksmus, skirtus migrantų kilmės ES piliečiams. Nuspręsta turėti didelį galimų fondų portfelį, tačiau geresnis sprendimas galėjo būti pasirinkti konkrečius fondus integracijos klausimams spręsti. EESRK siūlo Komisijai sudaryti palankesnes sąlygas finansavimui gauti, pavyzdžiui, sukuriant specialią migrantų integracijos priemonę. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Europos vaiko garantijų sistema taip pat yra svarbi šioje srityje, nes tarp nepalankiausiomis sąlygomis gyvenančių ES vaikų patenka ir migrantų kilmės vaikai. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Dėl sudėtingo ES finansavimo būtina atnaujinti 2018 m. parengtą priemonių rinkinį, skirtą naudoti lėšas integracijai remti 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Kitas įdomus finansavimo politikos aspektas yra Komisijos ketinimas plėtoti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę su fondais ir privačiais paramos teikėjais. |
| --- | --- |

4.6.5.

4.7.   Dalyvavimo ir bendravimo su priimančiąja visuomene skatinimas

| 4.7.1. | EESRK palankiai vertina idėją įtraukti naują iš migrantų ir jų interesams atstovaujančių organizacijų sudarytą Ekspertų grupę migrantų nuomonės klausimais rengiant ir įgyvendinant būsimą migracijos, prieglobsčio ir integracijos srities politiką. Tai galėtų padėti pagerinti migrantų ir migrantų kilmės ES piliečių dalyvavimą konsultacijose ir užtikrinti, kad politika atspindėtų realius poreikius. Dėl šių priežasčių svarbu, kad nuo pat pirmųjų priėmimo ir integracijos etapų būtų sukurtos dvikrypčių informacijos mainų tarp trečiųjų šalių piliečių ir priimančiųjų bendruomenių galimybės. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Veiksmų plano tikslas – skatinti dialogą ir didinti visų europiečių informuotumą apie integracijos ir migracijos realijas. Tačiau šis tikslas gali būti pernelyg neaiškus, nepaisant aiškių pastangų didinti informuotumą apie faktus ir skaičius. Visuomenės nuostatų apie migraciją keitimas yra būtinas ir EESRK svarsto, kas bus padaroma, kad tai būtų pasiekta. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | EESRK remia tokias iniciatyvas kaip futbolo dienos Europos futbolo čempionatą rengsiančiuose miestuose, skirtas jauniems migrantams; tai galėtų padėti kurti pozityvius su migracija susijusius naratyvus. Tačiau kitos tokios ad hoc priemonės, pavyzdžiui, vietos mokyklų ar bendruomenių ir (arba) organizacijų apdovanojimai už integraciją gali sustiprinti suvokiamus skirtumus ir stigmatizuoti tam tikras grupes. |
| --- | --- |

4.7.3.

4.8.   Dažnesnis naudojimasis naujomis technologijomis ir skaitmeninėmis priemonėmis

| 4.8.1. | Komisijos veiksmų plane teisingai pripažįstama reali skaitmeninio atotrūkio tarp migrantų ir vietos gyventojų rizika dėl įvairių priežasčių: 8,1 proc. ne ES gimusių asmenų teigia, kad neišgali įsigyti kompiuterio (palyginti su 3,1 proc. vietos gyventojų), o tėvams iš migrantų namų ūkių gali kilti daugiau sunkumų padedant savo vaikams mokytis nuotoliniu būdu. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Veiksmų plane rekomenduojama didinti migrantų skaitmeninį raštingumą, tačiau jame nėra konkrečių pasiūlymų ar tikslų, kaip tai turėtų būti pasiekta praktiškai. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | Įdomi idėja yra įtraukti migrantus į skaitmeninių viešųjų paslaugų kūrimo ir teikimo procesus. EESRK daro prielaidą, kad tai jau pasiekta ES administracinės veiklos srityje. |
| --- | --- |

4.8.3.

4.9.   Pažangos stebėsena. Įrodymais grindžiamos integracijos ir įtraukties politikos kūrimas

| 4.9.1. | EESRK palankiai vertina tikslą surengti labiau įrodymais pagrįstą diskusiją migracijos klausimais. Jei geresni duomenys ir pateikimo priemonės gali padėti siekti šio tikslo, juos reikia rinkti, tobulinti ir jais dalytis. Nuo 2010 m. nustatyti ES integracijos rodikliai, tačiau, nepaisant didelių pastangų, vis dar yra žinių spragų. Šiuo požiūriu naujas barometras ir bendra rezultatų suvestinė, sudarysianti galimybę palyginti šalis laikui bėgant, galėtų būti naudingos priemonės. |
| --- | --- |

4.9.1.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  EB, 2021–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planas, p. 5.

1

2021–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planas

(2)  Ten pat, p. 2.

2

(3)  OL C 123, 2021 4 9, p. 15.

3

(4)  Kalbant apie tikslinius kalbos mokėjimo lygius integracijai skatinti, taip pat žr. SOC/641 Migrantų kilmės moterų, motinų ir šeimų integracija ES valstybėse narėse ir tiksliniai kalbos mokėjimo lygiai integracijai skatinti (tiriamoji nuomonė, kurios paprašė pirmininkaujanti Vokietija) (OL C 10, 01 11 2021, p. 1).

4

Migrantų kilmės moterų, motinų ir šeimų integracija ES valstybėse narėse ir tiksliniai kalbos mokėjimo lygiai integracijai skatinti

(5)  Novatoriškų ir įtraukių ap(si)rūpinimo būstu sprendimų apžvalgą rasite 2018 m. „Housing Europe Observatory“. Būstas ir migracija. „Research Briefing“. Briuselis. „Housing Europe Observatory“.

5

Būstas ir migracija. „Research Briefing“

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/141

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Teisingumo užtikrinimas ES: 2021–2024 m. Europos teisėjų mokymo strategija“

(COM(2020) 713 final)

(2021/C 286/24)

| Pranešėja | Elena CALISTRU |
| --- | --- |

Pranešėja

Elena CALISTRU

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2021 2 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 16 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 240 / 3 / 0 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2021 2 24

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 16

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

240 / 3 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Dėl teisėjų mokymo ES teisės klausimais pagerėjo teisingas ir vienodas ES teisės taikymas ir atsirado abipusis pasitikėjimas tarpvalstybiniuose teismo procesuose, taip padedant kurti ES teisingumo erdvę. Ši strategija grindžiama sėkmingomis ankstesnėmis pastangomis, o jos tikslas – teisėjų mokymą išlaikyti ES darbotvarkės prioritetu, ypatingą dėmesį skiriant naujų uždavinių, kaip antai žalioji pertvarka ar nauji darbo santykiai, sprendimui ir prisitaikymui prie naujos technologijų eros. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Skiriant pakankamai išteklių, teikiant paramą ir mokymus, visų valstybių narių teisingumo srities specialistai gali patenkinti piliečių, darbuotojų ir įmonių poreikius ES. Tinkamai paruošti specialistai atlieka svarbų vaidmenį stiprinant teisinės valstybės principo kultūrą ir užtikrinant paties teisinės valstybės principo laikymąsi, propaguojant Europos vertybes ir principus, pavyzdžiui, teismų nepriklausomumą, ir remiant veiksmingą pagrindinių teisių užtikrinimą ES ir nacionaliniu lygmenimis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Dėl vykstančių darbo rinkos pokyčių vis dažniau kyla klausimų dėl darbuotojų statuso ir jiems taikomų taisyklių, taip pat dėl atsirandančių naujų darbo formų. Panašiomis arba tokiomis pačiomis aplinkybėmis valstybių narių teismų sprendimai šiuo klausimu skiriasi, net ir bylose, susijusiose su ta pačia įmone. Siekiant užtikrinti vienodą teismų praktiką ir tinkamą vidaus rinkos veikimą, būtina teikti gaires ir mokymus teisėjams. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK visiškai supranta ir pripažįsta, kad Komisija atlieka tik pagalbinį vaidmenį vykdant teisėjų mokymą, nes už jį pirmiausia yra atsakingi nacionaliniai suinteresuotieji subjektai. Vis dėlto tinkama strateginė integracija ir finansinė parama strategijai įgyvendinti turėtų būti bendras rūpestis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kadangi ES lygmeniu kyla iššūkių ir daugėja ES masto problemų (pvz., ES finansinių interesų apsauga taikant naujus finansinius mechanizmus, vykdant skaitmeninę ir žaliąją pertvarką), darosi vis svarbiau valstybėse narėse nustatyti taisykles vienodesniam požiūriui į teisėjų mokymą užtikrinti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitetas taip pat pripažįsta Komisijos teikiamą svarbą reguliariai strategijos įgyvendinimo stebėsenai ir bendradarbiavimui su kitomis ES institucijomis, kad būtų užtikrinta reikiama politinė parama tikslams įgyvendinti. EESRK labai rekomenduoja Komisijai rasti būdų, kaip į strategijos įgyvendinimo stebėseną tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas ir socialinius partnerius. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK mano, kad siekiant apsaugoti ES finansinius interesus, spręsti aplinkos klausimus ir užtikrinti Sąjungos teises, informatorių, kurie atlieka svarbų vaidmenį užkertant kelią piktnaudžiavimui, susijusiam su sukčiavimu ir korupcija, apsauga ir teisės, taip pat bet kokie Sąjungos teisių pažeidimai turėtų būti įtraukti į teisingumo srities specialistų mokymą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Europos teisėjų mokymas turėtų apimti ne tik teisinį švietimą, ir Komitetas ypač palankiai vertina tai, kad daug dėmesio skiriama „teisėjo profesijai“, nes teisėjai yra pagrindinis teisingumo sistemos veiksmingumą užtikrinantis elementas. EESRK pritaria profesinių įgūdžių tobulinimui papildomose srityse, tokiose kaip etika, kriminalistika ir psichologija, ir užtikrinimui, kad teisingumo srities specialistai turėtų būtiną supratimą apie techninius aspektus, kurie dažniausiai nagrinėjami įvairiose ES teisės srityse, pavyzdžiui, aplinkos, infrastruktūros ar finansų ir (arba) bankininkystės srityse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Be to, skaitmeninimo ir ypač dirbtinio intelekto priemonių naudojimo teismų sistemoje klausimais EESRK rekomenduoja rengti specialius mokymus. Visų pirma turėtų būti labai skatinama ir rekomenduojama siekti išmanyti ir taikyti Europos dirbtinio intelekto naudojimo teismų sistemose etikos chartijos principus. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Iš 2011–2020 m. Europos teisėjų mokymo strategijos vertinimo matyti, kad ji padėjo pagerinti praktikuojančių teisininkų (ypač teisėjų ir prokurorų) mokymą apie ES teisę, sukurti tinklų, kaip antai Europos teisėjų mokymo tinklas (ETMT), pajėgumus ir sustiprinti ES lygmens tinklus ir mokymo įstaigas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES lygmeniu vykdant teisėjų mokymą turi būti sprendžiami su naujais pokyčiais ir iššūkiais susiję klausimai. Tarp šių klausimų – teisinės valstybės principo susilpnėjimas, pagrindinių teisių pažeidimai kai kuriose valstybėse narėse, naujos ES lygmens reguliavimo sritys, taip pat skaitmeninė pertvarka. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2021–2024 m. Europos teisėjų mokymo strategija siekiama sukurti bendrą Europos teisminę kultūrą, grindžiamą teisinės valstybės principu, pagrindinėmis teisėmis ir tarpusavio pasitikėjimu. Šioje strategijoje nustatyta sistema ir pagrindiniai veiksmai, kuriais siekiama skatinti teisingą ir veiksmingą ES teisės taikymą. Valstybės narės, mokymo paslaugų teikėjai, nacionalinės ir Europos teisingumo srities specialistų organizacijos ir ES yra raginami, dalijantis bendra atsakomybe, spręsti šiuos prioritetinius klausimus:






  — | teisėjų mokymas siekiant skatinti bendrą kultūrą teisinės valstybės srityje, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

teisėjų mokymas siekiant skatinti bendrą kultūrą teisinės valstybės srityje,

| — | pagrindinių teisių apsauga ir užtikrinimas, kad ES pagrindinių teisių chartija būtų realiai įgyvendinama kasdieniame žmonių gyvenime, ypatingą dėmesį skiriant nukentėjusių ir pažeidžiamų asmenų apsaugai, |
| --- | --- |

—

pagrindinių teisių apsauga ir užtikrinimas, kad ES pagrindinių teisių chartija būtų realiai įgyvendinama kasdieniame žmonių gyvenime, ypatingą dėmesį skiriant nukentėjusių ir pažeidžiamų asmenų apsaugai,

| — | teisingumo sistemos skaitmeninimo stiprinimas, |
| --- | --- |

—

teisingumo sistemos skaitmeninimo stiprinimas,

| — | neatsilikimas nuo plėtojamos ES teisės, įskaitant tarpvalstybinį teisminį bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

—

neatsilikimas nuo plėtojamos ES teisės, įskaitant tarpvalstybinį teisminį bendradarbiavimą,

| — | specialistų paruošimas spręsti naujas užduotis, ypač po pandemijos, |
| --- | --- |

—

specialistų paruošimas spręsti naujas užduotis, ypač po pandemijos,

| — | mokymas ne ES teisės klausimais, pavyzdžiui, apie teisėjo profesiją, taip pat neteisinės žinios ir įgūdžiai, |
| --- | --- |

—

mokymas ne ES teisės klausimais, pavyzdžiui, apie teisėjo profesiją, taip pat neteisinės žinios ir įgūdžiai,

| — | praktiškesnės ir labiau pritaikytos teisingumo srities specialistų mokymo darbotvarkės sukūrimas ir įgyvendinimas, |
| --- | --- |

—

praktiškesnės ir labiau pritaikytos teisingumo srities specialistų mokymo darbotvarkės sukūrimas ir įgyvendinimas,

| — | aktyvesnis, visapusiškesnis ir tikslingesnis skirtingų kategorijų teisingumo sistemos specialistų mokymas, |
| --- | --- |

—

aktyvesnis, visapusiškesnis ir tikslingesnis skirtingų kategorijų teisingumo sistemos specialistų mokymas,

| — | aukštos kokybės ir veiksmingos mokymo veiklos, įskaitant įvairių formų mokymąsi, skatinimas, ypatingą dėmesį skiriant mišriems ir (arba) e. mokymosi metodams ir naudojant išbandytas ir patikrintas mokymo programas, |
| --- | --- |

—

aukštos kokybės ir veiksmingos mokymo veiklos, įskaitant įvairių formų mokymąsi, skatinimas, ypatingą dėmesį skiriant mišriems ir (arba) e. mokymosi metodams ir naudojant išbandytas ir patikrintas mokymo programas,

| — | teisininkų mokymo, skirto jauniems specialistams, skatinimas, |
| --- | --- |

—

teisininkų mokymo, skirto jauniems specialistams, skatinimas,

| — | nacionalinių suinteresuotųjų subjektų, ES teisės specialistų tinklų, Europos teisėjų mokymo tinklo, kitų ES lygmens subjektų ir Komisijos dalijimosi atsakomybe stiprinimas, |
| --- | --- |

—

nacionalinių suinteresuotųjų subjektų, ES teisės specialistų tinklų, Europos teisėjų mokymo tinklo, kitų ES lygmens subjektų ir Komisijos dalijimosi atsakomybe stiprinimas,

| — | mokymas, skirtas ne ES teisingumo srities specialistams, ypač iš Vakarų Balkanų šalių. |
| --- | --- |

—

mokymas, skirtas ne ES teisingumo srities specialistams, ypač iš Vakarų Balkanų šalių.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | COVID-19 krizė sukėlė didelių sunkumų teismų sistemos veikimui, dėl jos taip pat atsirado naujų iššūkių, kuriuos teisingumo srities specialistai turi įveikti. EESRK palankiai vertina tai, kad buvo atkreiptas dėmesys į poreikį užtikrinti ne tik skaitmeninei pertvarkai būtiną infrastruktūrą, bet ir investicijas į specialistų, kurie turės dalyvauti šioje skaitmeninėje pertvarkoje, įgūdžius. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vis dėlto yra svarbi išlyga: strategiją įmanoma įgyvendinti tik dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant teisingumo ministerijas, teisminių institucijų ir prokuratūrų tarybas, savireguliuojamų profesijų valdybas, Europos teisingumo srities specialistų asociacijas, nacionalinius ir ES lygmens mokymo paslaugas teikiančius subjektus, ES institucijas ir įstaigas. EESRK pritaria Komisijos raginimui, skirtam šiems subjektams, įsipareigoti siekti strategijos kiekybinių ir kokybinių tikslų. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK primena keleto ankstesnių nuomonių (1) išvadas, kuriose teigiama, kad nuoseklus teisės kreiptis į teismą taikymas visoje ES yra esminis veiksnys, kuriuo grindžiama bendroji rinka ir darnus ES teisėje numatytų teisių įgyvendinimas Sąjungoje, ir jis suteikia būtino aiškumo bei tikrumo piliečiams ir įmonėms, nes ES acquis taikymas valstybėse narėse vis dar labai skiriasi. Šiuo tikslu labai svarbu remti valstybes nares nacionaliniu lygmeniu, suteikiant joms ne tik būtiną papildomą finansavimą (taip pat ir iš ekonomikos gaivinimui ir atsparumo didinimui numatytų išteklių), bet ir priemones, skirtas užtikrinti, kad visi suinteresuotieji subjektai ir teisingumo srityje dirbantys asmenys būtų pasirengę prisidėti prie šių pastangų. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Taip pat pripažįstame Komisijos teikiamą svarbą reguliariai strategijos įgyvendinimo stebėsenai ir bendradarbiavimui su kitomis ES institucijomis, kad būtų užtikrinta reikiama politinė parama tikslams įgyvendinti. EESRK ragina Komisiją rasti būdų, kaip pilietinės visuomenės organizacijas ir socialinius partnerius įtraukti į strategijos įgyvendinimo stebėseną tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK sutinka su tuo, kad tinkamai parengti specialistai atlieka svarbų vaidmenį stiprinant teisinės valstybės principo kultūrą ir užtikrinant paties teisinės valstybės principo laikymąsi, propaguojant Europos vertybes ir principus, pavyzdžiui, teismų nepriklausomumą, ir remiant veiksmingą pagrindinių teisių užtikrinimą ES ir nacionaliniu lygmenimis. Tačiau pabrėžiame, kad dedant didesnes pastangas svarbu užtikrinti tinkamus išteklius, paramą ir mokymą, kad visų valstybių narių teisingumo srities specialistai galėtų patenkinti ES piliečių ir įmonių poreikius laikydamiesi tų pačių standartų ir vertybių. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nuo pat įsteigimo 2018 m., EESRK pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principų grupė daug dėmesio skyrė suinteresuotųjų subjektų nuomonėms klausimais, susijusiais su teismų sistemos kokybe ir nepriklausomumu. EESRK sutinka su tuo, kad tinkamai parengti specialistai atlieka svarbų vaidmenį stiprinant teisinės valstybės principo kultūrą ir užtikrinant paties teisinės valstybės principo laikymąsi, propaguojant Europos vertybes ir principus, pavyzdžiui, teisinį nepriklausomumą, ir remiant veiksmingą pagrindinių teisių užtikrinimą ES ir nacionaliniu lygmenimis. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Palankiai vertiname nuolatinį įsipareigojimą valstybių narių teisingumo srities specialistams užtikrinti būtiną mokymą, ypač laikantis ES acquis teisinės valstybės srityje, ir veiksmingai įgyvendinant valstybių narių įsipareigojimus, susijusius su pagrindinėmis teisėmis (įskaitant konkrečių pažeidžiamų grupių, pvz., vaikų, neįgaliųjų, nukentėjusiųjų nuo rasizmo ir diskriminacijos teisių apsaugą). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Dėl vykstančių darbo rinkos pokyčių vis dažniau kyla klausimų dėl darbuotojų statuso ir jiems taikomų taisyklių, taip pat dėl atsirandančių naujų darbo formų. Panašiomis arba tokiomis pačiomis aplinkybėmis valstybių narių teismų sprendimai šiuo klausimu skiriasi, net ir bylose, susijusiose su ta pačia įmone. Siekiant užtikrinti vienodą teismų praktiką ir tinkamą vidaus rinkos veikimą, būtina teikti gaires ir mokymus teisėjams. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kitas pabrėžiamas aspektas yra poreikis tęsti mokymo veiklą tose srityse, kurios pagal ES saugumo darbotvarkę yra laikomos probleminėmis, pavyzdžiui, kibernetiniai nusikaltimai, organizuotas nusikalstamumas ir finansiniai nusikaltimai, darantys poveikį ES biudžetui, ypač atsižvelgiant į naujas aplinkybes, susijusias su Europos prokuratūros įsteigimu. Visiems suinteresuotiesiems subjektams tai turėtų būti nuolat rūpimas klausimas ir jam spręsti turėtų būti skiriami atitinkami ištekliai. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kalbant apie ES finansinių ir aplinkos interesų apsaugą, EESRK mano, kad į teisingumo srities specialistų mokymą turi būti įtraukta informatorių, kurių teisės dar nepakankamai žinomos ir kurie teikdami pranešimus atlieka svarbų vaidmenį užkertant kelią piktnaudžiavimui, susijusiam su sukčiavimu, korupcija, ir bet kokiems Sąjungos teisių pažeidimams, apsauga. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vienas svarbiausių klausimų bus susijęs su teisingumo sektoriaus pažanga skaitmeninimo srityje. Tačiau EESRK pažymi, kad aplinkybės šalyse yra labai skirtingos ir kad valstybių narių teismų sistemos yra skirtinguose skaitmeninimo etapuose. Siūlomoje strategijoje atsižvelgiama į nacionalinę kompetenciją ir laikomasi subsidiarumo principo. Taip pat yra svarbu, kad visos valstybės narės kartu stengtųsi sumažinti esamas skaitmeninimo spragas ne tik užtikrindamos investicijas į infrastruktūrą, bet ir teisingumo srities specialistų, kurie turės įgyvendinti skaitmeninę pertvarką, įgūdžius. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Nevykdant teisingumo sistemos skaitmeninimo nacionaliniu lygmeniu ir neinvestuojant į teisingumo srities specialistų mokymą kasdienėje veikloje naudoti skaitmenines priemones ir technologijas, bus sunku sudaryti palankesnes sąlygas glaudesniam tarpvalstybiniam teisminių institucijų bendradarbiavimui. Be to, be tinkamų ir nuoseklių investicijų į mokymą ne tik skaitmeninių įgūdžių, bet ir informuotumo srityje, bus sunku spręsti naujus uždavinius (tiek tokius klausimus kaip tinkama asmens teisių ir asmens duomenų apsauga skaitmeninėje erdvėje, tiek naujus klausimus, pvz., kibernetiniai nusikaltimai). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Skaitmeninimo ir ypač dirbtinio intelekto priemonių naudojimo teismų sistemoje klausimais EESRK rekomenduoja rengti specialius mokymus. Pagarba pagrindinėms teisėms, diskriminacijos prevencija, kokybiškų duomenų naudojimas teismo sprendimuose ir principo „žmogaus atliekamas proceso valdymas“ laikymasis, be kita ko, yra įtvirtinti Europos dirbtinio intelekto naudojimo teismų sistemose etikos chartijoje (2). Labai svarbu, kad šie principai būtų žinomi ir jų būtų laikomasi rengiant mokymus. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pripažinimas, kad Europos teisėjų mokymas turėtų apimti ne tik teisinį švietimą, bet ir padėti ugdyti profesinius gebėjimus, yra sveikintinas. Visų pirma atkreipiame dėmesį į tai, kad pabrėžiama, jog teisėjo profesijos mokymas yra labai svarbus siekiant užtikrinti teisingumo sistemos veiksmingumą, pasitikėjimą tarp teisingumo sistemų ir visuomenės narių, taip pat specialistų tarpusavio pasitikėjimą jiems bendradarbiaujant tarpvalstybiniu mastu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kitas svarbus klausimas, kurį reikia spręsti, yra teisingumo srities specialistų mokymas papildomose srityse, kaip antai etika, kriminalistika ir psichologija, ir užtikrinimas, kad teisingumo srities specialistai turėtų būtiną supratimą apie techninius aspektus, kurie dažniausiai nagrinėjami įvairiose ES teisės srityse, pavyzdžiui, aplinkos, infrastruktūros arba finansų ir (arba) bankininkystės srityse. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad dėmesys skiriamas platesniam ES teisę taikančių teisingumo srities specialistų ratui, įskaitant, visų pirma, teisėjus, prokurorus ir teismo darbuotojus, taip pat tokius specialistus kaip teisininkai, notarai, antstoliai, tarpininkai, teismo vertėjai žodžiu ir (arba) raštu, teismo ekspertai ir, tam tikrais atvejais, laisvės atėmimo įstaigų darbuotojai ir probuotojai. Vis dėlto ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas labai skirtingai padėčiai valstybėse narėse, t. y. įvairioms specifinėms nacionalinėms aplinkybėms, dėl kurių net ir strategijos įgyvendinimas gali būti gana sudėtingas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK taip pat sutinka su tuo, kad mokymo kokybė turėtų būti pakankamai aukšta, kad būtų pasiekti jo tikslai, kad būtina įvertinti poreikius, taip pat kad teisingumo srities specialistams reikalingas įvairių formų mokymasis, įskaitant su gyvenamąja vieta susijusią tiesioginę veiklą, e. mokymosi priemones ir mokymą darbo vietoje. Vis dėlto EESRK yra susirūpinęs, kad bendrų metodikų ir nacionalinių mokymo paslaugų teikėjų pastangų šiuo atžvilgiu nepakaks ir kad, nors šiuo metu ES lygmeniu turima daug išteklių, gerosios patirties pavyzdžių ir gairių, valstybės narės nėra visiškai įsipareigojusios jais naudotis. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Galime pasimokyti iš išskirtinio Europos teisėjų mokymo tinklo vaidmens ir jo veiklos rezultatų ir palankiai vertiname dėmesį, skiriamą ES lygmens subjektų vaidmeniui skatinant ir organizuojant tarpvalstybinę mokymo veiklą, taip kartu didinant mokymo poveikį. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Europos teisėjų mokymo vaidmuo skatinant bendrą kultūrą teisinės valstybės srityje taip pat yra aiškus iš to, kad dėmesys skiriamas ir ne ES teisingumo srities specialistams, ar iš to, kad ypatingai pabrėžiama, kad vykdant naujų teisingumo srities specialistų pirminį mokymą jiems būtų suteiktas pagrindinis mokymas apie ES teisinę sistemą ir teisinę kultūrą. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Taip pat palankiai vertinamos Komisijos pastangos skatinti teisingumo srities specialistų iš ES nepriklausančių šalių, visų pirma Vakarų Balkanų regiono, dalyvavimą mokyme teisinės valstybės acquis arba tarpvalstybinio teisminio bendradarbiavimo klausimais. EESRK nuolat pabrėžia (3), kad ES šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse būtina remti teisinės valstybės ir teismų nepriklausomumo principus. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad reikia pripažinti iššūkius, kurių po „Brexit’o“ gali kilti teismų sistemos specialistams. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į sudarytą ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą, taip pat į teisėsaugos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose ir užtikrinimą, kad būtų gerbiamos pagrindinės teisės. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EESRK pabrėžia, kad galiausiai, bet ne mažiau svarbu yra tai, kad, siekiant užtikrinti siūlomų veiksmų tvarumą, reikia įtraukti ne tik teismų sistemoje dirbančius suinteresuotuosius subjektus, bet ir pilietinės visuomenės organizacijas, profesines teisingumo srities specialistų asociacijas ir konkrečiose srityse (aplinkos, viešųjų pirkimų, sveikatos, vartotojų apsaugos, darbuotojų teisių, darbo santykių ir kt.) teisingumo ieškančius asmenis. Aktyvus pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių dalyvavimas gali papildomai padėti stiprinti demokratiją, žmogaus teises ir teisinės valstybės principą. |
| --- | --- |

4.16.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  EESRK nuomonė Teisė kreiptis į teismą nacionaliniu lygmeniu su ES aplinkos teisės įgyvendinimo priemonėmis susijusiais klausimais (komunikatas) (OL C 129, 2018 4 11, p. 65); EESRK nuomonė ES aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir aplinkos valdymo gerinimo veiksmai (OL C 283, 2018 8 10, p. 83); EESRK nuomonė Orhuso konvencijos taikymas. Teisė kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (OL C 123, 2021 4 9, p. 66).

1

Teisė kreiptis į teismą nacionaliniu lygmeniu su ES aplinkos teisės įgyvendinimo priemonėmis susijusiais klausimais

ES aplinkosaugos reikalavimų laikymosi ir aplinkos valdymo gerinimo veiksmai

Orhuso konvencijos taikymas. Teisė kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais

(2)  https://rm.coe.int/charte-ethique-fr-pour-publication-4-decembre-2018/16808f699b

2

(3)  EESRK nuomonė Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalims (OL C 220, 2021 6 9, p. 88); EESRK nuomonė ES plėtros strategija (OL C 133, 2016 4 14, p. 133).

3

Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalims

ES plėtros strategija

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/146 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/146

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas)

(COM(2021) 130 final – 2021/0068 (COD))

(2021/C 286/25)

| Pranešėjas | George VERNICOS |
| --- | --- |

Pranešėjas

George VERNICOS

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2021 4 21 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 251 / 0 / 4 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2021 4 21

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

251 / 0 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | COVID-19 pandemija itin smarkiai sukrėtė mūsų ekonomiką, visuomenę ir gyvenimą, o turizmo sektorių paveikė iki šiol neregėtu mastu. Dabartinė krizė atskleidė turizmo svarbą Europai ne tik ekonominiu, bet ir bendro gyvenimo bei bendros ateities kūrimo požiūriu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad „skaitmeninis žaliasis pažymėjimas“ turėtų sumažinti keliautojų patiriamus sunkumus ir sudaryti palankesnes sąlygas jų judėjimui COVID-19 pandemijos metu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad būtina paaiškinti, jog „skaitmeninio žaliojo pažymėjimo“ turėjimas nėra išankstinė laisvo judėjimo sąlyga, ir kad siūlomame reglamente nenustatyta nei prievolė, nei teisė būti paskiepytiems. Tačiau Komitetas rekomenduoja būtent socialiai atskirtoms ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms užtikrinti galimybę gauti atitinkamą informaciją, ir mano, kad žaliojo pažymėjimo poveikį šioms grupėms būtina tinkamai įvertinti ir stebėti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pabrėžia, kad žaliojo pažymėjimo turėjimas neturėtų atleisti keliautojų nuo kitų rizikos mažinimo priemonių, bet turėtų būti vertinamas kaip pereinamojo laikotarpio strategija šalims, kurios reikalauja nuolatinio mechanizmo, kad priėmus sertifikatą jis būtų nuolat peržiūrimas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad visos Europos šalys turėtų bendradarbiauti siekdamos kuo greičiau užtikrinti vienodas pagrindines pažymėjimų sąlygas (t. y. turinį, formą, principus ir techninius standartus), nes negalime sau leisti prarasti dar vieno vasaros turizmo sezono. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pažymi, kad kelionių protokolai turi būti aiškūs ir taikomi tarptautinėms kelionėms oro, kelių ir jūrų transportu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitetas pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, kad asmens duomenys apima neskelbtinus medicininius duomenis, labai svarbu visoms valstybėms narėms turėti sąveikias sistemas su vienodai griežtomis duomenų apsaugos nuostatomis. Įvedus skaitmeninį žaliąjį pažymėjimą neturi būti reikalaujama ES lygmeniu sukurti ir administruoti centrinę duomenų bazę. EESRK taip pat rekomenduoja skaitmeninį žaliąjį pažymėjimą sukurti taip, kad informacija, pagal kurią kategoriją leidžiama keliauti, būtų matoma tik keliautojui. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK taip pat norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad skaitmeninis žaliasis pažymėjimas padės palengvinti ir verslo keliones. Tai neturi lemti diskriminacijos darbovietėje ar piktnaudžiavimo įdarbinant paskiepytus asmenis iš trečiųjų šalių į darbo vietas, kuriose darbo sąlygos yra prastos. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad pažymėjimas ir jo atnaujinimas nuolat būtų nemokami. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pabrėžia, kad reikia paspartinti skiepijimą didinant vakcinų gamybą ir užtikrinant didesnį skaidrumą bei nuspėjamumą, kad taikant suderintą ir vieningą požiūrį visoje ES būtų užtikrintas pakankamas vakcinų skaičius. Kartu šalys turėtų toliau investuoti į švietimo kampanijas apie skiepų naudą, kad būtų kovojama su dezinformacija. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK mano, kad skaitmeninis žaliasis pažymėjimas taip pat turėtų būti išduodamas remiantis savitikros testais ir serologiniais COVID antikūnų tyrimais. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK pritaria tam, kad, siekiant išvengti nevienodų laisvo judėjimo apribojimų tiems, kurie nėra skiepyti, Europos Vyriausybės visiems piliečiams turėtų užtikrinti sąlygas lengvai ir nemokamai pasidaryti tyrimus. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK mano, kad pažymėjimas turi būti pripažįstamas visose ES valstybėse narėse, tokiu būdu sudarant sąlygas visiškai judėjimo laisvei ES viduje COVID-19- pandemijos metu. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Bendroji informacija

| 2.1. | Siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi gerai suderinto, nuspėjamo ir skaidraus požiūrio į laisvo judėjimo apribojimus reaguojant į COVID-19 pandemiją, 2020 m. spalio 13 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/1475 (1).
  Tačiau iš tikrųjų ši rekomendacija beveik nebuvo įgyvendinama, o atskiros valstybės narės taikė skirtingus apribojimus. |
| --- | --- |

2.1.

Tačiau iš tikrųjų ši rekomendacija beveik nebuvo įgyvendinama, o atskiros valstybės narės taikė skirtingus apribojimus.

| 2.2. | Dar svarbiau tai, kad po 2021 m. vasario 25 d. ir 26 d. įvykusių neformalių vaizdo konferencijų priimtame pareiškime Europos Vadovų Tarybos nariai paragino toliau plėtoti bendrą požiūrį į skiepijimo pažymėjimus. Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis E. sveikatos tinkle – savanoriškame už e. sveikatą atsakingas nacionalines institucijas vienijančiame tinkle – kad būtų užtikrintas skiepijimo pažymėjimų sąveikumas. Be to, E. sveikatos tinklas susitarė dėl bendrų standartizuotų duomenų rinkinių, skirtų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimams. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Remdamasi iki šiol atliktu techniniu darbu, Komisija 2021 m. kovo 17 d. pateikė pasiūlymą dėl Reglamento dėl skaitmeninio žaliojo pažymėjimo, kuris yra sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu ((2021/0068 (COD)), ir prie jo pridedamą pasiūlymą dėl trečiųjų šalių piliečių, teisėtai esančių arba gyvenančių ES (2021/0071 (COD)).
  Planuojamas Europos pažymėjimas atitinka pagrindines teises, įskaitant teisę į privatų gyvenimą ir nediskriminavimą, ir apima:






  — | patvirtinimą, kad asmuo buvo paskiepytas nuo COVID-19 ir (arba) |
| --- | --- | --- |

2.3.

Planuojamas Europos pažymėjimas atitinka pagrindines teises, įskaitant teisę į privatų gyvenimą ir nediskriminavimą, ir apima:

—

patvirtinimą, kad asmuo buvo paskiepytas nuo COVID-19 ir (arba)

| — | naujausių tyrimų dėl SARS-CoV-2 infekcijos rezultatus, ir (arba) |
| --- | --- |

—

naujausių tyrimų dėl SARS-CoV-2 infekcijos rezultatus, ir (arba)

| — | informaciją apie asmens persirgimą SARS-CoV-2 infekcija. |
| --- | --- |

—

informaciją apie asmens persirgimą SARS-CoV-2 infekcija.

| 2.4. | Pažymėjimas bus išduodamas ES piliečiams ir jų šeimos nariams, ES gyvenantiems ne ES piliečiams ir teisę keliauti į kitas valstybes nares turintiems lankytojams. Pažymėjimas bus pripažįstamas visose ES valstybėse narėse ir Islandijoje, Lichtenšteine bei Norvegijoje integruojant jį į EEE sistemą. Šveicarija taip pat gali nuspręsti įvesti šį pažymėjimą. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Už pažymėjimo išdavimą bus atsakingos ES valstybių narių nacionalinės įstaigos (ligoninės, tyrimų centrai ar sveikatos priežiūros institucijos). Pažymėjime bus nurodomas asmens vardas, pavardė, gimimo data, išdavimo data, informacija apie vakciną, tyrimo rezultatai ar persirgimo šia liga būklė ir unikalus identifikatorius. Siekiant patvirtinti pažymėjimo autentiškumą, užtikrinti duomenų saugumą ir apsisaugoti nuo klastojimo, bus sukurtas QR kodas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pasiūlymu valstybės narės neįpareigojamos atsisakyti laisvo judėjimo apribojimų (jei jie būtini visuomenės sveikatai apsaugoti) žaliąjį pažymėjimą turintiems keliautojams, tačiau, jei jos nuspręstų tai padaryti, turėtų patikimą, autentišką ir standartizuotą dokumentą. Šiuo požiūriu akivaizdu, kad paliekama tam tikra veiksmų laisvė, nors siūlomoje sistemoje rekomenduojama apribojimus taikyti tik tais atvejais, kai tai tikrai būtina, ir netiesiogiai daroma prielaida, kad pažymėjimų turėtojams taikomi apribojimai bus panaikinti, nes valstybės narės raginamos informuoti kitas valstybes nares ir Komisiją apie tolesnį apribojimų taikymą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Siūloma sistema palieka galimybę atnaujinti informaciją remiantis naujais moksliniais įrodymais apie vakcinų veiksmingumą stabdant SARS-CoV2 infekcijos plitimą ir apie apsauginio imuniteto nuo ankstesnės infekcijos trukmę. Šiuo metu sistemoje nustatyta, kad persirgtos COVID ligos pažymėjimas galioja ne ilgiau kaip 180 dienų. Remiantis pasiūlymu, skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemos taikymas bus sustabdytas, kai Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) praneš apie COVID-19 tarptautinio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos pabaigą, tačiau jis galėtų būti vėl aktyvuotas būsimų pandemijų atveju. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos apie dabartinę turizmo sektoriaus krizę

| 3.1. | Turizmo sektorius – labai dinamiškas ir tarpusavyje susijęs sektorius – yra vienas iš Europos ekonomikos variklių, kuris sudaro 50 % (2) pasaulinio turizmo. Visų išsivystymo lygių šalyse nuo stipraus ir klestinčio turizmo sektoriaus priklauso milijonai darbo vietų ir įmonių. Turizmo sektorius tiesiogiai ir netiesiogiai sukuria daugiau kaip 10 % ES bendrojo vidaus produkto. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | COVID-19 pandemija itin smarkiai sukrėtė mūsų ekonomiką, visuomenę ir gyvenimą. Siekdamos apriboti viruso plitimą per nacionalines sienas, šalys įvedė įvairias priemones, o kai kurios iš šių priemonių turėjo neigiamo poveikio kelionėms į valstybes nares ir jų viduje.
  Turizmas nukentėjo iki šiol neregėtu mastu, o 2020 m. laikomi blogiausiais metais turizmo istorijoje. 2020 m. atvykstančių asmenų skaičius sumažėjo 69 %, o 2021 m. sausio mėn. – 85 % (3). |
| --- | --- |

3.2.

Turizmas nukentėjo iki šiol neregėtu mastu, o 2020 m. laikomi blogiausiais metais turizmo istorijoje. 2020 m. atvykstančių asmenų skaičius sumažėjo 69 %, o 2021 m. sausio mėn. – 85 % (3).

| 3.3. | Padėtis ypač sudėtinga ES šalyse, kurios yra pagrindinės turistinės kryptys, kaip antai Italija, Graikija, Portugalija, Malta, Kipras, Ispanija ir Prancūzija. Apskaičiuota, kad dėl COVID-19 protrūkio ES turizmo pramonė, kurioje dirba apie 13 mln. žmonių (4), per mėnesį praranda apie 1 mlrd. EUR pajamų. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tai, kad daugiau nei trečdalis turizmo pridėtinės vertės šalių ekonomikoje sukuriama dėl netiesioginio poveikio, rodo, koks platus ir glaudus yra turizmo ir kitų sektorių ryšys (5). Todėl turistų srautų sumažėjimas daro didelį poveikį visai ekonomikai (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kalbant apie turizmo sektorių, taip pat svarbu pabrėžti jo socialinį poveikį. Turizmas skatina kaimo bendruomenių vystymąsi, suteikia papildomų pajamų šaltinių ir taip sudaro sąlygas suderintam teritoriniam mūsų visuomenės vystymuisi. Turizmas taip pat jau seniai yra gamtos ir kultūros paveldo apsaugos ir jo išsaugojimo ateities kartoms varomoji jėga. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pasaulio turizmo organizacija prognozuoja, kad antrąjį šių metų pusmetį tarptautinių kelionių skaičius gali vėl išaugti. Tai priklauso nuo daugelio veiksnių, visų pirma nuo to, ar bus iš esmės panaikinti kelionių apribojimai, sėkmingai įgyvendinamos skiepijimo programos ir pradedami taikyti suderinti protokolai, pavyzdžiui, Europos Komisijos planuojamas skaitmeninis žaliasis pažymėjimas. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrečios pastabos dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl skaitmeninio žaliojo pažymėjimo

| 4.1. | EESRK pritaria Komisijos iniciatyvai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis E. sveikatos tinkle siekiant užtikrinti skiepijimo pažymėjimų sąveikumą, kad būtų galima rasti bendrai įgyvendinamą sprendimą, pašalinti sudėtingumą, apriboti skiepijimo pažymėjimų duomenų rinkinį iki visiško minimumo, kad būtų apsaugoti neskelbtini turėtojų duomenys, ir sukurti unikalų identifikatorių. Nesiimant veiksmų ES lygmeniu, valstybės narės greičiausiai patvirtintų skirtingas, nesuderintas ir sudėtingas sistemas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad „žaliojo pažymėjimo“ įvedimas yra puikus bendras standartas administracinei biurokratijai palengvinti, tačiau jo negalima laikyti „pagrindine laisvo judėjimo spartinimo priemone“. Laisvam judėjimui ir toliau bus taikomi nacionaliniai apribojimai, kurie nustatomi tik atsižvelgiant į kiekvienos valstybės galimybes ir sveikatos priežiūros sistemos pajėgumą. Todėl priemonės, taikytinos tarpvalstybiniams keliautojams (pvz., jiems taikomas karantinas arba saviizoliacija, papildomas ir pakartotinis prieš atvykimą ir (arba) atvykus atliekamas tyrimas) ir toliau bus taikomos valstybių narių nuožiūra, nors siūlomoje sistemoje pateikiamos tam tikros rekomendacijos valstybėms narėms apsiriboti tik visiškai būtinais apribojimais. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK pabrėžia, kad žaliojo pažymėjimo turėjimas neturėtų atleisti keliautojų nuo kitų rizikos mažinimo priemonių: jis turėtų būti vertinamas kaip pereinamojo laikotarpio strategija, kurią šalys galėtų taikyti, kai epidemiologinės aplinkybės gali pateisinti kelionių apribojimų sušvelninimą, kartu reikalaujant taikyti apsaugos priemones, kad kelionės būtų saugesnės. Kol kas neaišku, ar skiepais veiksmingai sumažinama užsikrėtimo tikimybė ir ar jie apsaugo nuo tam tikrų mutacijų, taip pat nežinoma, kokio masto ir trukmės imunitetą SARS-CoV-2 infekcijai sukuria antikūnai. Be to, vis dar kyla klausimų dėl tyrimų patikimumo. Todėl EESRK primygtinai rekomenduoja imtis papildomų priemonių siekiant apsaugoti keliautojų ir darbuotojų sveikatą, ypač uždarose patalpose ir susibūrimo vietose. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad reikia imtis efektyvių ir skubių veiksmų, pavyzdžiui, geriau tarpusavyje koordinuoti šalių kelionių protokolus siekiant nedelsiant užtikrinti saugų turizmo atnaujinimą, nes negalime sau leisti prarasti dar vieną vasaros turizmo sezoną. Pandemija yra pasaulinė problema, todėl reikia visuotinio požiūrio ir pasitikėjimo, nes atskirų šalių sprendimai nebus veiksmingi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK pabrėžia, jog norint, kad žaliasis pažymėjimas būtų veiksmingas, jis turi būti visiškai sąveikus, saugus ir patikrinamas. Dėl šios priežasties visos Europos šalys turėtų bendradarbiauti siekdamos kuo greičiau užtikrinti vienodas pagrindines pažymėjimų sąlygas (t. y. turinį, formą, principus ir techninius standartus). Tai apima bendrus standartus, kiek laiko (ir kokie) tyrimai ir skiepai galioja, o žmonės laikomi „persirgusiais“.
  EESRK nurodo, kad kelionių protokolai turi būti aiškūs ir taikomi tarptautinėms kelionėms oro, kelių ir jūrų transportu. Reikėtų pažymėti, kad už žaliojo pažymėjimo taikymą bendrai atsako sienų apsaugos institucijos ir vežėjai. |
| --- | --- |

4.5.

EESRK nurodo, kad kelionių protokolai turi būti aiškūs ir taikomi tarptautinėms kelionėms oro, kelių ir jūrų transportu. Reikėtų pažymėti, kad už žaliojo pažymėjimo taikymą bendrai atsako sienų apsaugos institucijos ir vežėjai.

| 4.6. | EESRK nuomone, žaliasis pažymėjimas turi būti kuo paprastesnis, įgyvendinamas kaip rinkinys, grindžiamas dalyvaujančių šalių pasitikėjimu, be to, jį priėmus, taip pat reikės nuolatinio peržiūros mechanizmo. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK pabrėžia, kad sistema turi būti grindžiama šiais principais: a) žaliuoju pažymėjimu turėtų būti siekiama sumažinti rizikos poveikį iki likutinio lygio, kurį nacionalinės institucijos laiko priimtinu ir kuris atitinka PSO reikalavimus; b) tarptautinių kelionių apribojimai turėtų būti proporcingi epidemiologinei padėčiai kilmės ir kelionės tikslo šalyje; c) valdžios institucijos ir toliau, prireikus, turėtų turėti galimybę taikyti karantino priemonę; d) sistemoje dalyvaujančios šalys pripažins kitų dalyvaujančių šalių nacionalinių institucijų patvirtintus tyrimus; e) procesų sudėtingumas ir informacijos, kuri bus renkama ir perduodama tarpvalstybiniu mastu, kiekis turėtų būti kuo mažesnis; f) sistema turėtų būti sąveiki ir pagrįsta bendra informacijos perdavimo nomenklatūra ir formatu; g) sistemoje turėtų būti laikomasi „pritaikytosios privatumo apsaugos“ principų, pagal kuriuos duomenų subjektui iš pat pradžių būtų aiškiai atskleistas bet kokių ar visų renkamų duomenų turinys, rinkimo būdas, rinkimo tikslas ir saugojimo trukmė. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Skiepijimo kampanijos ir vakcinavimo bei sertifikavimo taisyklės ir toliau priklauso išimtinei nacionalinių Vyriausybių kompetencijai ir atsakomybei. Nė viena valstybė narė nepasirinko nustatyti privalomo skiepijimo (išskyrus ypatingus atvejus, pvz., Italijoje slaugytojų atveju) ir mažai tikėtina, kad jos tai padarys ateinančiais mėnesiais.
  Tačiau visuotinė ir lygiateisė prieiga prie saugios ir veiksmingos COVID-19 vakcinos yra labai svarbi gelbstint gyvybes, apsaugant visuomenės sveikatos sistemą ir sudarant sąlygas atsigauti ekonomikai. EESRK pabrėžia, kad reikia paspartinti skiepijimą didinant vakcinų gamybą ir užtikrinant didesnį skaidrumą bei nuspėjamumą, kad taikant suderintą ir vieningą požiūrį visoje ES būtų užtikrintas pakankamas vakcinų skaičius. Tai taip pat yra svarbi skaitmeninio žaliojo pažymėjimo veikimo ir vienodo požiūrio į piliečius sąlyga. |
| --- | --- |

4.8.

Tačiau visuotinė ir lygiateisė prieiga prie saugios ir veiksmingos COVID-19 vakcinos yra labai svarbi gelbstint gyvybes, apsaugant visuomenės sveikatos sistemą ir sudarant sąlygas atsigauti ekonomikai. EESRK pabrėžia, kad reikia paspartinti skiepijimą didinant vakcinų gamybą ir užtikrinant didesnį skaidrumą bei nuspėjamumą, kad taikant suderintą ir vieningą požiūrį visoje ES būtų užtikrintas pakankamas vakcinų skaičius. Tai taip pat yra svarbi skaitmeninio žaliojo pažymėjimo veikimo ir vienodo požiūrio į piliečius sąlyga.

| 4.9. | Pandemijos padarinių likvidavimui skirtas lėšas Europos Vyriausybės turėtų panaudoti skiepijimo programoms, skirtoms gyventojams, kuriuos kitu atveju būtų sunkiau pasiekti, pavyzdžiui, gyvenantiems kaimo ar skurdesnėse vietovėse, esančiose toli nuo ligoninių ir klinikų. Be to, reikėtų vengti bet kokios etninių mažumų diskriminacijos.
  ES taip pat turėtų toliau investuoti į švietimo kampanijas apie skiepų naudą. Tai padėtų kovoti su dezinformacija, dėl kurios žmonės nenoriai skiepijasi. |
| --- | --- |

4.9.

ES taip pat turėtų toliau investuoti į švietimo kampanijas apie skiepų naudą. Tai padėtų kovoti su dezinformacija, dėl kurios žmonės nenoriai skiepijasi.

| 4.10. | EESRK pritaria, kad, siekiant išvengti nevienodų laisvo judėjimo apribojimų tiems, kurie nepaskiepyti, Europos šalių Vyriausybės visiems piliečiams turėtų užtikrinti sąlygas lengvai ir nemokamai pasidaryti tyrimus, kurių rezultatus būtų galima gauti greitai, ypač atsižvelgiant į galimą atotrūkį tarp kaimo ir miesto vietovių. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK mano, kad būtina paaiškinti, jog „skaitmeninio žaliojo pažymėjimo“ turėjimas nėra išankstinė laisvo judėjimo sąlyga, ir kad siūlomame reglamente nenustatyta nei prievolė, nei teisė būti paskiepytiems. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad dėl bet kokio imuniteto pažymėjimo kyla etikos klausimų, susijusių su pagarba, asmens teisėmis ir interesais, atsakomybe už visuomenės sveikatą ir socialiniu teisingumu. Būtina tinkamai įvertinti ir stebėti tokio pažymėjimo poveikį, ypač socialiai marginalizuotų ir nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupėms. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninis žaliasis pažymėjimas suteikia pagrindą labai reikalingam kelionių ir turizmo sektoriaus atsigavimui. Tai taip pat labai svarbus pažymėjimas verslo kelionėms bei visiems kitiems socialiniams susibūrimams ir jis suteiks postūmį ekonomikai ir kultūrinių bei kitų visuomeninių renginių organizavimui ir apskritai turės teigiamo poveikio žmonių sveikatai (psichikos ir fizinei). Komisija ir valstybės narės privalo užtikrinti, kad pažymėjimas ir jo atnaujinimai būtų nemokami, kaip nurodyta 3 straipsnio 3 dalyje. Pažymėjimas turėtų turėti QR kodą, kuris padėtų užtikrinti jo saugumą ir autentiškumą, ir būti išrašomas išduodančiosios valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir anglų kalba. Pažymėjimas turi būti pripažįstamas visose ES valstybėse narėse, taip sudarant sąlygas visiškai judėjimo laisvei ES viduje COVID-19 pandemijos metu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK nori atkreipti dėmesį į tai, kad skaitmeninis žaliasis pažymėjimas bus naudojamas ne tik turizmui. Jis taip pat padės palengvinti verslo keliones Europoje, tačiau individualiai dirbantys darbuotojai dėl jo gali atsidurti nepalankesnėje padėtyje. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms imtis atsargumo priemonių, kad tai neskatintų diskriminacijos darbovietėje ir nedarytų poveikio įsidarbinimo galimybėms. Be to, EESRK perspėja, kad reglamentu gali būti piktnaudžiaujama siekiant palengvinti paskiepytų asmenų iš trečiųjų šalių įdarbinimą ten, kur darbo sąlygos yra prastos. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESRK priduria, kad Komisija ir valstybės narės turėtų sukurti skaitmeninio patikimumo sistemos infrastruktūrą, kuri leistų saugiai išduoti ir patikrinti pažymėjimus, ir padėti valstybėms narėms vykdyti techninį įgyvendinimą, užtikrinant kuo didesnį sąveikumą su tarptautiniu mastu pripažintomis technologijų sistemomis. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK pabrėžia, kad, atsižvelgiant į tai, kad asmens duomenys apima neskelbtinus medicininius duomenis, būtina užtikrinti labai aukšto lygio duomenų apsaugą ir laikytis duomenų kiekio mažinimo principų.
  Visų pirma, skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemoje neturi būti reikalaujama sukurti ir administruoti ES lygmens duomenų bazę, bet turėtų būti sudarytos sąlygos decentralizuotai tikrinti skaitmeniniu būdu pasirašytus sąveikiuosius pažymėjimus. Vyriausybės taip pat privalo užtikrinti, kad asmens duomenys būtų laikomi saugiai ir jais nebūtų dalijamasi ar piktnaudžiaujama kitais tikslais. Be to, atitinkami duomenys turi būti tvarkomi tik skaitmeninio žaliojo pažymėjimo išdavimo tikslais, o kompetentingos institucijos turi užtikrinti, kad vėliau duomenys būtų ištrinti. Jei keliaujant iš vienos šalies į kitą reikalingas žaliasis pažymėjimas, labai svarbu, kad visos valstybės narės turėtų sąveikias sistemas su vienodai griežtomis duomenų apsaugos nuostatomis ir nustatytų duomenų valdytojų prievolę prieš tvarkant bet kokius duomenis konsultuotis su nacionalinėmis duomenų apsaugos priežiūros institucijomis. EESRK rekomenduoja Europos ir nacionaliniu lygmenimis pasitelkti duomenų apsaugos ekspertus, kad būtų užtikrintas tinkamas įgyvendinimas. |
| --- | --- |

4.15.

Visų pirma, skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemoje neturi būti reikalaujama sukurti ir administruoti ES lygmens duomenų bazę, bet turėtų būti sudarytos sąlygos decentralizuotai tikrinti skaitmeniniu būdu pasirašytus sąveikiuosius pažymėjimus. Vyriausybės taip pat privalo užtikrinti, kad asmens duomenys būtų laikomi saugiai ir jais nebūtų dalijamasi ar piktnaudžiaujama kitais tikslais. Be to, atitinkami duomenys turi būti tvarkomi tik skaitmeninio žaliojo pažymėjimo išdavimo tikslais, o kompetentingos institucijos turi užtikrinti, kad vėliau duomenys būtų ištrinti. Jei keliaujant iš vienos šalies į kitą reikalingas žaliasis pažymėjimas, labai svarbu, kad visos valstybės narės turėtų sąveikias sistemas su vienodai griežtomis duomenų apsaugos nuostatomis ir nustatytų duomenų valdytojų prievolę prieš tvarkant bet kokius duomenis konsultuotis su nacionalinėmis duomenų apsaugos priežiūros institucijomis. EESRK rekomenduoja Europos ir nacionaliniu lygmenimis pasitelkti duomenų apsaugos ekspertus, kad būtų užtikrintas tinkamas įgyvendinimas.

| 4.16. | EESRK taip pat perspėja, kad skaitmeniniame žaliajame pažymėjime atskleidžiami neskelbtini asmens medicininiai duomenys apie keliautojų būklę, susijusią su skiepijimu, antikūnais ar tyrimais. Todėl EESRK rekomenduoja, kad skaitmeninis žaliasis pažymėjimas būtų parengtas taip, kad ši informacija būtų matoma tik keliautojui, o visi tretieji asmenys matytų tik tai, kad keliautojas tenkina keliamas sąlygas. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EESRK mano, kad skaitmeninis žaliasis pažymėjimas taip pat turėtų būti išduodamas remiantis savitikros testais ir serologiniais COVID antikūnų tyrimais. Praktika parodė, kad COVID antikūnų tyrimas iš kraujo mėginių yra toks pat aktualus kaip ir persirgimo COVID liga pažymėjimas. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EESRK nuomone, turi tapti aišku, kokia bus padėtis dėl vakcinų, kurių tęstinę peržiūrą šiuo metu vykdo EMA. Tai ypač aktualu ES šalims, kurios tokias vakcinas vis dar naudoja. |
| --- | --- |

4.18.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL L 337, 2020 10 14, p. 3.

1

(2)  Didžiausias atvykstančių asmenų skaičius 2014–2018 m. buvo užregistruotas Europoje, kuriai per visus šiuos metus teko daugiau kaip 50 % viso pasaulio išvykstamųjų kelionių. 2014–2018 m. kelionių į įvairias Europos vietas padaugėjo 24,3 %.

2

(3)  UNWT, 2021 m. kovo mėn.

3

(4)  Eurostatas.

4

(5)  Netiesioginių nuostolių dėl tarpsektorinių ryšių turizmo pramonėje svarbą pabrėžia ir Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (UNCTAD). Apskaičiuota, kad BVP nuostoliai yra maždaug du ar tris kartus didesni nei tiesioginiai tarptautinio turizmo pajamų nuostoliai. Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) ataskaitoje apskaičiuota, kad dėl COVID-19 pasaulio turizmo patiriami tiesioginiai ir netiesioginiai nuostoliai gali siekti apie 4 % pasaulio BVP, tačiau poveikis įvairiose šalyse bus nevienodas, priklausomai nuo kelionių ir turizmo svarbos šalies ekonomikai.

5

(6)  OECD Economic Outlook 2020 m. gruodžio mėn. duomenų bazė ir World Travel & Tourism Council duomenų bazė.

6

OECD Economic Outlook

World Travel & Tourism Council

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/152 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/152

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija“

(COM(2020) 741 final)

(2021/C 286/26)

| Pranešėjas | Marcin Wiesław NOWACKI |
| --- | --- |

Pranešėjas

Marcin Wiesław NOWACKI

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2021 2 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 14 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 239 / 1 / 4 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2021 2 24

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 14

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

239 / 1 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina šią strategiją, kuria siekiama panaudoti jūrų atsinaujinančiosios energijos potencialą ateityje neutralizuojant poveikį klimatui. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK palankiai vertina pasiūlymus į nacionalinius ir regioninius jūrinių teritorijų planavimo valdymo planus įtraukti jūrų atsinaujinančiosios energijos plėtros tikslus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitetas mano, kad į strategiją reikėtų įtraukti skaičiavimus, kaip vėjo energija padės iki 2050 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki nulio. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pritaria požiūriui, kad gerai reguliuojama energijos rinka turėtų siųsti tinkamus signalus investicijoms. Komiteto nuomone, nuspėjama ir stabili reguliavimo aplinka yra labai svarbi plėtojant jūros vėjo energetiką. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pažymi, kad dėl tam tikrų ypatumų, pavyzdžiui, jūros gylio ir artumo kitoms šalims, hibridinius projektus galima įgyvendinti tik Šiaurės ir Baltijos jūrose. Be to, atsižvelgdamas į numatomą plėtros tempą, EESRK mano, kad ES ir nacionaliniai veiksmai pirmiausia turėtų būti sutelkti į pažangiausių projektų, kuriuos planuojama prijungti prie nacionalinės elektros energijos sistemos radialinėmis jungtimis, potencialo išnaudojimą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK apgailestauja dėl paviršutiniškai strategijoje sprendžiamos naudotų vėjo jėgainių perdirbimo problemos ir rekomenduoja Komisijai skirti deramą dėmesį eksploatavimo nutraukimo išlaidų klausimui. EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad švari energija pagerintų ne tik vietos aplinkos oro kokybę, bet ir būtų naudinga visai aplinkai ir klimatui. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad nustatomas Šiaurės jūros, Baltijos jūros, Viduržemio jūros, Juodosios jūros, ES Atlanto vandenyno ir ES salų potencialas. Suprantama, kad, atsižvelgiant į esamos infrastruktūros teikiamas galimybes, Šiaurės jūros baseine pirmenybė teikiama naujų projektų kūrimui. Tačiau, Komitetas pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir socialinę bei ekonominę sanglaudą ES, reikia proporcingų investicijų į jūros vėjo elektrinių parkus visuose ES jūrų baseinuose. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pritaria pasiūlymui iš dalies pakeisti TEN-E reglamentą, kad į jį būtų įtrauktas vieno langelio principas jūrinės energetikos projektams. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK nerimą kelia tai, kad trūksta tikslios informacijos apie konkrečias priemones ir paramos būdus, nes dėl to atsinaujinančiųjų energijos išteklių finansavimui gali kilti pavojus. Komiteto nuomone, pagal esamas programas turėtų būti sukurta bendra priemonė, skirta jūros vėjo energijos projektams finansuoti. Toks požiūris turėtų būti taikomas ir kitų rūšių atsinaujinantiems energijos šaltiniams, pavyzdžiui, sausumos vėjo energijai ir fotovoltinei technologijai, siekiant įgyvendinti Europos energetikos sąjungos ir Antrosios atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos siekius: konkrečiai numatoma didinti decentralizuotos ir regioninės gamybos objektų skaičių, plėsti papildomą regioninės vertės kūrimo potencialą, kurti darbo vietas ir užtikrinti, kad įgyvendinant šią politiką pirmenybė būtų teikiama piliečiams, kad jie taptų aktyviais gamintojais ir gaminančiais vartotojais. Šiuo požiūriu EESRK su tam tikru susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija šiuo metu dėmesį skiria „tik“ jūrų išteklių ir vandenilio technologijų klausimams, tačiau neatsižvelgia į šiuos decentralizuotus metodus. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad bet kokios investicijos į jūros vėjo elektrinių parkus turėtų kuo labiau prisidėti prie arčiausiai investicijų objekto esančių regionų socialinio ir ekonominio vystymosi, skatinant dalyvavimą projekte arba „vietos turinio veiksnį“. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pritaria, kad strategiją reikia papildyti įgūdžių ugdymo ir švietimo sistemų jūros vėjo energetikos srityje planu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK pripažįsta ES norą pirmauti jūros vėjo energijos sektoriuje, ir džiaugiasi, galėdamas paremti jo plėtrą, tačiau ne tik jūroje, bet ir sausumoje. Todėl Komitetas tikisi, kad Komisija kuo greičiau papildys atviros jūros strategiją sausumos strategija. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Įžanga

| 2.1. | Šios nuomonės tema – 2020 m. lapkričio 18 d. paskelbta ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos potencialo išnaudojimo žengiant į neutralaus poveikio klimatui ateitį strategija. Ši strategija yra neatsiejama Europos žaliojo kurso dalis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Poveikio vertinime, pridedamame prie 2030 m. klimato tikslų plano, numatyta, kad iki 2030 m. daugiau kaip 80 proc. elektros energijos turėtų būti gaunama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, o norint pasiekti 2050 m. klimato tikslą, reikia, kad jūros vėjo energija būtų 300 GW galios, kurią turės papildyti maždaug 40 GW vandenynų energijos. Šioje nuomonėje aptariama strategija parodo, kaip ES gali tai pasiekti. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Bendrosios pastabas

| 3.1. | Strategijos tikslas – paspartinti perėjimą prie švarios energijos, kartu užtikrinant, kad būtų toliau siekiama svarbių ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo Europoje tikslų. Pagrindinės priežastys, dėl kurių buvo paskelbta ši strategija, yra šios:






  — | įsipareigojimų pagal pirmąjį pasaulinį susitarimą dėl klimato kaitos švelninimo (2015 m. Paryžius) įgyvendinimas, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

įsipareigojimų pagal pirmąjį pasaulinį susitarimą dėl klimato kaitos švelninimo (2015 m. Paryžius) įgyvendinimas,

| — | Europos ekonomikos konkurencingumo atkūrimas didinant energijos vartojimo efektyvumą, |
| --- | --- |

—

Europos ekonomikos konkurencingumo atkūrimas didinant energijos vartojimo efektyvumą,

| — | naujų darbo vietų kūrimas didinant investicijų apimtį, padėsiantis sušvelninti COVID-19 pandemijos socialinį ir ekonominį poveikį ir prisidėsiantis prie Europos ekonomikos vystymosi. |
| --- | --- |

—

naujų darbo vietų kūrimas didinant investicijų apimtį, padėsiantis sušvelninti COVID-19 pandemijos socialinį ir ekonominį poveikį ir prisidėsiantis prie Europos ekonomikos vystymosi.

| 3.2. | Pagal šią strategiją jūros vėjo elektrinių galia iki 2030 m. bus padidinta nuo dabartinių 12 GW iki mažiausiai 60 GW, o iki 2050 m. – iki 300 GW. Be to, Komisija ketina iki 2050 m. šią galią papildyti 40 GW vandenynų energijos ir kitų naujųjų technologijų, pavyzdžiui, plūduriuojančio vėjo ir plūdriosios fotovoltinės įrangos. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Šiems tikslams pasiekti reikia maždaug 800 mlrd. EUR investicijų. Taip pat būtinas aktyvesnis ES ir valstybių narių Vyriausybių dalyvavimas, nes pagal dabartinę politiką esama ir numatoma įrengtoji galia 2050 m. sudarytų tik apie 90 GW. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad pristatyta ši strategija, apimanti reguliavimo pasiūlymus ir priemones, kurios leidžia sutelkti dėmesį į bendradarbiavimo jūros vėjo energijos srityje plėtojimą, stiprinimą ir gilinimą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitetas pažymi, kad pirmiau minėti duomenys ir informacija atspindi investuotojų, ES pramonės ir perdavimo bei skirstymo sistemų operatorių patiriamų sunkumų mastą. Strategijoje pateikiamos optimistinės perspektyvos, pavyzdžiui, galimybės skatinti privačias investicijas ar kurti naujas darbo vietas. Tačiau Komitetas pažymi, kad strategijoje naudojama tik netiksli informacija apie jūros vėjo energijos vystymo prognozes darbo vietų kūrimo kontekste. Be to, svarbu pažymėti, kad papildomų darbo vietų bus sukurta ne tik energetikos sektoriuje, bet ir vykdant veiklą sausumoje, pavyzdžiui, uostų plėtros ir laivybos srityse. Strategijoje taip pat nagrinėjamas šio sektoriaus vystymosi poveikis ES BVP. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK pažymi, kad strategija yra paremta tarpusavyje susijusia aplinka, kurioje jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energetika turi sugyventi su tam tikra „kita jūroje vykdoma veikla“ (turizmu, žuvininkyste, akvakultūra ir t. t.), hibridiniai projektai sąveikauja su tarpvalstybinėmis jungiamosiomis linijomis, plėtra grindžiama daugelyje šalių nustatytais tikslais, o jūros projektus gali finansuoti žemyninės šalys. Kadangi jūroje vykdomus projektus bendrai finansuoja ES, EESRK rekomenduoja užtikrinti skaidrumą naštos ir naudos pasidalijimo požiūriu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK apgailestauja, kad į strategiją neįtrauktas apskaičiuotas vėjo energetikos indėlis į šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą iki nulio 2050 m. Susitelkimas tik į įrengtąją galią reiškia, kad į šį svarbų veiksnį žaliojo kurso tikslams pasiekti neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų perspektyvos

| 4.1. | ES jūriniuose įrenginiuose pagaminama 12 GW, t. y. 42 proc. pasaulio jūros vėjo elektrinių galios. Dauguma projektų yra susiję su jūros dugne įrengtomis jėgainėmis. Komitetas mano, kad ši technologija pasiekė tam tikrą brandos lygį – tai patvirtina faktas, kad per 10 metų jūros vėjo energijos atveju bendrosios išlygintosios elektros energijos gamybos sąnaudos (LCOE) sumažėjo 44 proc. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitetas abejoja, ar jūros vėjo energetikos vystymo strategija turėtų būti grindžiama tokių technologijų, kaip hibridiniai projektai, plėtojimu, ir atkreipia dėmesį į būtinybę gaminti konkurencingomis kainomis parduodamą energiją, kuri padėtų atkurti ES ekonomiką po koronaviruso krizės. |
| --- | --- |

4.2.

5.   ES jūrų baseinai: didžiulis ir įvairiapusiškas potencialas diegti jūros atsinaujinančiuosius išteklius

| 5.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad nustatomas Šiaurės jūros, Baltijos jūros, Viduržemio jūros, Juodosios jūros, ES Atlanto vandenyno ir ES salų potencialas. Strategijoje nustatytas jūrų baseinų potencialą leis tinkamai planuoti reguliavimo veiksmus ir pasiekti tikslus. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Suprantama, kad, atsižvelgiant į esamos infrastruktūros teikiamas galimybes, Šiaurės jūros baseine pirmenybė teikiama naujų projektų kūrimui. Tačiau, Komitetas pabrėžia, kad siekiant užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir socialinę bei ekonominę sanglaudą ES, reikia tokio energijos rūšių derinio, kuriame nebūtų pernelyg pasikliaunama vienu energijos šaliniu, taip pat reikia proporcingų investicijų į jūros vėjo elektrinių parkus visuose ES jūrų baseinuose. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad jūros vėjo energetikos vystymo strategija juda regionalizavimo kryptimi. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Jūrinių teritorijų planavimas siekiant tvariai valdyti erdvę ir išteklius

| 6.1. | Siekiant paspartinti vėjo energetikos plėtrą, būtina užtikrinti tinkamą jūrinių įrenginių ir kitų jūros erdvės naudojimo būdų sambūvį, kartu apsaugant biologinę įvairovę. EESRK palankiai vertina pasiūlymus į nacionalinius ir regioninius jūrinių teritorijų valdymo planus įtraukti jūrų atsinaujinančiosios energijos plėtros tikslus ir ragina Komisiją aiškiai nurodyti, kad 3 proc. Europos jūrų erdvės, reikalingos jūrinei atsinaujinančiųjų išteklių energijai plėsti, yra vidurkis ir kad reikia atsižvelgti į konkrečius veiksnius, pavyzdžiui, vėjo pobūdį ir įvairių rūšių aplinką. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESRK sutinka, kad rengiant ir skelbiant valdymo planus įmonėms ir investuotojams būtų pranešama apie Vyriausybių ketinimus ateityje plėtoti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektorių, sudarant palankesnes sąlygas viešojo ir privataus sektorių planavimui. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Šiuo metu atliekamas išsamus ir ilgas įrenginių poveikio aplinkai vertinimas priimant visus būtinus administracinius sprendimus. Todėl EESRK pritaria pasiūlymui iš dalies pakeisti TEN-E reglamentą, kad į jį būtų įtrauktas vieno langelio principas jūrinės energetikos projektams. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Naujas požiūris į jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir tinklo infrastruktūrą

| 7.1. | Dauguma šiuo metu eksploatuojamų jūros vėjo jėgainių parkų yra nacionaliniai projektai, tiesiogiai sujungti su krantu radialinėmis jungtimis. Tačiau, siekiant paspartinti jūros vėjo energetikos plėtrą, sumažinti sąnaudas ir naudojamą jūrinę teritoriją, siūloma sutelkti dėmesį į hibridinius projektus. Tokia sistema yra tarpinė tarp tradicinių projektų, radialinėmis jungtimis prijungtų prie nacionalinės elektros energijos sistemos, ir viso sudėtingojo tinklo modelio. Strategijoje taip pat pateikiama gana optimistinė prielaida, kad kaimyninės valstybės narės turėtų kartu nustatyti plataus užmojo tikslus, susijusius su jūros vėjo energija. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EESRK pažymi, kad dėl tam tikrų ypatumų, pavyzdžiui, jūros gylio ir artumo kitoms šalims, hibridinius projektus galima įgyvendinti tik Šiaurės ir Baltijos jūrose. Be to, atsižvelgdamas į numatomą plėtros tempą, EESRK mano, kad ES ir nacionaliniai veiksmai pirmiausia turėtų būti sutelkti į pažangiausių projektų, kuriuos planuojama prijungti prie nacionalinės elektros energijos sistemos radialinėmis jungtimis, potencialo išnaudojimą. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Aiškesnė ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos reguliavimo sistema

| 8.1. | EESRK pritaria požiūriui, kad gerai reguliuojama energijos rinka turėtų siųsti tinkamus ženklus investicijoms. Komiteto nuomone, nuspėjama ir stabili reguliavimo aplinka yra labai svarbi plėtojant jūros vėjo energetiką. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Numatomas tarpvalstybinių energetikos projektų svarbos padidėjimas reiškia, kad reikia patikslinti elektros energijos rinkos taisykles, kurios buvo pateiktos prie šios strategijos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Dabartinėje teisinėje sistemoje nebuvo numatytos inovatyvios technologijos, pavyzdžiui, hibridinių energijos salų ar vandenilio gavybos atviroje jūroje. Komisija siūlo sukurti atskirą jūrų rinkos zoną, kurioje būtų numatyta galimybė dalį perkrovos pajamų perskirstyti gamintojams – tai būtų geriausias hibridinių projektų reguliavimo modelis. EESRK pritaria tikslui sukurti jūrines prekybos zonas, darant prielaidą, kad jos supaprastins energijos rinkos reguliavimą. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EESRK palankiai vertina pastangas užtikrinti investuotojų pajamų stabilumą. Komitetas ragina lanksčiau skatinti jūrų vėjo energetikos plėtrą valstybėse narėse, kuriose ši technologija yra ankstyvame vystymosi etape, be kita ko, teikiant tiesioginę paramą be konkurencinės procedūros, laikantis Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos nuostatų. |
| --- | --- |

8.4.

9.   Privataus sektoriaus investicijų į jūrų atsinaujinančiuosius energijos išteklius mobilizavimas: ES lėšų vaidmuo

| 9.1. | Apskaičiuota, kad strategijos įgyvendinimui reikia beveik 800 mlrd. EUR investicijų: apie du trečdaliai šios sumos turės būti investuoti į susijusią tinklo infrastruktūrą, o trečdalis – į elektros energijos gamybą jūroje. Per 10 metų iki 2020 m. investicijos į Europos sausumos ir jūros atsinaujinančiųjų išteklių energijos tinklus sudarė apie 30 mlrd. EUR. Strategijoje numatoma per ateinantį dešimtmetį investicijas padidinti iki daugiau kaip 60 mlrd. EUR, o po 2030 m. – dar daugiau. Be to, strategijoje reiškiamas lūkestis, kad didžioji šių investicijų dalis bus gauta iš privataus kapitalo. Tačiau iš dokumento matyti, kad Komisija, Europos investicijų bankas ir kitos finansų įstaigos bendradarbiaus remdamos strategines investicijas į jūros vėjo energiją. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | EESRK nerimą kelia tai, kad trūksta tikslios informacijos apie konkrečias priemones ir paramos būdus, nes dėl to atsinaujinančiųjų energijos išteklių finansavimui gali kilti pavojus. Remiantis dabartine strategija, investuotojai galės naudotis aštuoniais skirtingais ES fondais. Šioje srityje numatomos proporcijos nenurodytos, visų pirma nežinomas ES lėšų dalies dydis. Komiteto nuomone, labai svarbu pagal esamas programas sukurti vieną priemonę, skirtą jūros vėjo energijos projektams finansuoti, siekiant užtikrinti, kad projektai būtų greitai finansuojami ir plėtojami. Be to, toks požiūris turėtų būti taikomas ir kitų rūšių atsinaujinantiems energijos šaltiniams. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad bet kokios investicijos į jūros vėjo elektrinių parkus turėtų kuo labiau prisidėti prie arčiausiai investicijų objekto esančių regionų socialinio ir ekonominio vystymosi, skatinant dalyvavimą projekte arba „vietos turinio veiksnį“. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Strategijoje numatyta galimybė sukurti atsinaujinančiųjų išteklių energijos finansavimo mechanizmą, kurį taikant būtų galima dalytis jūrinių energetikos projektų teikiama nauda su pakrantės neturinčiomis valstybėmis narėmis. Komiteto nuomone, prielaida, kad žemyninės valstybės narės norėtų vėjo energiją finansuoti iš nuosavų išteklių mainais į statistinę naudą, yra pernelyg optimistinė. |
| --- | --- |

9.4.

10.   Mokslinių tyrimų ir inovacijų sutelkimas į jūroje vykdomų projektų rėmimą

| 10.1. | EESRK yra labai nusivylęs dėl to, kaip strategijoje sprendžiama naudotų vėjo jėgainių perdirbimo problema. Strategijoje teigiama, kad būtina sistemingiau integruoti „žiedinio projektavimo“ principą į atsinaujinančiųjų energijos išteklių mokslinius tyrimus ir inovacijas. Tačiau joje nepateikiama konkrečių pasiūlymų, kaip būtų galima įgyvendinti šį principą. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad panaudotų vėjo jėgainių menčių perdirbimas sausumoje yra vis didėjanti problema tokiose vietose kaip Vokietija, kur svarstoma galimybė jas palaidoti žemėje. Reikėtų pažymėti, kad jūros vėjo jėgainės yra daug didesnės, todėl problemos mastas dar didesnis. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad švari energija pagerintų ne tik vietos oro kokybę, bet ir būtų naudinga visai aplinkai ir klimatui. EESRK nepritaria sparčiai jūros vėjo energetikos plėtrai neįvertinus galimo jos poveikį aplinkai ir rekomenduoja Komisijai skirti tinkamą dėmesį eksploatavimo nutraukimo sąnaudų problemai: realiai tais atvejais, kai projektus finansuoja ES, šios sąnaudas turėtų būti įvertintos iš anksto ir paisoma atitinkamos atsakomybės. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad naująją strategiją reikia papildyti įgūdžių ugdymo ir švietimo sistemų jūros vėjo energetikos srityje planu, kurį parengs Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties ir Jūrų reikalų ir žuvininkystės generaliniai direktoratai. Įgūdžių ugdymas yra esminis šio sektoriaus vystymosi elementas. Siekiant tvaraus ir spartaus šio sektoriaus vystymosi, reikia įgyvendinti mokymo programas valstybėse narėse, kuriose ši technologija dar tik pradedama diegti. Strategija rodo, kad šiuo tikslu gali būti naudojamos esamos ES priemonės ir lėšos. Komiteto nuomone, atsižvelgiant į tai, kad svarbu ugdyti įgūdžius jūros vėjo energijos srityje, reikia ES lygmeniu sukurti specialias priemones ir skirti lėšų. |
| --- | --- |

10.3.

11.   Stipresnė tiekimo ir vertės grandinė visoje Europoje

| 11.1. | Tiekimo grandinei stiprinti reikia iš viso apie 0,5–1 mlrd. EUR investicijų. EESRK apgailestauja, kad nėra aiškios informacijos apie tai, kaip šios lėšos bus sutelktos, arba, koks bus šio proceso tvarkaraštis. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | EESRK palankiai vertina planą 2021 m. sustiprinti švarios energijos pramonės forumą ir sukurti specialią jūrų atsinaujinančiosios energijos grupę. |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Komitetui didelį susirūpinimą kelia Komisijos ir Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklo (ENTSO-E) planai iki 2028 m. skatinti įvairių gamintojų keitiklių standartizavimą ir sąveikumą. Ši data yra pernelyg toli, ypač atsižvelgiant į tai, kad iki 2030 m. jūros vėjo elektrinių parkuose galia turi būti padidinta 60 GW. Komitetas norėtų, kad būtų nustatyta data, kuri leistų nustatyti realistišką įrangos standartų kūrimo laikotarpį. |
| --- | --- |

11.3.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/158 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/158

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“

(COM(2020) 789 final)

(2021/C 286/27)

| Pranešėjas | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Tanja BUZEK |

Pranešėjas

Stefan BACK

Bendrapranešėjė

Tanja BUZEK

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2021 3 26 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 14 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 230 / 1 / 7 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2021 3 26

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 14

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

230 / 1 / 7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad naujoje transporto strategijoje daugiausia dėmesio skiriama darniam ir išmaniam judumui, pabrėžiant nepaprastai svarbų transporto vaidmenį ir naudą žmonėms bei ES ekonomikai, tačiau taip pat nagrinėjant visuomenės mokamą kainą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Strategijoje pripažįstama, kad bendroji rinka ir socialiniai klausimai yra pagrindiniai perėjimą prie darnesnio ir išmanesnio judumo lemiantys veiksniai, tačiau šiuo požiūriu strategija nevisiškai patenkina lūkesčius. Pažymėtina, kad pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente nustatyti trūkumai nėra pakankamu mastu šalinami veiksmais ar aptariami tam skirtuose strategijos skyriuose. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pritaria bendrajam požiūriui dėl strategijos integravimo į Europos žaliąjį kursą ir ypatingam dėmesiui veiksmams, kuriais siekiama klimato srities tikslų. Tačiau Komitetas abejoja, ar techninių priemonių ir transporto politikos priemonių pusiausvyra yra tinkama jiems pasiekti. Jis ypač pabrėžia tai, kad daugelis siūlomų veiksmų, susijusių su tvarumu ir skaitmeninimu, turi plataus masto padarinių bendrajai rinkai ir transporto sektoriaus darbuotojams. Nepakankamas dėmesys šiam klausimui gali turėti poveikio sėkmingam strategijos įgyvendinimui. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Sėkminga ES judumo strategija turi būti įgyvendinama kartu stiprinant viso transporto sektoriaus konkurencingumą ir susijusią ES pramoninę bazę. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Precedento neturinti COVID-19 pandemija parodė, kokia didelė yra gerai veikiančios bendrosios transporto rinkos ir tvarių tiekimo grandinių svarba, taip pat kokį lemiamą vaidmenį atlieka viešasis transportas ypatingos svarbos darbuotojų judumui. Be to, dėl pandemijos sumažėjus veiklos apimtims, transporto sektorius susidūrė su dideliu išlikimo iššūkiu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pandemija privertė atkreipti dėmesį į tūkstančių Europoje ir visame pasaulyje likimo valiai paliktų transporto darbuotojų, dirbusių pagal mažų garantijų darbo sutartis, sudėtingą padėtį. Tokia padėtis taip pat išryškino socialinę krizę transporto sektoriuje, nes transporto politika per pastaruosius dešimtmečius buvo orientuota į bendrąją rinką ir nesugebėjo užkirsti kelio blogėjančioms darbo sąlygoms visų transporto rūšių sektoriuose. Todėl EESRK nuomone, skubiai reikia taikyti tokio pat lygmens užmojus socialiai tvariai transporto sistemai. Be to, artimiausioje ateityje įvyksiančių krizių atveju taikytinu nenumatytų atvejų planu turi būti siekiama užkirsti kelią neigiamam poveikiui transporto sektoriaus darbuotojams. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad strategijoje pabrėžiamas moterų vaidmuo transporto srityje, tačiau dar kartą apgailestauja dėl to, kad nėra užmojus atitinkančių veiksmų. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pritaria prioritetams, susijusiems su poreikiu užbaigti kurti Europos bendrą transporto erdvę (angl. SETA) ir stiprinti bendrąją rinką, be kita ko, nustatytiems atsižvelgiant ir į COVID-19 pandemijos metu įgytą patirtį, ir su būtinybe parengti krizių atveju taikytiną nenumatytų atvejų planą. Tačiau Komitetas primygtinai reikalauja, kad toks krizių atveju taikomas nenumatytų atvejų planas turi būti grindžiamas rimtu organizuotos pilietinės visuomenės ir socialiniu dialogu ir suderintas su socialiniais partneriais. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK mano, kad siekiant atsparaus judumo tarpinių tikslų apsiriboti tik tokiais veiksmais kaip laiku užbaigtas transeuropinis transporto tinklas (toliau – TEN-T) ir žūčių visų transporto rūšių sektoriuose sumažinimas yra visiškai netinkamas požiūris, atsižvelgiant į šiame strategijos skirsnyje plačiai aptariamas temas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK remia siekį didinti visų rūšių transporto darnumą ir skatinti tvarią daugiarūšio transporto sistemą, grindžiamą skirtingų rūšių transporto sektorių bendradarbiavimu, optimizuotomis aplinkosauginėmis savybėmis ir kiekvienos transporto rūšies socialiniu tvarumu. Komiteto nuomone, transporto priemonės išmetamas teršalų kiekis turėtų būti vertinamas visą jos gyvavimo ciklą ir taikant metodą „nuo gręžinio iki transporto priemonės“. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | 1-as tarpinis tikslas iki 2030 m. eksploatuoti bent 30 mln. netaršių lengvųjų automobilių ir 80 000 netaršių sunkvežimių atrodo pernelyg optimistiškas ir nėra pakankamai išanalizuotas, nes nėra aiškios nuomonės, kiek reikės įkrovimo punktų numatomam transporto priemonių parkui. EESRK įspėja, jog nevertėtų iškelti pernelyg plataus užmojo tikslų, kurie gali neigiamai paveikti strategijos patikimumą. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK abejoja, ar naujoji strategija neprieštarauja požiūriui, pagal kurį skirtingos transporto rūšys vertinamos kaip sudėtinis išteklius, kai daugiarūšio transporto sistemoje transporto rūšių bendradarbiavimas grindžiamas sprendimais, turinčiais geriausią aplinkosauginį ir socialinį pėdsaką, ir skatinamas kuo didesnis veiksmingumas. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Socialinis dempingas ir nesąžininga praktika viename sektoriuje sukelia iškraipymus kituose sektoriuose. Pavojingos darbo sąlygos ir socialinių teisės aktų nevykdymas iškreipia kainodaros signalus ir transporto paslaugų pasirinkimą. EESRK mano, kad, be visų išorinių sąnaudų priskyrimo vidaus sąnaudoms, reikia iniciatyvos įtraukti darbo sąnaudas kaip sąžiningos darnių transporto paslaugų kainodaros politikos dalį. Sąžininga laisvosios rinkos kaina už transporto paslaugą turi apimti pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį, vienodą atlyginimą už tą patį darbą toje pačioje vietoje, sveikatos priežiūrą ir socialinį draudimą. Nustatant viešojo transporto kainas, yra numatyta kompensacija už įsipareigojimą teikti paslaugas. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Pagal strategiją 2030 m. jūrų ir geležinkelių transportas turėtų vienodomis sąlygomis konkuruoti su kelių transportu, tačiau joje nepaaiškinama, kaip to pasiekti. Iš tikrųjų, norint paskatinti krovininį geležinkelių transportą ir trumpųjų nuotolių laivybą, reikėtų išsamesnės strategijos. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Siekiant politikos tikslų, pavyzdžiui, padaryti transportą ekologišką ir socialų, svarbi valstybės pagalba. EESRK mano, kad reikia skubiai peržiūrėti valstybės pagalbos gaires, ypač jūrų transporto valstybės pagalbos gaires, siekiant užtikrinti sąžiningas socialines ir ekonomines sąlygas uostų sektoriuje ir Europos jūrininkų užimtumą. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Strategijoje, be kita ko, trūksta išsamios esminio bendrosios rinkos ir konkurencijos politikos ryšio analizės, todėl EESRK reiškia susirūpinimą dėl Konsorciumų bendrosios išimties reglamento galiojimo pratęsimo. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Strategijoje taip pat nepakankamai atsižvelgiama į kaimo vietovių problemas. EESRK ragina būsimame komunikate dėl ilgalaikės kaimo vietovių vizijos spręsti esminį judumo klausimą ir užtikrinti visiems prieinamas ir paskirtį atitinkančias alternatyvas. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Siekiant išvengti transporto trūkumo, galimybė naudotis įperkamu kokybišku viešuoju transportu yra būtina kaip tvari alternatyva individualaus transporto rūšims ir yra ypač svarbi kaimo vietovėse. Siekiant darnaus judumo mieste daugiau dėmesio reikėtų skirti viešajam transportui, kuris yra šios pertvarkos pagrindas ir svarbus socialinės įtraukties ir kokybiško vietinio užimtumo šaltinis. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EESRK mano, kad eismas mieste yra tinkama aplinka išbandyti sąveikiojo, susietojo ir automatizuoto judumo projektus, remiantis poveikio saugumui įvertinimu ir dialogu su visuomene ir socialiniais partneriais. Jis pabrėžia, jog būtinas tinkamas finansavimas, kad, prireikus, būtų galima stiprinti gebėjimus. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Kalbant apie judumą mieste, turėtų būti numatyta paslauginio judumo (toliau – MaaS) platformų vieša atskaitomybė, kad būtų užtikrintas judumo mieste strategijų (tvaraus judumo mieste planų) įgyvendinimas. Prieiga prie MaaS platformų turėtų būti suteikiama tik socialiai atsakingiems judumo paslaugų teikėjams, užtikrinantiems sąžiningas ir tinkamas darbo sąlygas, be kita ko, atsižvelgiant į planuojamus teisės aktus dėl platformų darbuotojų. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EESRK palankiai vertina strategijoje nustatytus skaitmeninimo ir automatizavimo tikslus kaip priemonę darnumo tikslams pasiekti ir ragina užmegzti daug sričių apimantį dialogą dėl platesnio poveikio visuomenei ir aplinkai. Komitetas pabrėžia, kad reikia laikytis į žmogų orientuoto požiūrio, įskaitant socialinius ir aplinkos aspektus. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EESRK su susirūpinimu pažymi, kad visame skyriuje „Išmanas judumas“ nėra skirta dėmesio transporto sektoriaus darbuotojams. Žmogiškasis veiksnys tiriant, projektuojant ir diegiant skaitmenines ir automatizavimo technologijas yra būtinas sėkmingam tokių inovacijų naudojimui ir privalo būti grindžiamas įtraukiu socialiniu dialogu, siekiant užtikrinti teisingą pertvarką. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Skaitmeninė pertvarka jau vyksta. EESRK apgailestauja dėl to, kad rekomendacijos dėl jos poveikio transporto sektoriaus darbuotojams nebus pateiktos iki 2023 m. Komitetas ragina nedelsiant imtis veiksmų, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir mokantis iš geriausios esamos praktikos. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | Norint sėkmingai investuoti į skaitmenines technologijas, nuo pat pradžių reikalingas dalyvaujamasis socialinis dialogas, kurio metu būtų aptariami skaitmeninimo ir automatizavimo tikslai (pavyzdžiui, didesnis efektyvumas palyginti su pertekliniais pajėgumais), atitinkamos priemonės sveikatai ir saugai darbe gerinti ir darbo vietoms išsaugoti ir darbuotojams skiriama sąžininga pajamų, gautų padidėjus našumui, dalis. |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | EESRK palankiai vertina didesnį transporto sektoriaus darbuotojų pripažinimą, tačiau reikia imtis konkrečių teisėkūros iniciatyvų, kad būtų panaikintas socialinis dempingas visose transporto rūšių sektoriuose. Jis mano, kad reikia skubiai įsteigti darbo grupę socialiniais transporto sektoriaus klausimais, įtraukiant visus susijusius generalinius direktoratus (GD), kaip antai MOVE, EMPL ir kitus susijusius GD. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | EESRK remia tikslą, kad visų transporto rūšių sektoriuose žuvusiųjų skaičius iki 2050 m. kuo labiau priartėtų prie nulio, tačiau strategijoje nenagrinėjamas profesionalus kelių transporto klausimas, ypač vairuotojų nuovargio problema kaip „lėtinė liga“ ir svarbus nelaimingų atsitikimų veiksnys. Miesto ir tarpmiestinio susisiekimo autobusų vairuotojų klausimu, Komitetas atkreipia dėmesį į ataskaitą, kurią Europos Komisija turi pateikti Tarybai ir Parlamentui, ir tikisi, kad ES institucijos imsis veiksmų atsižvelgdamos į politinius tikslus, nustatytus Reglamente dėl vairavimo ir poilsio trukmės. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | EESRK pabrėžia, kad svarbu gauti plačią visų pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų, įskaitant socialinius partnerius, paramą žaliajai, socialinei ir skaitmeninei pertvarkai, ir yra pasirengęs prisidėti prie dialogo su pilietine visuomene, kad būtų formuojama ir įgyvendinama strategija. Strategijoje teisingai teigiama, kad perėjimas prie darnaus, išmanaus ir atsparaus judumo turi būti teisingas, nes priešingu atveju jis gali neįvykti. |
| --- | --- |

1.27.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Komunikate „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ pabrėžiamas nepaprastai svarbus transporto vaidmuo ir nauda žmonėms bei ES ekonomikai, tačiau taip pat atkreipiamas dėmesys į visuomenės mokamą kainą. Šiuo komunikatu Europos Komisija siūlo naują strategiją, kaip pasiekti tikslus sumažinti transporto sektoriaus išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 55 proc. iki 2030 m. ir 90 proc. iki 2050 m., kaip sutarta pagal Europos žaliąjį kursą. Jame taip pat nustatomos transporto sektoriaus skaitmenizavimo, automatizavimo ir dirbtinio intelekto plėtojimo veiksmų gairės. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos metu įgytą patirtį, strategijoje atsparumas būsimoms krizėms tampa pagrindiniu ES transporto politikos tikslu, kartu su bendros Europos transporto erdvės sukūrimu pagal 2011 m. transporto politikos baltąją knygą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Strategijoje, kurioje pateikiama 10 pagrindinių sričių (pavyzdinių iniciatyvų) ir 14 konkrečių tarpinių tikslų, taip pat teigiama, kad judumas turi būti prieinamas visiems ir kad sektoriuje privaloma sudaryti geras socialines sąlygas, užtikrinti perkvalifikavimo galimybes ir siūlyti patrauklias darbo vietas. Europos socialinių teisių ramsčiu privaloma užtikrinti, kad žalioji ir skaitmeninė pertvarka būtų teisinga. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prie komunikato pridedamame veiksmų plane nurodomi 82 veiksmai, kurių reikia imtis 2021–2023 m. laikotarpiu. Išsamesnė analizė pateikiama pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Bendrosios pastabos. Strategijos vizija

| 3.1. | Praėjus dešimtmečiui po paskutinės transporto politikos baltosios knygos paskelbimo 2011 m., naująja visa apimančia Europos Komisijos strategija siekiama pagrindinių tvaraus, išmanaus ir atsparaus judumo tikslų. Visose ankstesnėse baltosiose knygose (1992 m., 2001 m. ir 2011 m.) daugiausia dėmesio buvo skiriama bendros Europos transporto erdvės sukūrimui ir bendrosios rinkos užbaigimui. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Jau 2001 m. ir 2011 m. baltosiose knygose buvo nagrinėjamos ES priklausomybės nuo iškastinio kuro ir klimato kaitos problemos ir didėjantis ES transporto sektoriaus indėlis į šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, tačiau jose nustatytų klimato srities tikslų pasiekti nepavyko. Atsižvelgdamas į klimato krizę, EESRK labai palankiai vertina ketinimą naują ES judumo strategiją integruoti į Europos žaliąjį kursą ir skirti ypatingą dėmesį veiksmams, kuriais siekiama klimato srities tikslų. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kad susijusios Europos pramonės vertės grandinės būtų tvarios ir skaitmeninės ES transporto pertvarkos pagrindas, sėkminga judumo strategija turi būti įgyvendinama kartu stiprinant ES pramoninę bazę. Šiuo tikslu būtina stiprinti viso transporto sektoriaus konkurencingumą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Precedento neturinti COVID-19 pandemija parodė, kokia didelė yra gerai veikiančios bendrosios transporto rinkos ir tvarių tiekimo grandinių svarba, transporto sektorius taip pat susidūrė su dideliu išlikimo iššūkiu, nes dėl pandemijos labai sumažėjo veiklos apimtis. Pandemija privertė atkreipti dėmesį į tūkstančių Europoje ir visame pasaulyje likimo valiai paliktų transporto darbuotojų, kurie, dirbdami pagal mažų garantijų darbo sutartis, neturi tinkamos socialinės apsaugos ir sveikatos draudimo ir patiria pavojų prarasti darbą liekant be socialinės apsaugos. Tokia situacija taip pat išryškino socialinę krizę transporto sektoriuje, kuri atskleidžia ankstesnės ES transporto politikos spragas ir parodo, kad reikia skubiai taikyti tokio pat lygmens užmojus socialiai tvariai transporto sistemai. EESRK mano, kad būtina nepraleisti progos sukurti ateičiai skirtą tikrai tvarią bendrą Europos transporto erdvę, kurią dabar reikia iš esmės pataisyti. Be to, būsimu krizių atveju taikytinu nenumatytų atvejų planu turi būti siekiama užkirsti kelią neigiamam poveikiui transporto sektoriaus darbuotojams. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nepaisant iki šiol pradėtų iniciatyvų, bendra Europos transporto erdvė, įskaitant bendrąją rinką, socialinius ir aplinkosaugos aspektus, nebuvo sukurta, todėl reikia skubiai imtis tolesnių veiksmų. EESRK apgailestauja, kad, nors strategijoje labai išsamiai aptariami klimato srities ir skaitmeninimo tikslai bei priemonės jiems pasiekti, ji nėra tokia išsami bendrosios rinkos ir socialiniais klausimais. Todėl yra ypač gaila, nes daugelis siūlomų veiksmų, susijusių su tvarumu ir skaitmeninimu, turi platų poveikį bendrajai rinkai ir transporto sektoriaus darbuotojams, kaip ne kartą pabrėžiama šioje nuomonėje. Šiuo atžvilgiu EESRK ragina laikytis holistiškesnio ir visapusiškesnio požiūrio, kad įgyvendinus šią strategiją būtų išvengta Pyro pergalės. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad strategijoje pabrėžiamas moterų vaidmuo transporto srityje ir kad „Komisija tinkamai įtrauks lygybės aspektus į savo iniciatyvas su transportus susijusios politikos srityje“, tačiau apgailestauja dėl to, kad nėra numatyta veiksmų, kurie atitiktų tuos užmojus. „Keitimosi gerąja patirtimi“ ir „lygybės ambasadorių“ tinklo nepakanka, kad į ES transporto politiką būtų įtrauktas lyčių aspektu grindžiamas požiūris. Geri veiksmų pavyzdžiai pateikti tvaraus judumo mieste planų teminėse gairėse „Lyčių lygybės ir pažeidžiamų grupių problemos sprendimas tvaraus judumo mieste planuose“ (angl. Addressing Gender Equity and Vulnerable Groups in SUMPs). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Dauguma strategijos 1–3 skirsniuose (vizija, darnus judumas ir išmanus judumas) planuojamų veiksmų turi siaurą taikymo sritį, kurioje daugiausia dėmesio skiriama techniniams klausimams, susijusiems su transporto priemonių, laivų ir orlaivių aplinkosauginėmis savybėmis, alternatyvių degalų infrastruktūros diegimu, pramonės ir skaitmeninės plėtros projektais, energijos mokesčiais ir išorinių sąnaudų priskyrimu vidaus sąnaudoms siekiant įgyvendinti principus „teršėjas moka“ ir „naudotojas moka“. 3-a ir 4-a pavyzdinės iniciatyvos yra susijusios su teisėkūros ir ne teisėkūros politikos priemonėmis, siekiant paskatinti darnų keleivių vežimą ir krovininį transportą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nors ir siūlomi veiksmai, ir tarpiniai tikslai atrodo tarpusavyje gana suderinti, visų pirma kalbant apie techninius klausimus, kurie nagrinėjami 1–3 skirsniuose, EESRK abejoja, ar techninių priemonių ir transporto politikos priemonių pusiausvyra yra tinkama klimato srities tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK taip pat abejoja dokumento rengimo metodu, kai norint visapusiškai suprasti strategijos tikslus, reikia perskaityti beveik 300 puslapių Komisijos tarnybų darbinį dokumentą. Toks būdas pristatyti strategiją ir ją paaiškinti nepadidina jos prieinamumo ir nepadės jai sulaukti plačios paramos. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Strategijoje teisingai nurodoma, kad „didžiausias sektoriaus turtas – jo darbuotojai ir tvari ir išmani pertvarka bus neįmanoma, jei jai nepritars transporto sektoriaus darbuotojai.“ |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK atkreipia dėmesį į konkrečius Europos kaimo vietovių nuogąstavimus, kad nustatytus tvaraus judumo tikslus pasiekti bus galima tik gerokai apribojus gyvenimo būdą. Komitetas iš anksto ragina Komisiją savo būsimame komunikate dėl ilgalaikės kaimo vietovių vizijos atsižvelgti į esminį judumo aspektą ir užtikrinti visiems prieinamas ir paskirtį atitinkančias alternatyvas. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK pabrėžia, kad svarbu užsitikrinti plačią visų pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų, įskaitant socialinius partnerius, paramą numatytai žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Tai taip pat reiškia, kad socialinis aspektas, įskaitant dialogą, kaip geriausiai valdyti pertvarką ir padaryti ją socialiai priimtiną, yra nepaprastai svarbus. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK yra pasirengęs prisidėti prie dialogo su pilietine visuomene, kad būtų formuojama ir įgyvendinama strategija, ir šia nuomone siekia prisidėti prie konkrečių pasiūlymų dialogui. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Darnus judumas

| 4.1. | EESRK pritaria strategijai, kad norint pasiekti tokį sisteminį pokytį, reikia trijų veiksmų ramsčių, būtent: „1) visų rūšių transportą padaryti darnesnį, 2) užtikrinti, kad tvarias alternatyvas būtų galima plačiai naudoti daugiarūšio transporto sistemoje, ir 3) įgyvendinti tinkamas skatinamąsias priemones pertvarkai spartinti.“ |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Siekiant visų rūšių transportą padaryti darnesnį, 1-ame pavyzdiniame tiksle siekiama tikslo, kad iki 2030 m. bus eksploatuojama 30 mln. netaršių lengvųjų automobilių ir 80 000 netaršių sunkvežimių (palyginti su šiuo metu eksploatuojamais maždaug milijonu tokių lengvųjų automobilių ir 30 000 sunkvežimių) (1). EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad investiciniai sprendimai dėl transporto priemonių, naudojamų iki 2030 m., bus priimti dabar arba labai greitai. Atsižvelgiant į jų kainų skirtumus, vis dar gana negausią alternatyviųjų degalų įkrovimo ir (arba) papildymo infrastruktūrą ir transporto priemonių eksploatavimo laiką, toks scenarijus atrodo pernelyg optimistiškas. Be to, kol kas nėra aiškios nuomonės, kiek įkrovimo ir (arba) papildymo punktų reikia numatytam transporto priemonių parkui. Komitetas perspėja, kad nevertėtų iškelti pernelyg plataus užmojo tikslų, kurie gali neigiamai paveikti strategijos patikimumą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Strategijoje elektros energija ir vandenilis aiškiai įvardijami prioritetiniais sprendimais judumo priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti. Judumo srityje griežtai laikantis netaršumo koncepcijos reikėtų atsižvelgti į transporto priemonių anglies pėdsaką per visą gyvavimo ciklą (pvz., 2018 m. tik 33 proc. visos elektros energijos Europos Sąjungoje buvo gauta iš atsinaujinančiųjų išteklių) ir vertinti taikant metodą „nuo gręžinio iki transporto priemonės“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK tvirtai remia perėjimą prie tvaresnių transporto sprendimų ir ragina Europos Komisiją plėtoti šį požiūrį nustatant konkrečius veiksmus taip pat ir nevariklinėms transporto priemonėms remti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Žaliajame kurse pirmenybė teikiama efektyviam išteklių naudojimui pereinant prie švarios ir žiedinės ekonomikos, atkuriant biologinę įvairovę, stabdant viešųjų erdvių būklės blogėjimą ir mažinant taršą. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pakartoja, kad darnaus transporto strategijoje pirmenybė privalo būti teikiama žemės naudojimui siekiant išsaugoti infrastruktūrą, užtikrinti teisingą erdvės suskirstymą miestuose ir aglomeracijose bei veiksmingai naudoti išteklius, ypač svarbiausius. Būtina gerbti pagrindines teises. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija toliau bendradarbiaus su miestais ir valstybėmis narėmis, siekdama užtikrinti, kad visi didieji ir vidutinio dydžio miestai iki 2030 m. parengtų savo darnaus judumo mieste planus. Atsižvelgiant į dabartinę padėtį akivaizdu, kad pageidaujamo didesnio parengtų darnaus judumo mieste planų skaičiaus nepavyks sulaukti, jei nebus nacionalinių sistemų ir finansinių priemonių darnaus judumo mieste planams rengti ir įgyvendinti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Strategijoje tik trumpai užsimenama apie stovėjimo aikštelių valdymą ir politiką. EESRK siūlo toliau plėtoti šį klausimą numatant aiškius veiksmus, kuriais būtų atsižvelgiama į neigiamą stovėjimo aikštelių poveikį dirvožemio sandarinimui miestuose. Geras stovėjimo aikštelių valdymas gali padėti užtikrinti vertingas viešąsias erdves, padidinti miestų patrauklumą, remti vietos ekonomiką, sumažinti transporto priemonių eismą ir spūstis, padidinti kelių eismo saugumą ir oro kokybę. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Antrajame darnaus transporto ramstyje atkreipiamas dėmesys į alternatyvių transporto rūšių prieinamumą ir siūloma šiuo tikslu, laikantis daugiarūšiškumo principo, suteikti galimybes rinktis transporto rūšį. 4–8 tarpiniuose tiksluose nustatyti siekiai iki 2030 m. ir 2050 m. labai padidinti keleivių vežimą geležinkeliais (padvigubinti greitųjų traukinių eismą iki 2030 m. ir jį patrigubinti iki 2050 m.) ir krovinių vežimą geležinkeliais (iki 2030 m. padidinti 50 proc., o iki 2050 m. jį padvigubinti). Be to, nustatyti kolektyvinių kelionių, vidaus vandens kelių ir trumpųjų nuotolių laivybos tikslai, taip pat iki 2030 m. siekiama, kad šimtas miestų taptų neutralaus poveikio klimatui miestais. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK abejoja, ar naujoji strategija neprieštarauja požiūriui, pagal kurį skirtingos transporto rūšys vertinamos kaip sudėtinis išteklius, kai daugiarūšio transporto sistemoje transporto rūšių sektorių bendradarbiavimas grindžiamas sprendimais, turinčiais geriausią aplinkosauginį ir socialinį pėdsaką, ir skatinamas kuo didesnis veiksmingumas, o ne skirtingų transporto rūšių konkurencija. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Atsižvelgdamas į tai, EESRK ragina atlikti platesnį darnumo vertinimą, siekiant visapusiškai įtraukti socialinį tvarumą. Komitetas siūlo strategijos aplinkosauginį pėdsaką papildyti įvedant palyginamąjį teisingų darbo sąlygų „Europos transporto darbo išlaidų pėdsaką“, kuriame būtų įtraukti visi aspektai, svarbūs siekiant užkirsti kelią tolesniam sąlygų blogėjimui, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija skirtingų rūšių transporto sektoriuose ir tarp jų ir kad būtų išvengta žalingos konkurencijos kuriant neteisingas paskatas. Kaip pabrėžiama 6 skyriuje, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas transporto rūšims, į teisingą laisvos rinkos kainodaros politiką privalo būti įtrauktas teisingos darbo sąnaudos. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Tenka apgailestauti, kad daugiarūšio krovinių vežimo modelių kūrimas, grindžiamas transporto rūšių bendradarbiavimu, optimizuotomis aplinkosauginėmis savybėmis ir kiekvienos transporto rūšies socialiniu tvarumu, išteklių optimizavimu naudojant skaitmenines platformas kartu laikantis socialinės teisės aktų, nėra vienas iš tarpinių tikslų pagal strategijos išmanaus judumo ramstį. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | 9-ame tarpiniame tiksle numatoma, kad 2030 m. jūrų ir geležinkelių transportas turėtų konkuruoti vienodomis sąlygomis su kelių transportu, tačiau jame nepaaiškinama, kaip to pasiekti, nebent galbūt internalizuojant išorines sąnaudas ir apmokestinant degalus. Iš tikrųjų, trūksta išsamesnės strategijos, kuria būtų siekiama paskatinti krovininį geležinkelių transportą ir trumpųjų nuotolių laivybą ir kurioje, be kita ko, būtų atsižvelgiama į didesnes geležinkelių transporto sąnaudas ir traukinių punktualumo problemas, kaip aprašyta pridedamame tarnybų darbiniame dokumente. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | 4-o tarpinio tikslo siekis – iki 2030 m. per visas planines keliones trumpesniu nei 500 km atstumu ES viduje turėtų būti neišmetama anglies dioksido. Reikia aptarti poveikį keleivių vežimui autobusais ir galimą neigiamą poveikį tvarumui. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Siekiant politikos tikslų, pavyzdžiui, padaryti transportą ekologišką ir socialų, svarbi valstybės pagalba. EESRK mano, kad būtina skubiai peržiūrėti valstybės pagalbos gaires. Viena iš temų yra teritorinis aspektas, pavyzdžiui, atokios vietovės. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad jau seniai laukiama prašymo pritaikyti jūrų transporto valstybės pagalbos gaires, siekiant užtikrinti sąžiningas socialines ir ekonomines sąlygas uostų sektoriuje ir Europos jūrininkų užimtumą tam, kad jūrų sektorius taptų socialiai tvarus, ir ragina imtis veiksmų anksčiau nei 2023 m. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK kritiškai vertina tai, kad strategijoje trūksta išsamios esminio bendrosios rinkos ir konkurencijos politikos ryšio analizės. Komitetas sutinka, kad būtina tinkamai aptarti valstybės pagalbą ir subsidijas jūrų transportui bei jų poveikį uostų sektoriui. Europos socialiniai partneriai kartu išreiškė „susirūpinimą dėl Konsorciumų bendrosios išimties reglamento galiojimo pratęsimo, dėl kurio padidės nevienodų sąlygų taikymas laivų savininkams ir uostų suinteresuotiesiems subjektams ir kuris turės žalingą poveikį ES uostams“ (2). |
| --- | --- |

4.15.

5.   Išmanus judumas

| 5.1. | EESRK sutinka, kad „ateityje keleivių judumą ir krovinių vežimą“ lems inovacijos, todėl „šiai transformacijai palengvinti reikia tinkamos sistemos ir priemonių, kad transporto sistema galėtų tapti kur kas veiksmingesnė ir darnesnė.“ Komitetas mano, kad būtina laikytis vieno pagrindinio principo – skaitmeninimas ir automatizavimas nėra tikslas, o priemonės. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Atsižvelgdamas į tai, EESRK palankiai vertina strategijoje nustatytus skaitmeninimo ir automatizavimo tikslus kaip priemonę tvarumo tikslams pasiekti. Nepaprastai svarbu spręsti dirbtinio intelekto (DI) poveikio visuomenei ir aplinkai, principo, kad mašinas kontroliuoja žmogus, ir asmens duomenų rinkimo ir tokių duomenų naudojimo klausimus ir tam reikia plataus dialogo. Norint sėkmingai naudotis tokiomis inovacijomis, žmogiškąjį veiksnį reikia įtraukti tiriant, projektuojant ir diegiant skaitmenines ir automatizavimo technologijas, o siekiant užtikrinti teisingą pertvarką, šis procesas būti grindžiamas įtraukiu socialiniu dialogu. Reikia į žmogų orientuoto požiūrio, apimančio poveikį visuomenei ir aplinkai, ir garantijos, kad nebus piktnaudžiaujama naudojant technologijas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK pažymi, kad nėra jokių nuorodų į horizontaliąsias iniciatyvas, susijusias su DI sauga, atsakomybe, pagrindinėmis teisėmis ir duomenų aspektais, bei į duomenų teisės aktus, susijusius su duomenų kontrole ir dalijimosi jais sąlygomis. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kad ES taptų pasauline lydere kuriant sąveikiojo, susietojo ir automatizuoto judumo paslaugas ir sistemas, reikėtų sudaryti palankesnes sąlygas, remiantis poveikio eismo saugumui vertinimu ir dialogu su visuomene ir socialiniais partneriais, išbandyti paslaugas miesto eismo sistemose. Šiuo metu bandymai dažniausiai atliekami uždarose transporto sistemose (aukštųjų mokyklų teritorijoje, pramonės zonose ir kt.). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad strategijoje skiriama dėmesio judumo mieste skaitmeninei pertvarkai, įskaitant paslauginį judumą (MaaS), dalijimosi paslaugas, užsakomąsias paslaugas ir tarpininkavimo platformų kūrimą, taip pat strategijoje siūlomo darnaus ir veiksmingo transporto koncepcijų galimybėms ir rizikai. Komitetas taip pat palankiai vertina tai, kad 38 punkte teisingai nagrinėjamos socialinės ir saugos problemos, nes daugybė naujų judumo paslaugų teikėjų ir tarpininkavimo platformos siūlo mažų garantijų darbo vietas ir žemą darbo užmokesčio lygį, o tai gali kelti konkurencijos problemų. Vis dėlto 23-iu veiksmu nesiekiama „įvertinti poreikį imtis priemonių, kuriomis būtų sukuriamos vienodos sąlygos vietos, užsakomojo keleivių vežimo ir pavėžėjimo paslaugų platformoms“ iki 2022 m. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Turėtų būti numatyta MaaS platformų vieša atskaitomybė, kad būtų užtikrintas tvaraus judumo mieste planų įgyvendinimas. Prieiga prie MaaS platformų turėtų būti suteikiama tik socialiai atsakingiems judumo paslaugų teikėjams, užtikrinantiems sąžiningas ir tinkamas darbo sąlygas, be kita ko, atsižvelgiant į planuojamus teisės aktus dėl platformų darbuotojų. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą dėl teisės aktų, skirtų platformų darbuotojų darbo sąlygų klausimams spręsti, ir tikisi, kad pasiūlymu bus užtikrinama darbo santykių prezumpcija ir teisingos darbo sąlygos transporto paslaugų platformų darbuotojams, pavyzdžiui, teikiančių pavežėjimo arba pristatymo paslaugas. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EESRK labai susirūpinęs, kad išmanaus judumo sprendimų, DI diegimo ir automatizavimo sąnaudos gali pagilinti atotrūkį, nes pradinės sąlygos šiems veiksmams ES valstybėse narėse skiriasi. Todėl EESRK mano, kad norint sėkmingai įgyvendinti bet kokią ES strategiją būtina pašalinti šias investicijų spragas remiant pažangaus judumo sprendimus neturtingesnėse valstybėse narėse, taip pat stiprinant socialinį dialogą, socialines sąlygas ir į žmogų orientuotą požiūrį. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Atsparus judumas

| 6.1. | 4 skyriuje „Atsparus judumas“ pateikiamos trys pavyzdinės iniciatyvos: bendrosios rinkos stiprinimas, sąžiningas ir teisingas judumo užtikrinimas visiems ir transporto saugos ir saugumo didinimas, jos papildomos 13-u ir 14-u tarpiniais tikslais. |
| --- | --- |

6.1.

Bendrosios rinkos svarba

| 6.2. | EESRK pritaria prioritetams, susijusiems su poreikiu užbaigti kurti bendrą Europos transporto erdvę ir stiprinti bendrąją rinką, be kita ko, atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos patirtį, ir su būtinybe parengti krizių atveju taikytiną nenumatytų atvejų planą. Tačiau EESRK mano, kad, rengiant tokį krizių atveju taikytiną nenumatytų atvejų planą, privaloma remtis rimtu dialogu su organizuota pilietine visuomene bei socialiniu dialogu ir susitarti su socialiniais partneriais. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Vis dėlto EESRK apgailestauja dėl to, kad tokie klausimai kaip bendros Europos transporto erdvės sukūrimas ir bendrosios rinkos stiprinimas, laiku užbaigtas TEN-T ir strateginių vertės grandinių plėtojimas, pavyzdžiui, baterijų ir vandenilio bei susijusio finansavimo poreikių grandinių tam, kad būtų pasiekti žaliajame kurse išdėstyti tikslai, ir skaitmeninė pertvarka transporto srityje, yra susiejami su kitais svarbiais klausimais kaip keleivių teisės, viešųjų paslaugų įsipareigojimai, transporto darbuotojų socialinės sąlygos bei transporto sauga ir saugumas. Todėl atrodo keista, kai visa apimantys bendrosios rinkos klausimai ir susiję socialiniai ir saugos klausimai strategijoje nagrinėjame paskutiniai. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EESRK mano, kad siekiant šiame skirsnyje numatytų tarpinių tikslų apsiriboti tik tokiais veiksmais kaip laiku užbaigtas TEN-T ir žūčių visų transporto rūšių sektoriuose sumažinimas yra visiškai netinkamas požiūris, atsižvelgiant į tai, kad kalbama apie bendrosios rinkos stiprinimą ir bendros Europos transporto erdvės sukūrimą, įskaitant didesnį veiksmingumą, kuris galimas optimaliai panaudojant pajėgumus ir finansuojant transporto priemonių parko modernizavimą, valstybės pagalbos klausimus, pagerintą junglumą ir keleivių bei jų teisių apsaugą. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis strategijos vizija, gerai veikianti ir krizėms atspari bendroji rinka „taip pat turi būti pagrindinis būsimos ES transporto politikos tikslas“, o „judumo žalinimas turi būti nauja galimybė transporto sektoriui augti.“ Pavyzdžiui, prie tarpinių tikslų galėjo būti pridėtas tikslas baigti kurti bendrąją transporto rinką taikant naujus tvarius ir skaitmeninius verslo modelius. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Taip pat gaila, kad strategijoje neaprašomos likusios kliūtys visapusiškam bendrosios rinkos įgyvendinimui transporto srityje. Konkrečiai kalbant, Komisijos tarnybų darbinio dokumento 4.3.3 skirsnyje aprašomos kelios bendrosios rinkos veikimo problemos, kurios nėra nagrinėjamos 4 skirsnyje. Analogiškai 4.3.4 skirsnyje aprašomi keli socialiniai trūkumai, kurie nėra nagrinėjami strategijoje. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Reikia tobulinti geresnio reglamentavimo procesus. EESRK primygtinai teigia, kad turi būti atliktas visapusiškas kiekvieno veiksmo, nepaisant to, ar jis minimas veiksmų plane, ar kituose dokumentuose, poveikio vertinimas (socialinio, aplinkos, ekonominio, lyčių aspekto integravimo), kartu privalomai konsultuojantis su pripažintais socialiniais partneriais, kaip antai Komisijos patvirtintos atstovaujančios organizacijos. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Be to, kai kurie ankstesniuose strategijos skirsniuose numatyti veiksmai daro aiškų poveikį bendrajai rinkai, pavyzdžiui, direktyvos dėl krovininių transporto priemonių svorio ir matmenų pakeitimai, aviacijos paslaugų reglamento pakeitimai ir pakeitimai, susiję su skaitmeninėmis platformomis. |
| --- | --- |

6.8.

Socialinis aspektas ir darbo sąlygos

| 6.9. | Precedento neturinti COVID-19 krizė parodė, kad transportas yra ypatingos svarbos paslauga. Ji taip pat pabrėžė transporto sektoriaus darbuotojų, kaip itin svarbių darbuotojų, reikšmę ir jų svarbą transporto sistemos atsparumui. EESRK palankiai vertina tai, kad strategijoje labiau pripažįstama transporto darbuotojų svarba, palyginti su ankstesniais transporto politikos dokumentais, teigiant, kad tai „didžiausias sektoriaus turtas“, nors kai kurie jų „dirba sunkiomis ir prastomis darbo sąlygomis“. Tačiau atsižvelgiant į socialinio ramsčio svarbą įgyvendinant dabartinę ES politiką, stebina tai, kad socialiniai transporto sektoriaus aspektai nėra aptariami atskirame skirsnyje. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Strategijoje, be kita ko, pripažįstamos sektoriaus demografinės problemos ir sunkumai pritraukti jam reikalingus darbuotojus. Joje daroma išvada, kad „nustačius aukštesnius socialinius standartus būtų tiesiogiai prisidedama prie bendro šiuo metu stebimo sektoriaus nepatrauklumo mažinimo“. Deja, nei strategijoje, nei tarnybų darbiniame dokumente nėra tinkamai analizuojamos priežastys, dėl kurių transporto sektoriui sunku pritraukti darbuotojus. Šiuose dokumentuose neatsižvelgta į tai, kad transporto politika per pastaruosius dešimtmečius buvo orientuota į bendrąją rinką ir nesugebėjo užkirsti kelio blogėjančioms darbo sąlygoms visose transporto rūšių sektoriuose. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Komisijos pareiškimai, kad ji „svarstys įvairioms transporto rūšims taikytinas priemones siekiant griežtinti teisės aktus, kuriais reglamentuojamos darbuotojų darbo sąlygos“ ir „pradės iniciatyvas siekiant didinti transporto sektoriaus patrauklumą 2021–2023 m.“, yra pernelyg neapibrėžti. Iš tiesų sunku suprasti, kodėl tokie aspektai kaip teisingos darbo sąlygos ir profesijos patrauklumo, įskaitant jaunimui ir moterims, didinimas nebuvo laikomi vertais tarpinių tikslų. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Reikia imtis konkrečių teisėkūros iniciatyvų siekiant panaikinti socialinį dempingą visose transporto rūšių sektoriuose. Vienodo užmokesčio už vienodą darbą toje pačioje vietoje principas privalo būti taikomas visoms transporto rūšims (labai mobilių darbuotojų komandiravimas) arba darbuotojų ir įgytų teisių apsaugai, jei operatoriai pasikeičia dėl sutarčių skyrimo kitoms transporto rūšims. Todėl EESRK mano, kad skubiai reikia įsteigti darbo grupę socialiniais transporto sektoriaus klausimais, įtraukiant visus susijusius generalinius direktoratus, kaip antai MOVE, EMPL ir Konkurencijos GD. |
| --- | --- |

6.12.

Socialinė kaina ir tvarumas

| 6.13. | Socialinis dempingas ir nesąžininga praktika viename sektoriuje sukelia iškraipymus kituose sektoriuose. Mažų garantijų darbo sąlygos ir socialinių teisės aktų nevykdymas iškreipia kainodaros signalus ir transporto rūšies pasirinkimą. EESRK mano, kad, be visų išorinių sąnaudų priskyrimo vidaus sąnaudoms, reikia iniciatyvos įtraukti darbo sąnaudas kaip sąžiningos darnių transporto paslaugų kainodaros politikos dalį. Sąžininga laisvosios rinkos kaina už transporto paslaugą turi apimti pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį, vienodą atlyginimą už tą patį darbą toje pačioje vietoje, sveikatos priežiūrą ir socialinį draudimą, investicijas į sveiką darbo vietą, kvalifikaciją ir mokymą. Įtraukti „darbo sąnaudų pėdsaką“ į rekomendacijas dėl anglies dioksido pėdsako 28-ame ir 34-ame veiksmuose, kaip apibrėžta 4.6 punkte, galėtų būti vienas iš veiksmų, bet to toli gražu nepakaktų. Nustatant viešojo transporto kainas, yra numatyta kompensacija už įsipareigojimą teikti paslaugas. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | EESRK pabrėžia kolektyvinių derybų svarbą ir jų vaidmenį nustatant atlyginimų lygį, todėl atkakliai tvirtina, kad svarbu stiprinti kolektyvines derybas, visų pirma labai susiskaidžiusiame transporto sektoriuje ir visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

6.14.

Teisinga skaitmeninė pertvarka

| 6.15. | EESRK palankiai vertina tai, kad strategijoje tinkamai atsižvelgiama į skaitmeninės pertvarkos keliamus pavojus ir galimybes užimtumui ir teisingos pertvarkos poreikį transporto sektoriaus darbuotojams. Tačiau 69-ame veiksme nenumatoma parengti „rekomendacijų dėl perėjimo prie automatizavimo ir skaitmeninimo ir jo poveikio transporto sektoriaus darbo jėgai mažinimo“ iki 2023 m. Neatsižvelgiama į tai, kad skaitmeninimas ir automatizavimas jau vyksta ir dėl to reikia skubiai imtis veiksmų. Pavyzdžiui, 13-ame tarpiniame tiksle nustatyta – „automatizuoto judumo mastas bus didelis [iki 2030 m.]“. |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | Norint sėkmingai investuoti į skaitmenines technologijas, nuo pat pradžių reikalingas dalyvaujamasis socialinis dialogas. Yra gerosios patirties pavyzdžių: konteinerių terminalo operatoriaus EUROGATE Vokietijoje, įskaitant tris jo terminalus Hamburge, Brėmerhafene ir Vilhelmshafene, kolektyvinė sutartis CBA Future – Shaping automation socially and in a co-determined way (3). Šio dialogo metu būtina aptarti skaitmeninimo ir automatizavimo tikslus (pavyzdžiui, didesnis efektyvumas palyginti su pertekliniais pajėgumais), atitinkamas priemones sveikatos ir saugos darbe gerinimui, užimtumo išsaugojimui ir tinkamam darbuotojų dalyvavimui didinant našumą. |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | Europos lygmeniu neseniai miesto viešojo transporto srities Europos socialiniai partneriai pasirašė Bendras rekomendacijas dėl miesto viešojo transporto skaitmeninės pertvarkos (4). Jomis propaguojamas įtraukus ir dalyvavimu grindžiamas požiūris į skaitmeninę pertvarką užtikrinant darbo vietų saugumą ir įgūdžius vykstant skaitmeninei pertvarkai, skaitmeninės pertvarkos naudojimas darbo sąlygoms ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyrai gerinti, taip pat duomenų apsaugos, privatumo ir orumo užtikrinimas. Strategijomis turėtų būti užtikrinta, kad skaitmeninių technologijų diegimas būtų naudingas tiek įmonei, tiek darbuotojams, be kita ko, didinant našumą. |
| --- | --- |

6.17.

| 6.18. | Komisija, bendradarbiaudama su socialiniais partneriais, turėtų nedelsdama imtis veiksmų, kad būtų užtikrintas teisingas perėjimas prie automatizavimo ir skaitmeninimo, kuris nė vieno nepaliktų nuošalyje. |
| --- | --- |

6.18.

Transporto sauga ir saugumas

| 6.19. | Kalbant apie transporto saugą, 14-ame tarpiniame tiksle siekiama, kad iki 2050 m. visų transporto rūšių sektoriuose žuvusiųjų skaičius priartėtų prie nulio, didžiausią dėmesį skiriant žuvusiesiems dėl kelių transporto. Tačiau į 2018 m. kelių eismo saugos strategiją neįtrauktas profesionalus kelių transportas ir ypač vairuotojų nuovargio problema kaip „lėtinė liga“ ir svarbus nelaimingų atsitikimų veiksnys. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | Atsižvelgdamas į tai, EESRK reiškia didelį susirūpinimą dėl naujosios Europos Komisijos iniciatyvos dėl miesto ir tarpmiestinio susisiekimo autobusų vairuotojams taikomų vairavimo ir poilsio laiko taisyklių ir atkreipia dėmesį į ataskaitą, kurią Europos Komisija turi pateikti Tarybai ir Parlamentui. Bet koks darbo ir vairavimo valandų pratęsimas šiame sektoriuje prieštarautų Reglamento (EB) Nr. 561/2006 (5) politikos tikslams ir dar labiau pablogintų keleivių ir kitų eismo dalyvių saugą bei miesto ir tarpmiestinio susisiekimo autobusų vairuotojų darbo sąlygas. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | EESRK remia planuojamas priemones saugumui pagerinti, ypač tai, kad numatomos priemonės kovai su kibernetinėmis grėsmėmis. |
| --- | --- |

6.21.

7.   Stiprių viešųjų paslaugų svarba

| 7.1. | EESRK pakartoja, kad viešosios politikos užduotis yra užtikrinti tvarią miesto transporto sistemą, kuria būtų įgyvendinami klimato srities tikslai, taip pat užtikrinama gera visuomenės sveikata, kelių sauga ir saugumas bei teisingas miesto erdvės suskirstymas. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Europos Komisijos vizijoje teisingai pabrėžiama, jog „būtina, kad judumas būtų prieinamas ir įperkamas visiems, kad kaimo ir atokūs regionai būtų geriau sujungti“. EESRK primygtinai reikalauja, kad viešosios paslaugos, kurios yra darnaus ir įperkamo judumo pagrindas, būtų prieinamos, kaip numatyta teisės aktų sistemoje. Tam reikia aplinkos ir socialiniu požiūriu daugiau bei geriau kompensuoti viešųjų paslaugų įsipareigojimus, teikiant finansinę paramą ir taikant nacionalinių valdžios institucijų, regionų ir savivaldybių finansines priemones. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Siekiant išvengti transporto trūkumo, galimybė naudotis įperkamu kokybišku viešuoju transportu yra būtina kaip tvari alternatyva individualaus transporto rūšims. Tai ypač svarbu kaimo vietovėse, o bendros ir užsakomosios paslaugos taip pat gali papildyti viešojo transporto pasiūlą, ypač šiose vietovėse, su sąlyga, kad bus užtikrintos deramos ir kokybiškos darbo sąlygos. Be to, nemotorizuotam transportui, ėjimui pėsčiomis ir važinėjimui dviračiu reikia skirti daugiau dėmesio ir investuoti į saugią kokybišką infrastruktūrą. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Viešasis transportas yra svarbus socialinei įtraukčiai ir kokybiškam vietos užimtumui. Strategijoje per daug dėmesio skiriama skaitmeninimo, mikromobilumo ir naujų judumo paslaugų technologiniams aspektams. Laikantis naujosios vizijos privaloma nepamiršti, kad išmanus judumas turėtų būti priemonė, o ne tikslas. |
| --- | --- |

7.4.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SWD (2020) 331, 4.1.1 skirsnis, p. 8 ir toliau.

1

(2)  Europos socialiniai partneriai šį raginimą išreiškė Komisijos nariams A. Valean ir N. Schmit.

2

(3)  2019 m. tarp EUROGATE ir Vokietijos paslaugų sektoriaus profesinės sąjungos („ver.di“) sudaryta kolektyvinė sutartis apima visas Vokietijos grupės patronuojamąsias įmones, įskaitant konteinerių terminalus, techninės priežiūros ir geležinkelio įmonę bei kitus padalinius Vokietijoje. Įsteigta automatizavimo komisija informuojama apie bet kokius aparatinės arba programinės įrangos projektus įmonėje, net jei tai neturi tiesioginio poveikio darbo vietoms. Susijusio užimtumo restruktūrizavimo neįtraukimas iki 2025 m. yra kolektyvinės sutarties su EUROGATE dalis.

3

(4)  Skaitmeninė pertvarka ir socialinis dialogas Europos miestų viešojo transporto srityje, Europos miestų viešojo transporto srities socialinių partnerių bendros rekomendacijos (ETF ir UITP), pasirašytos 2021 m. kovo mėn.

4

Skaitmeninė pertvarka ir socialinis dialogas Europos miestų viešojo transporto srityje, Europos miestų viešojo transporto srities socialinių partnerių bendros rekomendacijos (ETF ir UITP), pasirašytos 2021 m. kovo mėn.

(5)  OL L 102, 2006 4 11, p. 1.

5

---

PRIEDAS

Toliau pateikiami diskusijų metu atmesti pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

4.14 punktas (susijęs su pasiūlymu išbraukti 1.15 punktą)

Išbraukti:

| | Siekiant politikos tikslų, pavyzdžiui, padaryti transportą ekologišką ir socialų, svarbi valstybės pagalba. EESRK mano, kad būtina skubiai peržiūrėti valstybės pagalbos gaires. Viena tema yra teritorinis aspektas, pavyzdžiui, atokios vietovės. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad jau seniai laukiama prašymo pritaikyti jūrų transporto valstybės pagalbos gaires, siekiant užtikrinti sąžiningas socialines ir ekonomines sąlygas uostų sektoriuje ir Europos jūrininkų užimtumą tam, kad jūrų sektorius taptų socialiai tvarus, ir ragina imtis veiksmų anksčiau nei 2023 m. |
| --- | --- |

Siekiant politikos tikslų, pavyzdžiui, padaryti transportą ekologišką ir socialų, svarbi valstybės pagalba. EESRK mano, kad būtina skubiai peržiūrėti valstybės pagalbos gaires. Viena tema yra teritorinis aspektas, pavyzdžiui, atokios vietovės. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad jau seniai laukiama prašymo pritaikyti jūrų transporto valstybės pagalbos gaires, siekiant užtikrinti sąžiningas socialines ir ekonomines sąlygas uostų sektoriuje ir Europos jūrininkų užimtumą tam, kad jūrų sektorius taptų socialiai tvarus, ir ragina imtis veiksmų anksčiau nei 2023 m.

Balsavimo rezultatai

| Už | 77 |
| --- | --- |
| Prieš | 123 |
| Susilaikė | 27 |

Už

77

Prieš

123

Susilaikė

27

1.15 punktas (susijęs su pasiūlymu išbraukti 4.14 punktą)

Išbraukti:

| | Siekiant politikos tikslų, pavyzdžiui, padaryti transportą ekologišką ir socialų, svarbi valstybės pagalba. EESRK mano, kad reikia skubiai peržiūrėti valstybės pagalbos gaires, ypač jūrų transporto valstybės pagalbos gaires, siekiant užtikrinti sąžiningas socialines ir ekonomines sąlygas uostų sektoriuje ir Europos jūrininkų užimtumą. |
| --- | --- |

Siekiant politikos tikslų, pavyzdžiui, padaryti transportą ekologišką ir socialų, svarbi valstybės pagalba. EESRK mano, kad reikia skubiai peržiūrėti valstybės pagalbos gaires, ypač jūrų transporto valstybės pagalbos gaires, siekiant užtikrinti sąžiningas socialines ir ekonomines sąlygas uostų sektoriuje ir Europos jūrininkų užimtumą.

Balsavimo rezultatai

Pakeitimas atmestas balsuojant dėl 4.14 punkto, su kuriuo jis buvo susijęs.

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/170 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/170

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti, kuria panaikinama Direktyva (ES) 2016/1148 ir Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo

(COM(2020) 823 final – 2020/0359 (COD) – COM(2020) 829 final – 2020/0365 (COD))

(2021/C 286/28)

| Pranešėjas | Maurizio MENSI |
| --- | --- |

Pranešėjas

Maurizio MENSI

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2021 1 21–2021 2 11
  Taryba, 2021 1 26–2021 2 19 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 14 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 243 / 0/ 5 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2021 1 21–2021 2 11

Taryba, 2021 1 26–2021 2 19

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 14

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

243 / 0/ 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pastangas didinti viešųjų ir privačiųjų subjektų atsparumą incidentų, kibernetinių ir fizinių išpuolių keliamoms grėsmėms ir pritaria, kad reikia įtraukiu būdu stiprinti ES pramonės ir inovacijų pajėgumus laikantis strategijos, grindžiamos keturiais ramsčiais: duomenų apsauga, pagrindinės teisės, sauga ir kibernetinis saugumas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Vis dėlto EESRK pabrėžia, kad atsižvelgiant į abiem pasiūlymais siekiamų tikslų svarbą ir ypatingumą reglamentas būtų tinkamesnė priemonė nei direktyva. Be to, Komisija nenurodė priežasčių, kodėl tarp visų svarstytų galimybių pasiūlymas dėl reglamento net nebuvo paminėtas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pažymi, kad kai kurios šių dviejų pasiūlymų dėl direktyvos nuostatos sutampa, nes jos yra glaudžiai susijusios ir viena kitą papildo, vienoje jų daugiausia dėmesio skiriama kibernetiniam saugumui, o kitoje – fiziniam saugumui. Todėl ragina apsvarstyti galimybę abu pasiūlymus sujungti į vieną tekstą supaprastinimo ir racionalizavimo sumetimais. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pritaria pasiūlymui panaikinti skirtumą tarp esminių paslaugų operatorių ir skaitmeninių paslaugų teikėjų, kaip nurodyta pirminėje Kibernetinio saugumo direktyvoje (TIS direktyva), tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad, kalbant apie taikymo sritį, reikėtų pateikti tikslesnes ir aiškesnes nuorodas, kaip nustatyti, kokiems subjektams direktyva yra taikoma. Visų pirma reikėtų tiksliau apibrėžti „esminių“ ir „svarbių“ subjektų atskyrimo kriterijus, taip pat reikalavimus, kurių turi būti laikomasi, kad nacionaliniu lygmeniu būtų išvengta skirtingų veiksmų, dėl kurių kiltų kliūčių konkurencijai ir laisvam prekių ir paslaugų judėjimui ir kurie galėtų turėti poveikio įmonėms ir pakenkti prekybai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad, atsižvelgiant į objektyvų abiejuose pasiūlymuose nustatytos sistemos sudėtingumą, svarbu, kad Komisija tiksliai paaiškintų abiejų teisės aktų taikymo sritį, visų pirma tais atvejais, kai skirtingomis nuostatomis siekiama reguliuoti tuos pačius atvejus arba subjektus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad visų teisės aktų nuostatų aiškumas yra esminis tikslas, kaip ir biurokratizmo ir susiskaidymo mažinimas supaprastinant procesus, saugos ir pranešimo apie incidentus reikalavimus. Taigi ir šiuo tikslu bei siekiant naudos piliečiams ir įmonėms galėtų būti tikslinga du pasiūlymus dėl direktyvos sujungti į vieną tekstą ir taip išvengti kartais sudėtingo aiškinimo ir taikymo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK pripažįsta, kad esminis vaidmuo, kaip pabrėžiama pasiūlyme dėl direktyvos, tenka „esminių“ ir „svarbių“ subjektų valdymo organams, kurių nariai turi reguliariai dalyvauti specialiuose mokymuose, kad galėtų įgyti pakankamai žinių ir įgūdžių, kurie leistų suprasti ir valdyti kibernetinio saugumo riziką ir įvertinti jos poveikį. Atsižvelgdamas į tai, Komitetas mano, kad pasiūlyme turėtų būti nurodytas būtiniausias tokių žinių ir įgūdžių turinys, kad Europos lygmeniu būtų galima pateikti gaires, kokių įgūdžių turi būti mokoma, ir taip išvengti, kad įvairių mokymų turinio skirtumų šalyse. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pritaria svarbiam ENISA vaidmeniui bendroje Europos institucinėje ir operatyvinėje kibernetinio saugumo sistemoje. Atsižvelgdamas į tai, mano, kad be kas dvejus metus rengiamos kibernetinio saugumo Sąjungoje būklės ataskaitos, ši agentūra turėtų reguliariai skelbti naujausią informaciją apie kompiuterių saugumo incidentus, taip pat konkretiems sektoriams skirtus pranešimus; taip suinteresuotosioms šalims, kurioms taikoma TIS 2 direktyva, būtų suteikiama papildomos naudingos informacijos ir jie galėtų geriau apsaugoti savo įmones. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pritaria pasiūlymui pavesti ENISA sukurti Europos pažeidžiamumo registrą ir mano, kad pranešimas apie pažeidžiamumą ir didelius incidentus turi būti privalomas, o ne savanoriškas, kad tai taptų naudinga priemone perkančioms organizacijoms, dalyvaujančioms viešųjų pirkimų procedūrose Europos lygmeniu, įskaitant 5G produktus ir technologijas. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | 2020 m. gruodžio 16 d. buvo pateikta nauja ES saugumo strategija kartu su dviem teisėkūros pasiūlymais: persvarstyti Direktyvą (ES) 2016/1148 (1) dėl tinklų ir informacinių sistemų saugumo (toliau – TIS 2 direktyva) ir pateikti naują direktyvą dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo (toliau – CER direktyva). Strategija, kuri yra vienas iš pagrindinių komunikato „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (2), Europos ekonomikos gaivinimo plano ir ES saugumo sąjungos strategijos elementų, siekiama stiprinti bendrą Europos atsparumą kibernetinėms grėsmėms ir užtikrinti visiems piliečiams ir įmonėms galimybę naudotis patikimomis ir saugiomis skaitmeninėmis paslaugomis ir priemonėmis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Reikia atnaujinti esamas ES lygmens priemones, skirtas apsaugoti ypatingos svarbos paslaugas ir infrastruktūrą nuo kibernetinių ir fizinių grėsmių. Didėjant skaitmeninimui ir tarpusavio junglumui, toliau didėja kibernetinio saugumo grėsmės. Todėl reikia peržiūrėti galiojančią reglamentavimo sistemą laikantis ES saugumo strategijos principų, panaikinti interneto ir ne interneto pasaulio atskyrimą ir atsisakyti griežtu suskirstymu grindžiamo požiūrio. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šie du pasiūlymai dėl direktyvos apima daug sektorių ir jais siekiama šalinti dabartines ir būsimas grėsmes internete ir realiame gyvenime, kylančias dėl kibernetinių ir nusikalstamų išpuolių, gaivalinių nelaimių ir kitų incidentų, taip pat atsižvelgti į patirtį, įgytą per tebesitęsiančią pandemiją, kuri parodė, kad visuomenė – visų pirma grupės, kurioms gresia socialinė atskirtis, pavyzdžiui, žmonės su negalia – ir ekonomika vis labiau priklauso nuo skaitmeninių technologijų ir yra pažeidžiamos ir susiduria su sparčiai didėjančiomis ir kintančiomis kibernetinėmis grėsmėmis. Todėl ES pasiūlė veiksmų, kuriais būtų apsaugota pasaulinė ir atvira kibernetinė erdvė, tačiau kuri būtų grindžiama tvirtomis saugumo garantijomis, technologiniu suverenumu ir lyderyste, plėtojant operatyvinius reagavimo į krizes pajėgumus, kad būtų užkirstas kelias galimoms grėsmėms, nuo jų atgrasyta ir į jas būtų labiau reaguojama, atsižvelgiant į valstybių narių nacionalinio saugumo prerogatyvas. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Pasiūlymas dėl Tinklų ir informacinių sistemų saugumo direktyvos peržiūros

| 3.1. | TIS direktyva (ES) 2016/1148 – pirmąja horizontaliąja ES kibernetinio saugumo reguliavimo priemone – siekta padidinti Sąjungos tinklų ir informacinių sistemų atsparumą kibernetinei rizikai. Vis dėlto, nepaisant gerų rezultatų, pastebėtas tam tikras TIS direktyvos ribotumas, kai dėl visuomenės skaitmeninės transformacijos, suintensyvėjusios dėl COVID-19 krizės, padidėjo grėsmių įvairovė ir išryškėjo vis labiau tarpusavyje susijusių mūsų visuomenių pažeidžiamumas kilus didelei ir nenumatytai rizikai. Atsirado naujų iššūkių, kuriems spręsti reikia tinkamų ir novatoriškų sprendimų. Plataus masto konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatai parodė, kad Europos įmonėse kibernetinio saugumo lygis yra nepakankamas, valstybės narės nenuosekliai taiko taisykles įvairiuose sektoriuose ir nepakankamai supranta pagrindines grėsmes ir problemas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pasiūlymas dėl TIS 2 direktyvos yra glaudžiai susijęs su kitomis dviem iniciatyvomis: pasiūlymu dėl reglamento dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje (DORA reglamentas) ir pasiūlymu dėl direktyvos dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo (CER direktyva), kuriuo išplečiama daugiausia energetikos ir transporto sektoriams taikomos Direktyvos 2008/114/EB (3) aprėptis į ją įtraukiant naujus sektorius, daugiau dėmesio skiriant, pavyzdžiui, sveikatos sektoriui ir vaistų mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą vykdantiems subjektams. CER direktyvoje, kurios sektorinė taikymo sritis ypatingos svarbos subjektų požiūriu yra tokia pati kaip ir TIS 2 direktyvos (TIS 2 direktyvos 1 priedas), dėmesys sutelkiamas nebe į fizinio turto apsaugą, bet į juos valdančių subjektų atsparumą ir pereinama nuo Europos ypatingos svarbos ir tarpvalstybinė reikšmę turinčių infrastruktūros objektų nustatymo prie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo nacionaliniu lygmeniu. TIS 2 direktyva taip pat dera su kitais galiojančiais teisės aktais, pavyzdžiui, Europos elektroninių ryšių kodeksu, Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu ir eIDAS reglamentu dėl elektroninės atpažinties ir patikimumo užtikrinimo paslaugų, ir juos papildo. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT) pasiūlymu dėl TIS 2 direktyvos siekiama sumažinti kompetentingoms institucijoms tenkančią reguliavimo naštą ir reikalavimų laikymosi išlaidas viešiesiems ir privatiesiems subjektams bei modernizuoti teisinę sistemą. Pasiūlymu taip pat sustiprinami įmonėms taikomi saugumo reikalavimai, sprendžiami tiekimo grandinių saugumo klausimai, supaprastinami ataskaitų teikimo reikalavimai, nustatomos griežtesnės priežiūros priemonės nacionalinėms valdžios institucijoms ir siekiama suderinti sankcijų taikymo tvarką valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | TIS 2 direktyva taip pat sustiprinamas dalijimasis informacija ir bendradarbiavimas kibernetinių krizių valdymo srityje nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Panaikinamas esminių paslaugų operatorių ir skaitmeninių paslaugų teikėjų atskyrimas, numatytas TIS direktyvoje. Į jos taikymo sritį patenka vidutinės ir didelės įmonės, priklausančios sektoriams, kurie suskirstyti pagal jų svarbą ekonomikai ir visuomenei. Šie viešieji ir privatieji subjektai skirstomi į „esminius subjektus“ ir „svarbius subjektus“, kuriems taikoma skirtinga priežiūros tvarka. Tačiau valstybėms narėms paliekama teisė įtraukti mažesnius, tačiau didelės rizikos subjektus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Bus sukurtas naujas ES masto dirbtiniu intelektu grindžiamų saugumo operacijų centrų tinklas, kuris taps visaverčių kibernetinio saugumo skydu, galinčiu pakankamai iš anksto aptikti kibernetinio išpuolio signalus, kad būtų galima įsikišti, kol dar nepadaryta žala. Dirbtinio intelekto svarba kibernetiniam saugumui be kita ko pabrėžiama ir 2021 m. kovo 1 d. pateiktoje JAV Nacionalinės saugumo komisijos (NSCAI) ataskaitoje dėl dirbtinio intelekto. Taip valstybės narės ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų operatoriai turės tiesioginę prieigą prie informacijos apie grėsmę Europos saugumo tinkle, kuris vykdys „grėsmių žvalgybą“. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komisija taip pat sprendžia tiekimo grandinių saugumo ir santykių su tiekėjais klausimą: valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija ir ENISA, gali atlikti koordinuotą ypatingos svarbos tiekimo grandinių rizikos vertinimą, remdamosi sėkmingai 5G tinklams taikytu metodu, nustatytu 2019 m. kovo 26 d. rekomendacijoje (4). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pasiūlymu sugriežtinami ir suderinami įmonių saugumo ir ataskaitų teikimo reikalavimai nustatant bendrą rizikos valdymo metodą ir būtiną pagrindinių taikytinų apsaugos priemonių sąrašą. Tiksliau apibrėžiamos nuostatos dėl pranešimų apie incidentus teikimo tvarkos, ataskaitų turinio ir terminų. Pasiūlyme apibrėžiamas dviejų etapų metodas: įmonės per 24 valandas nuo incidento pateikia pradinį pranešimą, o vėliau per vieną mėnesį pateikia išsamią galutinę ataskaitą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Numatyta, kad valstybės narės nustatyto už krizių valdymą atsakingas nacionalines institucijas, parengia konkrečius planus ir sukuria naują operatyvinio bendradarbiavimo tinklą „Europos ryšių palaikymo dėl kibernetinių krizių organizacinis tinklas“ (EU-CyCLONe). Stiprinamas Bendradarbiavimo grupės vaidmuo priimant strateginius sprendimus ir sukuriamas ENISA valdomas ES pažeidžiamumų registras; taip pat sustiprinamas dalijimasis informacija ir bendradarbiavimas tarp valstybių narių institucijų, įskaitant operatyvinį bendradarbiavimą kibernetinių krizių valdymo srityje. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Nacionalinėms valdžios institucijoms nustatytos griežtesnės priežiūros priemonės, griežtesni vykdymo užtikrinimo reikalavimai ir siekiama suderinti sankcijų taikymo tvarką visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pasiūlyme dėl direktyvos nustatomas administracinių sankcijų už kibernetinio saugumo rizikos valdymo ir pranešimo pareigų pažeidimą sąrašas. Apibrėžiamos nuostatos dėl fizinių asmenų, einančių atstovavimo arba vadovaujamas pareigas įmonėse, kurioms taikoma direktyva, atsakomybės. Pasiūlymu patobulinamas būdas, kuriuo ES užkerta kelią didelio masto kibernetinio saugumo incidentams ir krizėms, juos valdo ir į juos reaguoja, nustatydama aiškią atsakomybę, tinkamą planavimą ir tvirtesnį bendradarbiavimą ES lygmeniu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Valstybės narės gali bendrai stebėti, kaip įgyvendinamos ES taisyklės, ir padėti viena kitai kilus tarpvalstybinėms problemoms, užmegzti labiau struktūrizuotą dialogą su privačiuoju sektoriumi, suderintai atskleisti informaciją apie vidaus rinkoje parduodamos programinės ir aparatinės įrangos pažeidžiamumą, atlikti suderintus saugumo rizikos ir su naujomis technologijomis susijusios grėsmės vertinimus, kaip tai buvo daroma 5G atveju. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Pasiūlymas dėl direktyvos dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo

| 4.1. | 2006 m. ES parengė Europos programą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos (EPCIP), o 2008 m. priėmė Europos direktyvą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų (ECI direktyva), kuri taikoma energetikos ir transporto sektoriams. Europos Komisijos priimtoje 2020–2025 m. ES saugumo sąjungos strategijoje (5) ir neseniai priimtoje Kovos su terorizmu darbotvarkėje pabrėžiama, kad svarbu užtikrinti ypatingos svarbos infrastruktūros atsparumą fizinėms ir skaitmeninėms grėsmėms. Tačiau tiek 2019 m. atliktas direktyvos dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įgyvendinimo vertinimas, tiek nagrinėjamo pasiūlymo poveikio vertinimo išvados parodė, kad esamų Europos ir nacionalinių priemonių nepakanka, kad veiklos vykdytojai galėtų spręsti su dabartinėmis grėsmėmis susijusias problemas. Todėl Taryba ir Parlamentas paragino Komisiją persvarstyti dabartinę ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos strategiją. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 2020 m. liepos 24 d. Komisija priėmė ES saugumo sąjungos strategiją, kurioje pripažino didėjantį fizinės ir skaitmeninės infrastruktūros objektų tarpusavio junglumą ir priklausomybę ir pabrėžė, kad reikalingas išsamesnis ir nuoseklesnis požiūris į ESI ir TIS direktyvas. Todėl pasiūlymu dėl CER direktyvos, kurios esminių subjektų požiūriu taikymo sritis yra tokia pati, kaip ir TIS 2 direktyvos, išplečiama pirminė Direktyvos 2008/114/EB taikymo sritis, apimanti tik energetikos ir transporto sektorius, į ją įtraukiant kitus sektorius: bankų, finansų rinkos infrastruktūros, sveikatos infrastruktūros objektai, geriamojo vandens ir nuotekų, skaitmeninės infrastruktūros, viešojo administravimo ir kosmoso, numatant, be kita ko, aiškią atsakomybę, tinkamą planavimą ir tvirtesnį bendradarbiavimą. Turėtų būti sukurtas visų rūšių rizikos orientacinis pagrindas ir remiamos valstybių narių pastangos užtikrinti, kad ypatingos svarbos subjektai galėtų užkirsti kelią incidentams, atlaikyti juos ir sušvelninti jų pasekmes, nepriklausomai nuo to, ar rizika susijusi su gaivalinėmis nelaimėmis, incidentais, terorizmu, vidaus grėsmėmis ar visuomenės sveikatos ekstremaliosiomis situacijomis, panašiomis į dabartinę. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kiekviena valstybė narė turi priimti nacionalinę ypatingos svarbos subjektų atsparumo užtikrinimo strategiją, reguliariai atlikti rizikos vertinimus ir tuo remdamasi nustatyti „ypatingos svarbos subjektus“. Taip pat reikalaujama, kad ypatingos svarbos subjektai atliktų rizikos vertinimus, imtųsi tinkamų techninių ir organizacinių priemonių atsparumui didinti ir praneštų apie incidentus nacionalinėms valdžios institucijoms. Subjektams, teikiantiems esmines paslaugas bent trečdaliui valstybių narių arba bent trečdalyje valstybių narių, taikoma konkreti priežiūra, įskaitant specialias Komisijos organizuojamas patariamąsias misijas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pasiūlyme dėl direktyvos CER numatyta įvairių formų parama valstybėms narėms ir ypatingos svarbos subjektams, rizikos apžvalga ES lygmeniu, geriausia praktika ir metodika, taip pat mokymai ir pratybos, skirti apmokyti patikrinti ypatingos svarbos subjektų atsparumą. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo sistemoje taip pat numatyta sudaryti specialią ekspertų grupę „Ypatingos svarbos subjektų atsparumo klausimų grupę“, kuri taptų valstybių narių strateginio bendradarbiavimo ir keitimosi informacija forumu. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Rekomenduojami pakeitimai nagrinėjamam teisėkūros pasiūlymui

| 5.1. | EESRK teigiamai vertina Komisijos pastangas didinti viešųjų ir privačiųjų subjektų atsparumą kibernetinėms ir fizinėms grėsmėms. Tai labai svarbu ir aktualu visų pirma dėl sparčios skaitmeninės transformacijos, kurią paskatino COVID-19 protrūkis. Komitetas taip pat pritaria komunikato „Europos skaitmeninės ateities kūrimas“ teiginiui, kad Europai labai svarbu pasinaudoti visais skaitmeninio amžiaus privalumais ir įtraukiu būdu sustiprinti savo pramonę, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, ir inovacijų pajėgumus laikantis strategijos, grindžiamos keturiais ramsčiais: duomenų apsauga, pagrindinės teisės, sauga ir kibernetinis saugumas, kurie yra būtinos sąlygos kuriant duomenų visuomenę. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Vis dėlto, atsižvelgdamas į poveikio vertinimo ir konsultacijų, surengtų prieš pateikiant pasiūlymą dėl TIS 2 direktyvos, rezultatus, taip pat į ne kartą skelbtą ir 2017 m. spalio 4 d. Komunikate dėl TIS direktyvos įgyvendinimo (6) patvirtintą tikslą – išvengti nacionaliniu lygmeniu priimtų taisyklių susiskaidymo, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad neaišku, kodėl Komisija pasiūlė priimti direktyvą, o ne reglamentą ir tokia galimybė net nebuvo svarstoma. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK pažymi, kad kai kurios šių dviejų pasiūlymų dėl direktyvos nuostatos sutampa, nes jos yra glaudžiai susijusios ir viena kitą papildo, vienoje jų daugiausia dėmesio skiriama kibernetiniam saugumui, o kitoje – fiziniam saugumui. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad CER direktyvoje nurodyti ypatingos svarbos subjektai priklauso tiems patiems sektoriams ir sutampa su ypatingos svarbos subjektais, kurie nurodyti TIS 2 direktyvoje (7). Be to, visiems ypatingos svarbos subjektams, kuriems taikoma CER direktyva, taikomi TIS 2 direktyvoje nustatyti kibernetinio saugumo reikalavimai. Siekiant susieti abu pasiūlymus abiejuose pateikiama keletas nuostatų dėl pereigos: nuostatos dėl sustiprinto institucijų bendradarbiavimo, dėl informacijos apie priežiūros veiklą keitimosi, dėl pranešimų teikimo TIS 2 direktyvoje nustatytoms institucijoms apie ypatingos svarbos subjektų pagal CER direktyvą nustatymą, taip pat dėl reguliarių, bent kartą per metus rengiamų, atitinkamų bendradarbiavimo grupių posėdžių. Abu pasiūlymai taip pat grindžiami tuo pačiu teisiniu pagrindu – SESV 114 straipsniu, kuriuo siekiama užtikrinti vidaus rinkos veikimą suderinant nacionalines taisykles, kaip ES Teisingumo Teismas ex multis aiškino savo sprendime byloje C-58/08, Vodafone ir kt. Todėl Komitetas ragina apsvarstyti galimybę abu pasiūlymus sujungti į vieną tekstą supaprastinimo ir racionalizavimo sumetimais. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK pritaria skirtumo tarp esminių paslaugų operatorių ir skaitmeninių paslaugų teikėjų panaikinimui, kaip nurodyta pirminėje Kibernetinio saugumo direktyvoje (TIS direktyva), tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad, kalbant apie taikymo sritį, reikėtų pateikti tikslesnes ir aiškesnes nuorodas, kaip nustatyti, kokiems subjektams direktyva yra taikoma. Be nuorodų I ir II prieduose, TIS 2 direktyvoje pateikiami įvairūs su opiais kokybiniais ir kiekybiniais vertinimais susiję, tačiau tarpusavyje nesuderinti kriterijai, todėl vertinimai nacionaliniu lygmeniu gali būti atliekami skirtingai, dėl ko kyla susiskaidymo, kurio buvo siekiama išvengti imantis atitinkamų teisės aktų, pavojus. Svarbu, kad nacionaliniu lygmeniu nebūtų taikomi skirtingi veiksmai, dėl kurių atsirastų kliūčių konkurencijai ir laisvam prekių ir paslaugų judėjimui, kiltų pavojus, kad bus pakenkta įmonėms ir daromas poveikis prekybai. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | TIS 2 direktyvoje numatyta, kad šių sektorių ypatingos svarbos operatoriai, kurie pagal šį pasiūlymą laikomi „esminiais“, taip pat būtų įpareigoti laikytis bendresnio pobūdžio atsparumą didinančių įpareigojimų visų pirma atsižvelgiant į nekibernetinę riziką pagal CER direktyvą. Tačiau pastarojoje direktyvoje aiškiai nurodoma, kad jis netaikomas TIS 2 direktyvoje aptariamiems klausimams. Iš tiesų CER direktyvoje teigiama, kad, kadangi TIS 2 direktyvoje kibernetinio saugumo klausimas pakankamai aptartas, joje nagrinėjami klausimai neturėtų būti kartojami CER direktyvoje, kurioje nustatomas režimas, taikomas skaitmeninės infrastruktūros sektoriaus subjektams. Toliau CER direktyvoje pabrėžiama, kad su skaitmeninės infrastruktūros sektoriumi susiję subjektai savo veiklą iš esmės grindžia tinklų ir informacinėmis sistemomis ir patenka į TIS 2 direktyvos taikymo sritį, kurioje sprendžiami tokių sistemų fizinio saugumo klausimai atsižvelgiant į jų kibernetinio saugumo rizikos valdymą ir pareigas pranešti. Be to, CER direktyvoje nurodoma, kad neatmetama galimybė, jog šiems subjektams gali būti taikomos specialiosios šios direktyvos nuostatos. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Sistema sudėtinga, todėl EESRK nuomone svarbu, kad Komisija tiksliai paaiškintų abiejų teisės aktų taikymo sritį, visų pirma tais atvejais, kai skirtingomis nuostatomis siekiama reguliuoti tuos pačius atvejus arba subjektus. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad visų teisės nuostatų aiškumas, ypač kai jos įtraukiamos į tokius plačius ir sudėtingus dokumentus, kaip nagrinėjami šioje nuomonėje, yra esminis tikslas, kaip ir biurokratizmo ir susiskaidymo mažinimas supaprastinant procesus, saugos reikalavimus ir pranešimo apie incidentus reikalavimus. Taip pat reikia siekti, kad daugėjant konkrečioms užduotims vykdyti paskirtų įstaigų netaptų sunkiau aiškiai nustatyti jų kompetenciją, nes tai trukdytų įgyvendinti siekiamus tikslus. Todėl šiuo tikslu ir siekiant naudos piliečiams ir įmonėms, galėtų būti tikslinga du pasiūlymus dėl direktyvos sujungti į vieną tekstą ir taip išvengti kartais sudėtingo aiškinimo ir taikymo. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Įvairiose TIS 2 direktyvos vietose nurodomos kitų teisės aktų nuostatos, pavyzdžiui, Direktyvos (ES) 2018/1972 (8), kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas ir kurios taikymas grindžiamas konkretumo principu. Kai kurios minėtos direktyvos nuostatos yra aiškiai panaikintos (40 ir 41 straipsniai), o kitos turi būti taikomos laikantis nurodyto principo, nepateikiant jokių paaiškinimų šiuo klausimu. Šiuo klausimu EESRK tikisi, kad visos abejonės bus išsklaidytos siekiant išvengti aiškinimo problemų. EESRK taip pat pritaria Komisijos tikslui suderinti sankcijų sistemą ir jų taikymo tvarką tais atvejais, kai nesilaikoma rizikos valdymo reikalavimų, šiuo tikslu geriau keičiantis informacija ir bendradarbiaujant ES lygmeniu. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESRK pripažįsta, kad, kaip pabrėžiama pasiūlyme dėl direktyvos, kibernetinio saugumo strategijoje ir rizikos valdyme labai svarbus vaidmuo tenka „esminių“ ir „svarbių“ subjektų valdymo organams, nes jie turi patvirtinti rizikos valdymo priemones, prižiūrėti jų įgyvendinimą ir reaguoti į bet kokius neatitikimus. Todėl šių organų nariai turėtų reguliariai dalyvauti specialiuose mokymuose, kad galėtų įgyti pakankamai žinių ir įgūdžių, kurie leistų suprasti ir valdyti kibernetinio saugumo riziką ir įvertinti jos poveikį. Vis dėlto EESRK mano, kad pasiūlyme turėtų būti nurodytas tokių žinių ir įgūdžių turinys, kad Europos lygmeniu būtų galima pateikti gaires, kokių įgūdžių turi būti mokoma, kad jie atitiktų pasiūlyme nustatytus reikalavimus, ir taip išvengti skirtingo šalyse vykdomų mokymų turinio. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EESRK pritaria svarbiam ENISA vaidmeniui bendroje Europos institucinėje ir operatyvinėje kibernetinio saugumo sistemoje. Atsižvelgdamas į tai mano, kad be kibernetinio saugumo Sąjungoje būklės ataskaitos, ši agentūra turėtų skelbti naujausią informaciją apie kompiuterių saugumo incidentus ir konkretiems sektoriams skirtus pranešimus; taip suinteresuotosioms šalims, kurioms taikoma TIS 2 direktyva, būtų suteikiama naudingos informacijos ir jie galėtų geriau apsaugoti savo įmones. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | EESRK sutinka, kad prieiga prie teisingos ir laiku pateikiamos informacijos apie pažeidžiamumus, kurie daro poveikį IRT produktams ir paslaugoms, padeda geriau valdyti kibernetinio saugumo riziką. Šiuo požiūriu viešai prieinamos informacijos apie pažeidžiamumus šaltiniai yra svarbi priemonė nacionalinėms kompetentingoms institucijoms, CSIRT, įmonėms ir naudotojams. Todėl EESRK pritaria pasiūlymui pavesti ENISA sukurti Europos pažeidžiamumo registrą, kuriame pagrindiniai ir svarbūs subjektai ir jų tiekėjai galėtų pateikti informaciją, kuri sudarytų sąlygas naudotojams imtis atitinkamų rizikos mažinimo priemonių. Vis dėlto mano, kad pranešimas apie pažeidžiamumą ir didelius incidentus turi būti privalomas, o ne savanoriškas, kad tai taptų naudinga priemone perkančioms organizacijoms, dalyvaujančioms įvairiose viešųjų pirkimų procedūrose Europos lygmeniu, įskaitant 5G produktus ir technologijas. Tokiame registre būtų pateikiama informacija, kuria būtų galima pasinaudoti vertinant pasiūlymus ir patikrinti pasiūlymų kokybę ir Europos bei ne Europos rangovų patikimumą pagal produktų ir paslaugų, dėl kurių skelbiamas konkursas, saugumą, vadovaujantis 2019 m. kovo 26 d. 5G tinklų kibernetinio saugumo rekomendacija. Registras taip pat turėtų užtikrinti, kad jame pateikiama informacija būtų prieinama vengiant bet kokios diskriminacijos. |
| --- | --- |

5.11.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL L 194, 2016 7 19, p. 1.

1

(2)  COM(2020) 67 final.

2

final

(3)  OL L 345, 2008 12 23, p. 75.

3

(4)  OL L 88, 2019 3 29, p. 42.

4

(5)  COM(2020) 605 final.

5

final

(6)  COM(2017) 476 final.

6

final

(7)  1 priedas (OL L 194, 2016 7 19 p. 1).

7

(8)  OL L 321, 2018 12 17, p. 36.

8

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/176 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/176

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žiniasklaida skaitmeniniame dešimtmetyje: gaivinimo ir transformacijos rėmimo veiksmų planas“

(COM(2020) 784 final)

(2021/C 286/29)

| Pranešėja | Elena-Alexandra CALISTRU |
| --- | --- |

Pranešėja

Elena-Alexandra CALISTRU

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2021 2 24 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 14 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 241 / 1 / 3 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2021 2 24

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 14

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

241 / 1 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos veiksmų planą ir pastangas kurti laisvą, įvairią ir dinamišką žiniasklaidos rinkos aplinką pasitelkiant įvairias priemones ir džiaugiasi, kad šios rinkos vaidmuo stiprinant atviras, demokratines visuomenes bei skatinant Europos kultūros įvairovę yra pripažįstamas labai svarbiu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK palankiai vertina tai, jog pripažįstama, kad kultūra ir kūrybos ekosistema, kuriai priklauso naujienų žiniasklaida ir audiovizualiniai sektoriai, nukentėjo dėl pandemijos, todėl reikia imtis skubių intervencijos priemonių. Šio sektoriaus ekonominis atsigavimas ir konkurencingumas yra būtina sveikos, nepriklausomos ir pliuralistinės žiniasklaidos aplinkos, kuri savo ruožtu yra mūsų demokratijos pamatas, sąlyga. EESRK pritaria požiūriui, kad žiniasklaidos įmonės yra ne tik ekonomikos sektorius, bet ir viešoji gėrybė. Žiniasklaida reikšmingai prisideda prie tikslios informacijos pateikimo žmonėms ir sudaro sąlygas tinkamam demokratijos veikimui. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Dėl pagrindinių tendencijų ir COVID-19 krizės bendro poveikio gali susilpnėti Europos žiniasklaidos sektoriaus atsparumas ir jo demokratinis vaidmuo, jei nebus tvirto politinio atsako ir nebus suteikta finansinė parama. EESRK, kaip ir Komisija, nuogąstauja, kad tai gali pakenkti Europos kultūros įvairovei bei žiniasklaidos pliuralizmui ir pritaria Komisijos įsipareigojimui imtis priemonių, kurias reikia įgyvendinti glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, žiniasklaidos pramone ir visais suinteresuotaisiais subjektais. Vis dėlto EESRK pažymi, jog svarbiausia, kad valstybės narės visomis išgalėmis stengtųsi tas priemones realiai įgyvendinti ir dirbtų išvien siekdamos stiprinti žiniasklaidą ir demokratiją. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK teigiamai vertina tai, kad komunikatu siekiama trejopo tikslo: paspartinti žiniasklaidos pramonės atsigavimą ir transformaciją bei padidinti jos atsparumą. Turi būti imamasi veiksmų struktūrinėms problemoms, su kuriomis susiduria audiovizualinis ir naujienų žiniasklaidos sektoriai, spręsti, taip pat turi būti puoselėjama palanki aplinka, kurioje žiniasklaida ir pilietinė visuomenė galėtų dalyvauti atvirose diskusijose be piktavališko kišimosi ir dezinformacijos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pageidautų, kad planas labiau atitiktų socialinę tikrovę ir būtų pritaikytas konkretiems šio sektoriaus ypatumams. Visų pirma, įgyvendinant jame numatytas priemones, reikėtų atsižvelgti į žiniasklaidos ir audiovizualinio sektorių aplinkos skirtumus tarp atskirų valstybių narių ir į vietos bei nacionalinės žiniasklaidos pajėgumų ir poreikių skirtumus valstybėse narėse. Finansinės priemonės turėtų būti skaidrios, įtraukios ir prieinamos visiems dalyviams, užtikrinantiems Europos žiniasklaidos ir audiovizualinio sektoriaus įvairovę, be kita ko, teikiant didesnę paramą vietos žiniasklaidai ir žiniasklaidos startuoliams. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK prašo, kad socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė dalyvautų įgyvendinant veiksmus, kuriais siekiama įgalinti piliečius, kad būtų pripažįstamas jų vaidmuo propaguojant demokratijos vertybes, stiprinant žiniasklaidos laisvę ir užkertant kelią dezinformacijai pasitelkiant gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis. Šio plano sėkmė priklausys nuo to, ar, siekiant pripažinti žiniasklaidos reikšmę Europos demokratinėms vertybėms, į jį bus įtraukti visi suinteresuotieji subjektai, taip pat ar pavyks išugdyti piliečių įgūdžius atpažinti ir vartoti tą informaciją ir tą audiovizualinę kultūrą, kuria puoselėjamos šios vertybės. Siekiant padėti didinti gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, gali būti naudojamos reguliarios ataskaitos, pavyzdžiui, apie kovą su dezinformacijos kampanijomis. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Europos Komisijos komunikato santrauka

| 2.1. | Europos Komisijos komunikate daugiausia dėmesio skiriama naujienų žiniasklaidos sektoriui (įskaitant spaudą ir internetinę žiniasklaidą, radiją ir audiovizualines paslaugas) ir audiovizualiniam kultūros sektoriui, visų pirma kinui, televizijai, radijui ir vaizdo transliacijoms, taip pat vaizdo žaidimams ir naujoviškiems formatams, pavyzdžiui, virtualiosios realybės pramogoms. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šiame komunikate Komisija pristato pagrindų dokumentą (veiksmų planą), kuriame aprašomos iniciatyvos, parengtos siekiant prisidėti prie Europos naujienų žiniasklaidos ir audiovizualinių sektorių gaivinimo ir transformacijos. Šie COVID-19 krizės metu smarkiai nukentėję sektoriai yra labai svarbūs demokratijai, kultūros įvairovei ir Europos skaitmeniniam savarankiškumui. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europos naujienų žiniasklaidos ir audiovizualiniai sektoriai taip pat buvo labai svarbūs informuojant piliečius ir suteikiant jiems pramogų per COVID-19 pandemiją. Smarkiai išaugo faktais pagrįstos informacijos ir naujienų poreikis, o filmai, serialai ir vaizdo žaidimai buvo pagrindinis pramogų šaltinis izoliavimo mėnesiais. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šis komunikatas grindžiamas trimis tikslais:






  a) | atgaivinti – kokių veiksmų Komisija planuoja imtis, kad padėtų audiovizualinio sektoriaus ir žiniasklaidos įmonėms atlaikyti dabartinius sunkumus ir užtikrinti likvidumą bei finansinę paramą; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

atgaivinti – kokių veiksmų Komisija planuoja imtis, kad padėtų audiovizualinio sektoriaus ir žiniasklaidos įmonėms atlaikyti dabartinius sunkumus ir užtikrinti likvidumą bei finansinę paramą;

| b) | pertvarkyti – spręsti struktūrines problemas, šiam sektoriui padedant vykstančios dvejopos – dėl klimato kaitos ir skaitmeninės – pertvarkos aplinkybėmis, atsižvelgiant į nuožmią pasaulinę konkurenciją; |
| --- | --- |

b)

pertvarkyti – spręsti struktūrines problemas, šiam sektoriui padedant vykstančios dvejopos – dėl klimato kaitos ir skaitmeninės – pertvarkos aplinkybėmis, atsižvelgiant į nuožmią pasaulinę konkurenciją;

| c) | sudaryti sąlygas ir suteikti galimybių – nustatyti sąlygas, kuriomis sektoriuje būtų galima diegti daugiau inovacijų, kartu užtikrinant iš tikrųjų vienodas sąlygas ir suteikiant piliečiams daugiau galimybių lengviau gauti turinį ir priimti informacija pagrįstus sprendimus. |
| --- | --- |

c)

sudaryti sąlygas ir suteikti galimybių – nustatyti sąlygas, kuriomis sektoriuje būtų galima diegti daugiau inovacijų, kartu užtikrinant iš tikrųjų vienodas sąlygas ir suteikiant piliečiams daugiau galimybių lengviau gauti turinį ir priimti informacija pagrįstus sprendimus.

| 2.5. | Veiksmų planas yra susijęs su platesniu Komisijos užmoju kurti iniciatyvas, kuriomis ji siekia prisidėti prie Europos skaitmeninės ateities formavimo, ir yra viena iš iniciatyvų, sudarančių atviros, demokratinės ir tvarios visuomenės ramstį. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Šiuo komunikatu taip pat papildomas Europos demokratijos veiksmų planas, o jo pagrindą sudaro neseniai priimta persvarstyta Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva (AŽPD) ir vykdoma autorių teisių reforma. Taip pat jį reikėtų laikyti Skaitmeninių paslaugų akto ir Skaitmeninių rinkų akto nustatytų taisyklių sudedamąją dalimi. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK pritaria visapusiškam požiūriui į priemones, kurių reikėtų imtis siekiant užtikrinti geresnę aplinką žurnalistams ir ugdyti gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis. Todėl reikia aiškiau nurodyti, kaip šiuo komunikatu papildomas Europos demokratijos veiksmų planas, taip pat atsižvelgiant į tai, kaip paskirstoma finansinė parama. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Atitinkami dokumentai turėtų būti atidžiai ir kruopščiai siejami tarpusavyje tiksliau nurodant Europos Komisijos pasiūlymuose dėl Skaitmeninių paslaugų akto ir Skaitmeninių rinkų akto ir Europos vartotojų darbotvarkėje numatytas priemones, nes veiksmų gairėse žiniasklaidai pabrėžiama skaitmeninės transformacijos teikiama nauda ir skatinamas Europos žiniasklaidos konkurencingumas (1). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK palankiai vertina konkrečią struktūrą ir priemones ir mano, kad jos gali padėti nedelsiant reaguoti į poreikį atgaivinti ekonomiką po krizės palengvindamos ir išplėsdamos galimybes gauti finansavimą ir imtis ilgalaikių veiksmų, nes jose pabrėžiama transformacija papildomai investuojant į dvejopą – su klimato kaita susijusią ir skaitmeninę – pertvarką. Vis dėlto mes turime sukurti palankią aplinką, kad žiniasklaida galėtų išmėginti naujus finansavimo modelius. Be lėšų, kurios leistų taikyti bandymų ir klaidų metodą, diegti inovacijas šioje srityje bus keblu. Šiuo metu nėra standartinių modelių, kuriuos būtų galima taikyti, tik pavienės konkrečių žiniasklaidos įmonių, kurioms pavyko tapti tvarioms, sėkmės istorijos. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Naujienų žiniasklaidos sektoriaus klausimu EESRK pažymi, kad veiksmų planas apima priemones, padedančias spręsti problemas, susijusias su skaitmenine rinka, kur didžioji dalis reklamos pajamų yra nukreipiama į pasaulines skaitmenines platformas. Siūlomi finansiniai mechanizmai yra įvairesni nei kada nors anksčiau, tačiau esama pavojaus, kad taikant universalaus sprendimo principą atsiras neatitikimų tarp valstybių narių ir netgi jų viduje (t. y. tarp nacionalinio ir vietos lygmens). Reikia atsižvelgti į nevienodas vietos naujienų žiniasklaidos priemonių galimybes naudotis sudėtingomis finansinėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK pažymi, kad reikia imtis veiksmų siekiant išvengti susiskaidymo pavojaus (2). Audiovizualiniame sektoriuje svarbiausios priemonės pasitelkiamos tam, kad būtų išspręsta ši problema, kuri atsirado ne tik dėl interneto platformų spaudimo, bet ir dėl to, kad šiame sektoriuje beveik visas dėmesys skiriamas nacionalinei auditorijai. Siekiant Europos subjektams sudaryti galimybes investuoti į turinį, talentus, reklamą, platinimą, inovacijas ir technologijas visoje ES, reikia imtis drąsių priemonių. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kaip pilietinei visuomenei atstovaujanti asamblėja, EESRK daug kartų yra pažymėjęs (3), kad Europos skaitmeninė ateitis yra grindžiama į žmogų orientuotu požiūriu, o taip pat, kad kritinis mąstymas ir gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis yra esminiai veiksniai (4). EESRK dar kartą pabrėžia, kad žiniasklaidos skaitmeninė transformacija negalės įvykti, jei visuomenė nebus jai pasirengusi, todėl gebėjimą naudotis žiniasklaida skatinančios priemonės ir pilietinis ugdymas yra esminiai veiksniai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Be to, EESRK norėtų pabrėžti, kad įtrauktis ir prieinamumas yra gyvybiškai svarbūs veiksniai, kuriuos reikia turėti omenyje svarstant visus strategijos aspektus: nuo lėšų gavimo nuostatų, techninių paraiškų teikimo sprendimų ir žiniasklaidos duomenų erdvės iki audiovizualinio turinio ir švietimo platformų, įgalėjimo užtikrinimo ir Europos žiniasklaidos rinkos veikimo. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Prie ekonominį atsigavimą skatinančių veiksmų priskirtinos finansavimo programos, turinčios tiesioginį poveikį žiniasklaidai, tačiau tik nedaugelis iš šių finansavimo mechanizmų yra stabilūs, prognozuojami ir prieinami visą veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpį. Siūlomas priemones reikia pritaikyti taip, kad būtų užtikrinamas pagrindinis prioritetų finansavimas, neskaitant laikinai disponuojamų ar valstybių narių nuožiūroje esančių lėšų. Pavyzdžiui, programoje „Kūrybiška Europa“, kuria bus galima naudotis visą daugiametės finansinės programos trukmės laikotarpį, pirmą kartą bus numatytos priemonės, skirtos žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui, žurnalistikai ir gebėjimui naudotis žiniasklaidos priemonėmis finansuoti. Tačiau kiti siūlomi finansavimo šaltiniai (kaip antai priemonė SURE) yra laikini arba valstybės narės gali pasirinkti jomis nesinaudoti (struktūriniai fondai). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 1 veiksmu siūlomos paprastesnės galimybės gauti ES paramą naudojantis interaktyvia priemone, kurioje pateikiami nurodymai, kur kreiptis dėl atitinkamos ES paramos 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu ir įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Tai puikus sumanymas, kuris palengvins informacijos paiešką ir optimizuos žiniasklaidos finansavimo procesus. Tačiau jį turėtų papildyti mechanizmas, kuris sudarytų valstybėms narėms galimybę siųsti informaciją realiu laiku, kad būtina informacija portale būtų tada, kai jos reikia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | 2 veiksmas yra susijęs su iniciatyva MEDIA INVEST investicijoms į audiovizualinę pramonę skatinti. Tai yra speciali investicijų į nuosavą kapitalą platforma, skirta Europos audiovizualinės produkcijos kūrimo ir platinimo strategijoms skatinti. EESRK yra įsitikinęs, kad investicijos turės gerokai didėti ir kad jos turi būti derinamos su didesniu dėmesiu inovacijoms, jei taip pat siekiama, kad Europos audiovizualinio sektoriaus įmonės taptų konkurencingesnės vis agresyvesnėje pasaulinėje rinkoje. Be to, atsižvelgdamas į COVID-19 krizę, EESRK rekomenduoja įsteigti Europos audiovizualinės produkcijos draudimo fondą. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | 3 veiksmas yra susijęs su iniciatyva NEWS – tai naujienų žiniasklaidos sektoriui skirtų kompleksinių veiksmų ir paramos iniciatyva. Priemonių įvairovė taip pat yra reikšminga. Tačiau svarbu atsižvelgti į tai, kad šie paramos mechanizmai turėtų būti pritaikyti prie konkrečių šios pramonės ypatumų ir teiktų galimybių tiek žiniasklaidos startuoliams (nepaisant jų teisinės struktūros), tiek laisvai samdomiems žurnalistams. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Didesnę paramą privaloma skirti vietos žiniasklaidai ir žiniasklaidos startuoliams, kurie neturi galimybių teikti paraiškas tokio pobūdžio finansavimui gauti ir tai daryti pasitelkiant priemones, kuriomis nesunkiai galėtų pasinaudoti mažos nepriklausomos žiniasklaidos įmonės, labiausiai kenčiančios dėl finansinių išteklių stygiaus. Finansavimo nukreipimas per profesines asociacijas galėtų padėti mažoms žiniasklaidos įmonėms gauti reikiamą paramą. Kai kuriose valstybėse narėse žiniasklaidos rinka, ypač vietos rinka, yra silpna ir pažeidžiama, todėl investuotojai gali neįžvelgti jos teikiamų galimybių. Todėl sprendimų turėtų būti ieškoma leidžiant vietos žiniasklaidos įmonėms įvairinti savo pajamų srautus ir stiprinti padėtį rinkoje, bet netapti priklausomoms nuo išorės investuotojų, kuriems galbūt atrodo, kad investicijos į šias nedidelės vertės rinkas negali atnešti pelno. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kartu su finansinės paramos mechanizmais turi būti taikomos Europos demokratijos veiksmų plane numatytos priemonės siekiant užtikrinti, kad jomis nuosekliai propaguojamos demokratijos vertybės, stiprinama žiniasklaidos laisvė ir kovojama su dezinformacija. Siekdamas tų pačių tikslų ir pritardamas finansinių priemonių įvairovei bei inovacijoms, EESRK pabrėžia poreikį užtikrinti viešųjų ir privačiųjų investicijų, kapitalo, fondų ir kitų žiniasklaidos nuosavybės struktūrų skaidrumą, taip pat užtikrinti, kad jos neprisidėtų prie pernelyg didelės koncentracijos susidarymo ir nebūtų susijusios su kokiais nors konkrečiais politiniais ar ideologiniais reikalavimais. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | 4 veiksmu pristatomi veiksmai, kuriais siekiama transformuoti sektorių, tai yra inovacijų diegimas naudojantis Europos žiniasklaidos duomenų erdve ir naujų verslo modelių skatinimas. Kaip ir kitose nuomonėse (5), EESRK sutinka, kad turime sukurti tikrą Europos bendrąją duomenų rinką, t. y. Europos duomenų erdvę, veikiančią pagal Europos taisykles ir grindžiamą jos vertybėmis, taip pat ir žiniasklaidos sektoriuje. Taikant šias priemones turėtų būti atsižvelgiama į būtinybę sustiprinti šio sektoriaus pajėgumus taip, kad jis galėtų pereiti prie vis labiau duomenimis grindžiamo žiniasklaidos modelio, nes visame sektoriuje esama didelių šios srities skirtumų. Vis dėlto EESRK reiškia susirūpinimą dėl būtinybės užtikrinti Europos rinkai duomenis teikiančių naudotojų teises ir, atsižvelgdamas į įvairių Europos vartotojų organizacijų pareiškimus, taip pat nurodo, kad naudotojams turėtų būti sąžiningai atlyginta už tai, kad naudojamasi jų teikiamais duomenimis. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kitos šioje sistemoje nustatytos priemonės atitinka skaitmeninės ir ekonominės transformacijos įgyvendinimo pastangas ir turėtų būti vertinamos plačiau, atsižvelgiant į šiose srityse vykdomus veiksmus. 5 veiksmu siekiama skatinti Europos virtualiosios ir papildytosios realybės sektoriaus koaliciją, o 6 veiksmu skatinamas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui audiovizualinio sektoriaus pasitelkiant struktūrinį keitimąsi geriausia patirtimi. EESRK atkreipia dėmesį į poreikį investuoti į specialistų mokymą (6) ir pramonės stiprinimą siekiant užtikrinti, kad įgūdžiai būtų pritaikyti šioms pagrindinėms problemoms spręsti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kuriant priemones, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas ir suteikti galimybių, pabrėžiama, kad skaitmeninį dešimtmetį didžiausią dėmesį reikėtų skirti europiečiams. 7 veiksmu siekiama užtikrinti didesnį audiovizualinio turinio prieinamumą visoje ES inicijuojant dialogą su audiovizualiniu sektoriumi ir pilietine visuomene siekiant susitarti dėl veiksmų, kad būtų suteikta daugiau galimybių naudotis audiovizualiniu turiniu ir padidintas jo prieinamumas ES viduje tarpvalstybiniu mastu, taip pat pašalinti geografinius apribojimus naudotis skaitmeniniu turiniu, kai tai daroma naudojant geografinį blokavimą. EESRK palankiai vertina tai, kad pradėtas šis dialogas, kurio metu turės būti atsižvelgta į būtiną autorių teisių apsaugą ir garso ir vaizdo pramonės finansavimo suvaržymus. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK palankiai vertina 8 veiksmą, kuriuo skatinamas Europos žiniasklaidos talentų ugdymas pasitelkiant mokymą, mentorystę ir paramą inovacijoms. Tačiau mes norėtume atkreipti dėmesį į įvairias šio sektoriaus suinteresuotųjų subjektų struktūras (savarankiškai dirbančių asmenų, ne pelno subjektų) ir į poreikį užtikrinti, kad jie visi galėtų pasinaudoti šiais mechanizmais. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | 9 veiksmu siekiama piliečių įgalėjimo. Atsižvelgiant į gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis svarbą piliečiams ir demokratijai, šiam klausimui turėtų būti teikiama pirmenybė. Konkrečiai kalbant, būtina sukurti priemones, kurios padėtų kovoti su dezinformacijos platinimu ir sklaida bei klaidinga informacija, kurios mastai kelia vis didesnį susirūpinimą. Taip pat labai svarbu užtikrinti, kad priemonės, išdėstytos atitinkamuose dokumentuose ir planuose (7), būtų nuoseklios, visų pirma todėl, kad šie sektoriai yra nauji ir juose sukuriamas didžiulis informacijos kiekis, o valstybėms narėms reikia pateikti aiškias gaires ir nuoseklias procedūras. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | 10 veiksmu atveriama diskusija dėl Europos žiniasklaidos rinkos veikimo užtikrinimo stiprinant Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliuotojų grupei priklausančių Europos žiniasklaidos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo sistemą. EESRK pritaria tam, kad svarbu įtraukti sprendimus priimančius asmenis valstybių narių lygmeniu, visų pirma užtikrinant AŽPD vykdymą, ir skatina laikytis panašaus požiūrio į visus šiame plane išvardytus veiksmus, kad jie šiam sektoriui taptų tikromis veiksmų gairėmis. |
| --- | --- |

4.12.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE3902&from=LT

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016AE4519&from=LT

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=LT

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018AE6302&from=LT

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020AE1188&from=LT

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017AE1813&from=LT

6

(7)  Įskaitant Europos demokratijos veiksmų planą, Kovos su dezinformacija veiksmų planą ir Skaitmeninio švietimo veiksmų planą.

7

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/181 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/181

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“

(COM(2020) 667 final)

(2021/C 286/30)

| Pranešėja | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | John COMER |

Pranešėja

Maria NIKOLOPOULOU

Bendrapranešėjis

John COMER

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2020 10 28 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2021 4 15 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 242 / 1 / 7 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2020 10 28

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2021 4 15

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinė sesija Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

242 / 1 / 7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK remia Komisijos tikslą kurti aplinką be toksinių medžiagų ir užtikrinti, kad cheminės medžiagos būtų gaminamos siekiant kuo didesnės teigiamos naudos visuomenei ir mažesnio poveikio aplinkai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Reikia apibrėžti, kokios cheminių medžiagų naudojimo reikmės yra „svarbiausios“ ir parengti aiškiai išdėstytą metodiką, kaip „saugiai ir tvariai kurti“ chemines medžiagas. Šiomis aplinkybėmis pabrėžiame, kad „susirūpinimą keliančios medžiagos“ turi būti nustatytos, įvertintos ir suskirstytos kuo išsamiau, nedviprasmiškiau ir paprasčiau, kad pramonė galėtų prisitaikyti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK palankiai vertina Komisijos nuomonę, kad ES pramonė turėtų tapti pasauline saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių medžiagų gamybos ir naudojimo lydere, ir atkreipia dėmesį į tai, kad tarptautiniuose prekybos susitarimuose svarbu užtikrinti vienodas sąlygas įmonėms, ir teisingos pertvarkos visų ES piliečių atžvilgiu priemones. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Norint, kad strategija būtų sėkminga, būtinas žmonių ir pramonės įsipareigojimas, taip pat naujoviški mąstymo būdai, grindžiami skaidriu sprendimų priėmimo procesu ir dalyvavimu jame. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Strategijos tikslas – išplėsti bendrojo rizikos valdymo metodo taikymo sritį ir taikyti jį vartojimo prekėms, kurių sudėtyje yra pavojingųjų cheminių medžiagų, pvz., kancerogeninių, mutageninių ar endokrininę sistemą ardančių medžiagų. Tačiau, kad pramonei būtų lengviau prisitaikyti, reikia užtikrinti bendrojo ir konkretaus rizikos vertinimo pusiausvyrą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK ragina užtikrinti, kad tinkamas ir nuoseklus ženklinimas būtų privalomas visoje tiekimo grandinėje, įskaitant produktus, kurių sudėtyje yra nanomedžiagų. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK palankiai vertina pastangas stiprinti ES strateginį savarankiškumą, visų pirma, sveikatos priežiūros reikmėms naudojamų cheminių medžiagų srityje, ir norėtų matyti tokias pat pastangas kituose sektoriuose bei ragina apsvarstyti galimybę peržiūrėti ES pramonės politiką, siekiant dalį cheminių medžiagų gamybos pajėgumų perkelti į ES šalis. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pažymi, kad svarbu spręsti prieinamų duomenų apie chemines medžiagas trūkumo problemą, kad būtų skatinamos inovacijos, vartotojų pasitikėjimas ir atliekami tinkami poveikio vertinimai. Labai svarbu turėti prieinamas ir patikimas mokslinių tyrimų rezultatų duomenų bazes, kad būtų galima peržiūrėti pramoninės nuosavybės teises ir patentus, dėl kurių ribojama prieiga prie duomenų, ir stiprinti principą „nėra duomenų – nėra rinkos“. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK mano, kad cheminių mišinių klausimo sprendimas yra svarbus žingsnis į priekį vertinant cheminių medžiagų keliamą riziką. Tačiau, siekiant užpildyti esamas žinių spragas ir pateikti pasiūlymų dėl cheminių mišinių vertinimo ir valdymo, labai reikia daugiau mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Komisijos pasiūlymas

| 2.1. | Ši strategija – tai galimybė suderinti cheminių medžiagų naudą visuomenei ir žmogaus sveikatą bei mūsų planetos galimybių ribas, atsižvelgiant į teisėtus ES piliečių siekius naudotis aukšto lygmens apsauga nuo pavojingų cheminių medžiagų, taip pat skatinti ES pramonę, kad ji taptų pasauline saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių medžiagų gamybos ir naudojimo lydere. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Siekiant sukurti aplinką be toksinių medžiagų, strategijoje nustatoma nauja cheminių medžiagų valdymo hierarchija, numatant saugių ir tvarumo principus atitinkančių cheminių medžiagų naudojimą, mažinant susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų, turinčių lėtinį poveikį žmogaus sveikatai ir aplinkai, kiekį arba jas pakeičiant ir laipsniškai atsisakant kenksmingiausių cheminių medžiagų naudojimo neesminėms visuomenės reikmėms, visų pirma vartojimo prekėse.

  Pav.


  Nauja cheminių medžiagų tvarkymo hierarchija – be toksinių medžiagų |
| --- | --- |

2.2.

Pav.

Nauja cheminių medžiagų tvarkymo hierarchija – be toksinių medžiagų

Image 1

2.3.   Strategijoje dėmesys skiriamas toliau išvardytiems penkiems pagrindiniams tikslams

| 2.3.1. | Saugių ir tvarumo principus atitinkančių ES cheminių medžiagų inovacijos Pasiūlytos priemonės, be kita ko, apima ES lygmens saugaus ir tvaraus cheminių medžiagų kūrimo kriterijų rengimą, teisinių reikalavimų dėl susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų naudojimo produktuose pateikimą remiantis iniciatyva dėl tvarių produktų ir ES teisės aktų dėl pramoninių išmetamųjų teršalų, siekiant skatinti ES pramonėje naudoti saugesnes chemines medžiagas, keitimą. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Neatidėliotiniems aplinkos ir sveikatos klausimams spręsti – griežtesnė ES teisinė sistema Siūlomais veiksmais siekiama apsaugoti vartotojus ir darbuotojus nuo kenksmingiausių cheminių medžiagų, kurių yra visose vartojimo prekėse, pavyzdžiui, su maistu besiliečiančiose medžiagose, žaisluose, vaikų priežiūros prekėse, kosmetikoje, plovikliuose, balduose ir tekstilės gaminiuose. Ypatingas dėmesys bus skiriamas cheminėms medžiagoms, kurios gali sukelti vėžį, genų mutacijas, paveikti reprodukcinę ar endokrininę sistemą arba būti patvarios ir bioakumuliacinės. Galiausiai šis metodas bus taikomas toms cheminėms medžiagoms, kurios veikia imuninę, nervų ar kvėpavimo sistemas, ir cheminėms medžiagoms, kurios yra toksiškos konkrečiam organui. Kol bendrasis rizikos valdymo metodas dar netaikomas, prioritetine tvarka bus nustatyti visų pirmiau išvardytus pavojus keliančių cheminių medžiagų naudojimo visoms reikmėms apribojimai, reglamentuojant jas ne po vieną, o grupėmis. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Priemonių paprastinimas ir konsolidavimas siekiant tobulinti teisės aktų sistemą Pasiūlyme numatyta nustatyti principą „viena medžiaga – vienas vertinimas“ siekiant koordinuoti cheminių medžiagų pavojingumo/rizikos vertinimą chemines medžiagas reglamentuojančiuose teisės aktuose, pagerinti Europos cheminių medžiagų agentūros valdymą ir užtikrinti didesnį jos finansavimo modelio tvarumą. Be to, strategijoje siūlomi tiksliniai REACH (Reglamento dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų) ir CLP (Reglamento dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo) reglamentų pakeitimai, kurie turi būti atlikti laikantis geresnio reglamentavimo principų ir, prireikus, atliekant vertinimus ir poveikio vertinimus. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Išsamios žinių apie chemines medžiagas bazės kūrimas. Bus sukurta ES ankstyvojo perspėjimo ir veiksmų dėl cheminių medžiagų sistema, siekiant užtikrinti, kad ES politika padėtų šalinti naujus cheminius pavojus iš karto, kai jie nustatomi, vykdant stebėseną ir mokslinius tyrimus, ir parengti rodiklių sistemą, skirtą cheminės taršos veiksniams ir poveikiui stebėti ir cheminių medžiagų teisės aktų veiksmingumui vertinti. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Patikimo cheminių medžiagų valdymo pavyzdys pasauliui. Šiais veiksmais bus siekiama remti trečiųjų šalių gebėjimų stiprinimą cheminių medžiagų vertinimo ir valdymo srityje ir užtikrinti, kad ES uždraustos pavojingos cheminės medžiagos nebūtų gaminamos eksportui. |
| --- | --- |

2.3.5.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Per pastaruosius 50 metų cheminės medžiagos tapo labai svarbia mūsų gyvenimo būdo dalimi, jos teikia naudą mūsų kultūrai ir visos visuomenės, kurios narių skaičius auga, pažangai. Kartu, cheminės medžiagos (tiek sintetinės, tiek ir gamtinės cheminės medžiagos) gali turėti pavojingų savybių, keliančių pavojų žmogaus sveikatai ir aplinkai.
  Nepaisant to, žmonija vis labiau nuo jų priklauso. Pasak Jungtinių Tautų, 1990–2030 m. cheminių medžiagų gamyba didės septynis kartus greičiau, nei viso pasaulio gyventojų skaičius. |
| --- | --- |

3.1.

Nepaisant to, žmonija vis labiau nuo jų priklauso. Pasak Jungtinių Tautų, 1990–2030 m. cheminių medžiagų gamyba didės septynis kartus greičiau, nei viso pasaulio gyventojų skaičius.

| 3.2. | Visi turime sutikti su pagirtinu tikslu kurti aplinką be toksinių medžiagų ir, kad ir kaip gali būti sudėtinga jį įgyvendinti, nėra pasiteisinimo nesiekti pažangos šioje srityje. EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą šiuo tikslu kartu su visais suinteresuotaisiais subjektais surengti aukšto lygio apskritojo stalo diskusijas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Didelis kiekis pavojingų cheminių medžiagų toliau patenka į aplinką iš įvairių šaltinių, pvz., išvalytų ar nevalytų buitinių ir gamybinių nuotekų, sąvartynų, taip pat deginimo ir gamybos procesų ir kt. ir gali plisti oru, per dirvą ir vandenį, ir šiose terpėse jos padaro didelę žalą (1). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Esama nemažai įsisenėjusių cheminės taršos problemų. Pavyzdžiui, polibromintų difenileteriai (PBDE) ir kiti antipirenai lengvai patenka į aplinką ir taip užteršia orą ir dulkes pasklisdami iš produktų, į kuriuos jie yra dedami, pvz., iš poliuretano putų. Nors daug kenksmingų PBDE medžiagų uždrausta naudoti, jos aplinkoje išlieka dėl savo patvarumo ir ankstesnio plataus jų naudojimo. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Keisdami tokias pavojingąsias medžiagas, privalome užtikrinti, kad pakaitinių medžiagų poveikis būtų gerokai priimtinesnis. Pavyzdžiui, gaminant biodyzeliną iš palmių aliejaus, naikinami miškai, o tai gali labiau pakenkti aplinkai, nei iškastinio kuro naudojimas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Be to, reguliavimo institucijos turi būti informuojamos apie bandymus vieną pavojingą cheminę medžiagą pakeisti cheminėmis medžiagomis, kurioms būdingos panašios pavojingos savybės, ir jų vengti. Pavyzdžiui, per- ir polifluoralkilintos cheminės medžiagos turėtų būti vertinamos kaip grupė, o ne atskirai. Iš naujų mokslinių tyrimų matyti, kad kai kurios ankstesnių per- ir polifluoralkilintų cheminių medžiagų alternatyvos gali būti ne ką saugesnės (2). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK susirūpinimą kelia tai, kad nukenksminimo veiksmų, kuriais siekiama sugrąžinti žmonių sveikatą ir atkurti aplinką, gali nepakakti, visų pirma kalbant apie būtiniausias chemines medžiagas, kurioms dar nėra alternatyvų be toksinių medžiagų arba dėl kurių reikia pradėti ilgalaikį kūrimo procesą, taip pat dėl tų laipsniškai atsisakomų cheminių medžiagų, kurios vis dar kelia didelį susirūpinimą nes jų dar aptinkama aplinkoje. Kadangi vis dar dedama daug pastangų nukenksminimo strategijoms priimti, EESRK tikisi, kad bus parengtas „nulinės taršos veiksmų planas“. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK ragina nustatyti tinkamą privalomą ir nuoseklų produktų, kuriuose yra nanomedžiagų (žaislų, biocidų, drabužių, pesticidų, vaistų, dažų, vaiko priežiūros gaminių ir pan.), ženklinimą visoje tiekimo grandinėje, numatant vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK taip pat kelia klausimą, ar keleto lygiagrečiai vykdomų veiksmų tvarkaraštis yra realistiškas ir įgyvendinamas, atsižvelgiant į pramonės poreikį palaipsniui prisitaikyti prie pertvarkos nesukeliant rimtų neigiamų socialinių ir ekonominių pasekmių. Be to, reikia stiprinti institucijų gebėjimus; tai labai svarbu siekiant sėkmingai įgyvendinti politiką, kurią planuojama atnaujinti. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Strategijoje liko neaptarti arba nepakankamai paaiškinti kai kurie aspektai, pvz., numatomas siūlomos cheminių medžiagų pertvarkos energijos balansas ir pertvarkos pasekmės darbuotojams bei didelėms ir mažoms ES įmonėms. Pagal Europos struktūrinius ir investicijų fondus turėtų būti skiriama finansinių išteklių veiksmingam strategijos įgyvendinimui užtikrinti. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Saugių ir tvarumo principus atitinkančių ES cheminių medžiagų inovacijos

| 4.1.1. | Sutariama, kad perėjimas prie saugiai ir tvariai sukurtų cheminių medžiagų yra socialinė ir ekonominė būtinybė, siekiant palengvinti ES pramonės žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Tai bus sudėtingas uždavinys, o būtini moksliniai tyrimai gali būti labai brangūs, tačiau tai suteiks tam tikrų konkurencinių pranašumų. Tačiau gali būti prarastos tam tikros darbo vietos ir patirta ekonominių nuostolių, nes ne visos įmonės galės prisitaikyti ir ne visi darbuotojai galės persikvalifikuoti ir (arba) pakelti kvalifikaciją. Todėl, siekiant teisingos pertvarkos, labai svarbu taikyti finansines ir skatinamąsias priemones, ypatingą dėmesį skiriant darbuotojams, kad jie išsaugotų savo darbo vietas arba turėtų perspektyvią alternatyvą, remti investicijas ir novatoriškus verslo modelius. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Tačiau strategijoje nenurodomos priemonės, kuriomis būtų siekiama užtikrinti visapusišką darbuotojų prisitaikymą, pavyzdžiui, skatinti ir finansuoti perkvalifikavimą ir specializuotą mokymą, kad būtų išvengta darbo vietų praradimo. Susirūpinimą taip pat kelia tai, kokį poveikį strategijai turės geografinis pramonės sektorių paskirstymas. Reikėtų atsižvelgti į periferinėse vietovėse veikiančias pramonės įmones, taip pat į didelį sektoriuje dalyvaujančių MVĮ skaičių. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Suinteresuotiesiems subjektams susirūpinimą kelia būsima „saugiai ir tvariai sukurtų cheminių medžiagų“ koncepcija. Dėl šios priežasties jos apibrėžtis ir atitinkami įgūdžiai jų gamybai skatinti turėtų būti grindžiami visų suinteresuotųjų šalių parengtais kriterijais. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo ir autorizacijos procesas yra sudėtingas, jam reikalingi specialūs įgūdžiai, o tai kartais kelia sunkumų MVĮ ir paprastai yra susiję su didelėmis administracinėmis ir atitikties užtikrinimo išlaidomis. Siekiant palengvinti REACH ir CLP reglamentuose reguliavimo ir registracijos tikslais nustatytų rizikos valdymo procesų įgyvendinimą, procesas turėtų būti supaprastintas arba galėtų būti skatinami mokymai ne specialistams. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Nauji ir švaresni pramonės procesai ir technologijos sumažins cheminių medžiagų gamybos ekologinį pėdsaką, pagerins jų parengimą rinkai ir padės siekti darnaus vystymosi tikslų bei laikytis visa apimančio Europos žaliojo kurso. Šį perėjimą padės užtikrinti vertinimo gairės ir dalijimasis geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su švaresnių pramoninių procesų ir technologijų kūrimu ir diegimu. Reikia taikyti geriausias turimas technologijas. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Komisija siekia kuo labiau sumažinti susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų naudojimą perdirbtose medžiagose ir šiuo tikslu pagal Tvarių gaminių politikos iniciatyvą nustato su chemine sudėtimi ir saugiu naudojimu susijusius reikalavimus ir informaciją. Naudojant perdirbamas medžiagas neturėtų būti pateisinamas didesnės koncentracijos pavojingų cheminių medžiagų (3) naudojimas. „Susirūpinimą keliančios medžiagos“ turi būti nustatytos, įvertintos ir suskirstytos kuo išsamiau, nedviprasmiškiau ir paprasčiau, kad pramonė galėtų prisitaikyti. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Šios priemonės padės didinti vartotojų ir gamintojų pasitikėjimą perdirbtais gaminiais. Trūksta tinkamos informacijos apie cheminę produktų, pagamintų iš perdirbtų medžiagų, sudėtį, o duomenų apsaugos apribojimai gali sukelti problemų šioje srityje. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Strategijoje skelbiama apie didesnes investicijas į inovatyvias technologijas. Tai puiki galimybė skatinti mokslinius tyrimus pramoninių, ypač žemės ūkio atliekų naudojimo srityje, kur didelis potencialas neišnaudojamas dėl nepakankamų investicijų.
  Tačiau teisiniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti produktai, pagaminti naudojant žemės ūkio atliekas, beveik neaptariami nei strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“, nei tvarių cheminių medžiagų strategijoje. Pavyzdžiui, ypač didelį susirūpinimą kelia farmacijos produktų likučiai tręšimui skirtame apdorotame gyvulių mėšle, pakartotinis išvalytų nuotekų naudojimas pasėliams drėkinti ir farmacijos produktų bei pesticidų, herbicidų ir insekticidų likučiai optimizuotose maisto atliekose, nes šios biologiškai aktyvios medžiagos gali plisti per aplinką ir taip sukelti neigiamą poveikį ekosistemoms. Todėl jas reikėtų identifikuoti, įvertinti ir reguliuoti. Gyventojai taip pat gali nukentėti ne tik dėl poveikio, bet ir dėl vartojimo, nes šios medžiagos gali biologiškai kauptis ir jų biologinis poveikis gali sustiprėti maisto grandinėje. |
| --- | --- |

4.1.8.

Tačiau teisiniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti produktai, pagaminti naudojant žemės ūkio atliekas, beveik neaptariami nei strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“, nei tvarių cheminių medžiagų strategijoje. Pavyzdžiui, ypač didelį susirūpinimą kelia farmacijos produktų likučiai tręšimui skirtame apdorotame gyvulių mėšle, pakartotinis išvalytų nuotekų naudojimas pasėliams drėkinti ir farmacijos produktų bei pesticidų, herbicidų ir insekticidų likučiai optimizuotose maisto atliekose, nes šios biologiškai aktyvios medžiagos gali plisti per aplinką ir taip sukelti neigiamą poveikį ekosistemoms. Todėl jas reikėtų identifikuoti, įvertinti ir reguliuoti. Gyventojai taip pat gali nukentėti ne tik dėl poveikio, bet ir dėl vartojimo, nes šios medžiagos gali biologiškai kauptis ir jų biologinis poveikis gali sustiprėti maisto grandinėje.

| 4.1.9. | Dėl susirūpinimą keliančiomis laikomų medžiagų suinteresuotosioms šalims kyla painiavos. Siekiant suprasti šios priemonės poveikį dabartiniams medžiagų ciklams, būtų naudinga paaiškinti, kokios rūšies reikalavimus planuojama nustatyti, taip pat pateikti įgyvendinimo tvarkaraštį. |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.10. | Apskaičiuotas siūlomos cheminių medžiagų pertvarkos energijos balansas kelia susirūpinimą. Atsižvelgiant į tai, kad pagrindiniai būtini perėjimo prie žalių medžiagų ciklų procesai iš esmės yra endoterminiai (pvz., atskyrimas, perdirbimas, deaktyvavimas, cheminis virsmas), tikėtina, kad energijos paklausa didės. Be to, reikia sumažinti anglies dioksido išmetimo rodiklį, kuris atsiranda gaminant chemines medžiagas, nes tai paprastai yra procesas, kurio metu suvartojama daug energijos. |
| --- | --- |

4.1.10.

| 4.1.11. | Šiuo atžvilgiu vandenilis turi didelį potencialą tiek kaip energijos šaltinis, tiek kaip cheminės redukcijos medžiaga tikslinguose procesuose (pvz., siekiant pakeisti anglį kaip reduktorių). Tačiau vandenilio elementai vis dar gaminami naudojant brangią ir aplinkos požiūriu daug sąnaudų reikalaujančią platiną. Būtina atlikti fundamentinius cheminių medžiagų tyrimus, kurie padėtų rasti platinos alternatyvų. |
| --- | --- |

4.1.11.

| 4.1.12. | Komisija numato, kad cheminių medžiagų, naudojamų svarbiausioms visuomenės reikmėms ES, tiekimas bus atsparesnis ir tvaresnis dėl mažesnės ES priklausomybės ir geresnių strateginių įžvalgų, susijusių su cheminėmis medžiagomis. Sveikatos priežiūros reikmėms naudojamų cheminių medžiagų atsparumo didinimas padės pasiekti didelės pažangos ES rinkoje ir sveikatos priežiūrai naudojamų cheminių medžiagų pramonėje. Mes turime žinoti, kaip šios priemonės turėtų būti taikomos kitoms būtiniausioms cheminėms medžiagoms. |
| --- | --- |

4.1.12.

| 4.1.13. | Produktai, pagaminti iš žaliavų, importuotų iš ES nepriklausančių šalių, pavyzdžiui, retųjų žemių elementai, išgaunami vykdant rūdų kasybą, keliančią pavojų aplinkai ir sveikatai, tapo itin svarbūs kai kurioms šiuolaikinėms technologijoms, pradedant gynybos sistemomis, mobiliaisiais telefonais ir televizoriais, baigiant šviesos diodų lemputėmis ir vėjo jėgainėmis. Todėl kyla klausimas, kokios strategijos bus taikomos siekiant spręsti priklausomumo nuo kitų būtiniausių medžiagų, kurių gamybos procesai grindžiami iš ne ES šalių vykdomu tiekimu, problemą. |
| --- | --- |

4.1.13.

| 4.1.14. | EESRK taip pat domisi, kaip saugiai ir tvariai sukurtų cheminių medžiagų požiūris bus taikomas ne ES tiekėjams, kurie laikosi savo šalių chemines medžiagas reglamentuojančių taisyklių. Kadangi šių kriterijų ribinės vertės cheminių medžiagų gamybai dar nenustatytos, neaišku, ar šis principas ir vertinimo priemonės turėtų būti taikomos žaliavų šaltiniams, neatsižvelgiant į jų kilmę. Lieka neaišku, kaip siūlomos priemonės bus susietos ir suderintos su įvairia dabartine politika ne ES šalyse, kurios dalyvauja ES cheminių medžiagų vertės grandinėse. |
| --- | --- |

4.1.14.

| 4.1.15. | Todėl EESRK siūlo peržiūrėti ES pramonės strategiją ir apsvarstyti cheminių medžiagų gamybos grąžinimo į ES šalis skatinimo klausimą. Tai ne tik sustiprins ES strateginį savarankiškumą, bet ir padės kurti naujas kokybiškas darbo vietas ir palengvins cheminių medžiagų strategijos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

4.1.15.

4.2.   Aplinkos ir sveikatos klausimams spręsti – griežtesnė ES teisinė sistema

| 4.2.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos siekį išplėsti bendrojo rizikos valdymo taikymo sritį. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad kai kurie produktai bus ribojami, būtina užtikrinti visų cheminių medžiagų bendrojo ir konkretaus rizikos vertinimo nuoseklumą, kad pramonė galėtų palaipsniui prisitaikyti. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESRK taip pat palankiai vertina grupavimą siekiant spręsti PFAS reguliavimo klausimus ir pritaria, kad grupavimo strategijų pritaikymo mastą gali prireikti praplėsti, siekiant padidinti teisės aktų veiksmingumą ir efektyvumą (4). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Strategija pasiūlys į CLP reglamentą įtraukti naujų pavojingumo klasių ir kriterijų, leisiančių visapusiškai atsižvelgti į cheminių medžiagų toksiškumą aplinkai, patvarumą, judrumą ir bioakumuliaciją. Svarbu, kad cheminių medžiagų neigiamo poveikio aplinkai vertinimas ir skirtingų pavojaus klasių priskyrimas cheminėms medžiagoms būtų atliekamas visapusiškai ir skaidriai. Klasifikavimo kriterijai turėtų būti išsamiai apibrėžti, kad būtų galima numatyti, kokie susirūpinimą keliantys klausimai gali kilti dėl kitų kuriamų produktų. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Įtraukiant endokrininę sistemą ardančias medžiagas, patvarias, judrias ir toksiškas chemines medžiagas ir labai patvarias ir labai judrias chemines medžiagas kaip labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų kategorijas reikia remtis išsamiu ir skaidriu vertinimu ir įvertinimu. Be to, būtinas didesnis REACH reglamente ir kituose Europos teisės aktuose (pvz., ES Vandens pagrindų direktyvoje) nurodytų labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų suderinamumas. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Strategijoje daugiausia dėmesio skiriama endokrininę sistemą ardančioms medžiagoms ir per- ir polifluoralkilintoms cheminėms medžiagoms, tačiau pavojingosiomis medžiagomis įvardijami ir tam tikri pesticidai, biocidai, vaistai, sunkieji metalai, plastifikatoriai ir antipirenai. Vis dėlto apie kitas susirūpinimą keliančias chemines medžiagas, pvz., nanomedžiagas, iš esmės neužsimenama. Nors nanomedžiagos įtrauktos į REACH reglamentą, jų apibrėžtis dar nepersvarstyta, o jų reglamentavimas tebėra nepakankamas (pvz., nereglamentuojamas nanomedžiagų išmetimas į aplinką, neribojamas jų pateikimas į rinką, skaidrumas, nesukurtas ES registras, kad būtų užtikrintas jų atsekamumas nuo gamybos iki vartotojų). |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Atsižvelgdama į daugybėje dokumentų pateiktus įrodymus, susijusius su kai kurių cheminių medžiagų grupių rizika, ES turėtų ne tik apriboti, bet kartais net uždrausti jau nustatytų endokrininę sistemą ardančių medžiagų, pvz., bisfenolio, ir ftalatų, taip pat cheminių medžiagų, kurios maisto produktuose neturi jokios maistinės vertės, pvz., nanomedžiagų, naudojimą. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Priemonės, kuriomis skatinamas ir palengvinamas SVHC ir kitų pavojingų junginių pakeitimas, galėtų būti įgyvendinamos pasitelkiant finansinį mechanizmą (bonus/malus). |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Tai, kad mišiniams skiriamas ypatingas dėmesys, yra svarbus žingsnis susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų rizikos vertinimo procese, ir EESRK palankiai vertina faktą, kad bus sprendžiami tiek su tyčia, tiek su netyčia susidarančių mišinių naudojimu susiję klausimai. Tačiau dėl vis dar trūkstamų žinių apie mišinių toksiškumą ir poveikį bei dėl didelio naudojamų cheminių medžiagų skaičiaus siūloma sistemingai naudoti mišinių vertinimo koeficientą (MAF) atskiroms cheminėms medžiagoms, kad būtų galima spręsti netyčia susidarančių mišinių problemą. Mišinių vertinimo koeficiento patikimumas atliekant cheminės rizikos vertinimą kelia susirūpinimą, nes tai nėra konkrečiam scenarijui tinkamas veiksnys. Todėl EESRK tvirtai pritaria ataskaitoje (SWD(2020) 250 (5)) išdėstytiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros prioritetams ir rekomendacijoms, kad būtų galima veiksmingai įvertinti ir valdyti cheminius mišinius. |
| --- | --- |

4.2.8.

4.3.   Teisės aktų sistemos paprastinimas ir konsolidavimas

| 4.3.1. | EESRK pritaria, kad siekiant veiksmingai įvertinti cheminių medžiagų saugą reikia atsižvelgti į požiūrį „viena medžiaga – vienas vertinimas“. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Tai supaprastins ir paspartins patvirtinimo procesą, kuris bus naudingas gamintojams ir sudarys palankesnes sąlygas alternatyvių cheminių medžiagų be toksinų moksliniams tyrimams bei kūrimui. Vis dėlto reikėtų atsižvelgti į įvairų tos pačios cheminės medžiagos poveikį skirtingomis aplinkybėmis, taip pat į poveikį ją naudojant mišiniuose. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Apytiksliai 30 proc. perspėjimų dėl pavojingų gaminių rinkoje yra susiję su cheminių medžiagų keliama rizika ir tik trečdalis cheminių medžiagų registracijos dokumentų, kuriuos pagal REACH reglamentą įregistravo pramonės įmonės, atitinka visus informacijai keliamus reikalavimus. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Visiškas reikalavimų nesilaikymo netoleravimas ir siūlomi veiksmai siekiant sustiprinti chemines medžiagas reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimą ir užtikrinti jų vykdymą vertintini palankiai. Ypač rekomenduojama tinkamai įgyvendinti principą „nėra duomenų – nėra rinkos“, užuot leidus teikti rinkai nereguliuojamus produktus ir chemines medžiagas. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Be to, duomenis apie rinkoje patvirtintas chemines medžiagas turėtų reguliariai atnaujinti tie patys registruotojai, kadangi tam tikrais aspektais REACH nepakanka. Remiantis Cheminių medžiagų vertinimo ataskaita (6), 64 proc. (126 iš 196) vertinamų medžiagų atveju trūko informacijos, įrodančios Europoje parduodamų cheminių medžiagų saugą. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Beveik 90 proc. produktų, kurie laikomi pavojingais, importuojami iš ES nepriklausančių šalių. Prognozuojama, kad pasaulinė cheminių medžiagų gamyba augs toliau. Tikėtina, kad ES ir EBPO šalys daugiau dėmesio skirs technologiškai pažangių cheminių produktų, pvz., specializuotų, su gamtos mokslais susijusių cheminių medžiagų, kūrimui ir gamybai. Tikėtina, kad Afrikoje, Artimuosiuose Rytuose ir Azijoje bus pagaminamas didelis kiekis plataus vartojimo pobūdžio cheminių medžiagų. Dėl to ES patirs didžiulių problemų, susijusių su sienų kontrole ir ekonomikos konkurencingumu. Reikės imtis priemonių, kad laisvosios prekybos susitarimuose ES įmonėms būtų užtikrintos vienodos sąlygos. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | EESRK palankiai vertina priemones, kuriomis stiprinama ES sienų kontrolė ir bendradarbiavimas su tiesioginio pardavimo internetu platformomis. |
| --- | --- |

4.3.7.

4.4.   Išsami žinių apie chemines medžiagas bazė

| 4.4.1. | Kadangi ES trūksta išsamios informacijos apie visas chemines medžiagas bazės, pasiūlymai imtis veiksmų, siekiant pagerinti duomenų apie chemines medžiagas prieinamumą yra sveikintini, jeigu jie yra veiksmingi. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Žvelgiant iš pramonės perspektyvų dėl abejotinos patentų sistemos tampa neįmanoma atsižvelgti į visus patentuotų rinkai pateikiamų produktų aspektus. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Moksliniu požiūriu ribotas nemokamas atvirasis mokslas trukdo laisvai keistis žiniomis ir derinti pastangas bei investicijas. Dėl mokslinių duomenų apsaugos taisyklių, pramoninės nuosavybės teisių, kurios nėra pakankamai pagrįstos, atsiranda apribojimai, trukdantys susipažinti su visais atitinkamais duomenimis apie chemines medžiagas, taigi ir inovacijomis. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Konfliktai dėl prieigos prie duomenų turėtų būti sprendžiami taikant priemones, kuriomis būtų išplėstas prieinamų duomenų apie medžiagas kiekis ir pagerinta jų kokybė. Pavyzdžiui, galėtų būti sukurtas mechanizmas, kurį taikant pramonės įmonės, importuojančios ir gaminančios nanomedžiagas, finansuotų nepriklausomus mokslinius tyrimus apie nanomedžiagų riziką tais atvejais, kai trūksta mokslinių žinių. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Komisija siekia toliau skatinti mokslinius tyrimus ir (biologinę) stebėseną, kad būtų geriau išsiaiškinta su cheminėmis medžiagomis susijusi rizika ir jai užkertamas kelias, taip pat kad būtų skatinamos cheminės rizikos vertinimo ir norminio mokslo inovacijos. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Tam, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos inovacijoms atliekant mokslinius tyrimus, taip pat reikėtų, kad dalyvautų darbuotojai ir būtų skirta finansinė parama siekiant optimizuoti geriausią patirtį perduodant pramonines ir mokslines žinias, taip užtikrinant laisvą ir lengvą prieigą prie patikimų duomenų bazių. Be to, ES cheminių medžiagų pramonės įmonės turėtų leisti inovacijomis naudotis kiekvienam susijusiam subjektui. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Inovacijų skatinimo saugaus testavimo ir cheminės rizikos vertinimo srityje priemonės, kuriomis sumažinamas bandymų su gyvūnais skaičius, vertintinos palankiai, ypač atsižvelgiant į mokslinių tyrimų pažangą ir pažangiausius sukurtus metodus (pvz., in vitro bandymus), dėl kurių pagerės cheminių pavojų rizikos vertinimų kokybė, veiksmingumas ir sutrumpės tokių vertinimų atlikimo laikas. |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | Tai yra labai svarbu siekiant užtikrinti skaidresnį sprendimų priėmimą. Nemažai svarbių klausimų aptariama uždaruose posėdžiuose, todėl ES piliečiams neaišku, kokių veiksmų ES ėmėsi siekdama riboti poveikį, kurį jiems kelia pavojingos cheminės medžiagos. Be to, turi būti prieinami pirminiai duomenys, kuriais remiantis atliekami vertinimai ir priimami sprendimai (ECHA ir EFSA) (7). Reikia užtikrinti didesnį valstybių narių sprendimų ir pozicijų skaidrumą dėl rinkoje esančių cheminių medžiagų. |
| --- | --- |

4.4.8.

4.5.   Patikimo cheminių medžiagų valdymo pavyzdys pasauliui

| 4.5.1. | Atsižvelgdamas į poveikį pasaulio mastu, EESRK džiaugiasi, kad Komisija ne tik imasi veiksmų saugiems ir tvariems standartams skatinti už ES ribų, bet ir įsipareigojo užtikrinti, kad ES uždraustos pavojingos cheminės medžiagos nebūtų gaminamos eksportui. Tačiau vis dar neaišku, kaip pasaulio mastu bus taikomi likę teisės aktai, kurie turi būti parengti ir suderinti. Draudimas eksportuoti produktus gali turėti įtakos kitų šalių, kurioms netaikomi cheminių medžiagų strategijos tikslai, pramonei. Neaišku, kaip bus valdomas poveikis ne ES pramonės šakoms, buvusioms tam tikro produkto gamintojoms ir eksportuotojoms. |
| --- | --- |

4.5.1.

4.6.   Perteklinis cheminių medžiagų naudojimas sveikatos priežiūros sektoriuje

Reikėtų atlikti daug daugiau mokslinių tyrimų rengiant ligų prevencijos politiką, ypatingą dėmesį skiriant imuninei sistemai. Būtina siekti teigiamo požiūrio į sveiką gyvenimo būdą, sudarant sąlygas žmonėms, kai tinkama, naudoti mažiau cheminių gydymo būdų. Visi cheminiai gydymo būdai turėtų būti skirti tiems asmenims, kuriems tokį gydymą taikyti būtina, stengiantis išvengti perteklinio naudojimo.

4.7.   Cheminės medžiagos žemės ūkyje

| 4.7.1. | Žemės ūkyje naudojamų pesticidų kiekį neigiamą poveikį aplinkai reikia sumažinti ir tai reikia padaryti nepakenkiant maisto produktų kokybei ir nekeliant pavojaus aprūpinimui maistu Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Dabartinė Europos mokslinių tyrimų sąjunga, kuriai pavesta ieškoti ir išbandyti žemės ūkyje naudojamų sintetinių cheminių medžiagų organines alternatyvas, turi būti tinkamai finansuojama. Investicijos turėtų būti orientuotos į biologinius organinius pesticidus. Taip pat reikėtų padidinti finansinę paramą, siekiant skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusias su gamtiniais augalų augimo veiksniais ir augalų apsaugos priemonėmis. Pavyzdžiui, tam tikrų natūralių junginių, kuriuos metabolizavo rizobakterijos, biologinis aktyvumas gali būti naudojamas kaip augalų apsaugos nuo išorės patogenų priemonė. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Cheminės trąšos turėtų būti naudojamos daug tikslingiau taip sumažinant jų naudojimą. Reikalingi papildomi moksliniai tyrimai, kurie padėtų sukurti alternatyvas, kad būtų užtikrinta tolesnė tinkama maisto gamyba ir kad ūkininkai gautų pakankamai pajamų. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Siekiant įvertinti, ar biotechnologijų ir genetinės inžinerijos naudojimas galėtų padėti sukurti cheminių trąšų ir pesticidų alternatyvas, reikia atlikti tolesnius poveikio sveikatai ir aplinkai vertinimus. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | Jei nebus pateikta jokių kitų perspektyvių alternatyvų, dėl gerokai sumažėjusio pesticidų naudojimo padidės gamybos sąnaudos ir (arba) sumažės derlius. Todėl reikia išnagrinėti klausimus, susijusius su gamintojams ir vartotojams tenkančia ekonomine našta ir su maisto importu iš ES nepriklausančių šalių. |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.6. | Naujoji 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija yra ypač plataus užmojo, nes pagal ją numatoma ne mažiau kaip 30 proc. Europos žemės paversti aktyviai valdomų ir saugomų teritorijų tinklu. Ši strategija turėtų tapti svarbiu indėliu į biologinę įvairovę, atkuriant gamtą ir ja turėtų būti remiamas tvarios cheminių medžiagų strategijos įgyvendinimas žemės ūkio sektoriuje. |
| --- | --- |

4.7.6.

| 4.7.7. | Šiuo atžvilgiu ypatingų pastangų reikėtų imtis siekiant geriau apsaugoti biologinę įvairovę, visų pirma tai pasakytina apie apdulkintojų apsaugą nuo pesticidų. Pavyzdžiui, EFSA gairių dokumente dėl augalų apsaugos produktų bitėms keliamos rizikos vertinimo yra didelių spragų. Jame turi būti pateikti duomenys apie lėtinį toksiškumą, pesticidų poveikį lervoms ir duomenys apie ūmų toksiškumą bitėms ir kitiems apdulkintojams. |
| --- | --- |

4.7.7.

| 4.7.8. | Tam, kad cheminių medžiagų strategija būtų sėkminga, privalome sulaukti didelės plačiosios visuomenės paramos ir imtis tikrų kultūrinių pokyčių, susijusių su mūsų požiūriu į cheminių medžiagų naudojimą, klimato kaitą ir aplinkos taršą. |
| --- | --- |

4.7.8.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  Joyce Msuya, Jungtinių Tautų aplinkos programos direktoriaus pavaduotoja.

1

(2)  EU news alert, Nr. 517, 2018 m. lapkričio 22 d.

2

EU news alert

(3)  EESRK nuomonė dėl ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimo oro kokybės, vandens ir atliekų tvarkymo srityse (OL C 110, 2019 3 22, p. 33).

3

(4)  EB Aplinkos be toksinių medžiagų strategijos tyrimas pagal 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programą.

4

(5)  Komisijos pažangos ataskaita apie įvairių cheminių medžiagų (cheminių mišinių) bendro poveikio ir susijusios rizikos vertinimą ir valdymą.

5

(6)  Europos aplinkos biuras https://eeb.org/chemical-evaluation-report-achievements-challenges-and-recommendations-after-a-decade-of-reach/.

6

(7)  Akronimai: ECHA – Europos cheminių medžiagų agentūra, EFSA – Europos maisto saugos tarnyba.

7

---

| 2021 7 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 286/190 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 7 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 286/190

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas

(COM(2021) 181 final – 2021/0097 (CNS))

(2021/C 286/31)

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2021 4 16 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 113 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2021 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 560 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 220 / 0 / 7 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2021 4 16

Teisinis pagrindas

SESV 113 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2021 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

560

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

220 / 0 / 7

Kadangi Komitetas jau išreiškė savo paramą dėl COVID-19 krizės parengtoms apmokestinimo taisyklėms savo nuomonėje dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria siekiant patenkinti neatidėliotiną poreikį dėl COVID-19 pandemijos atidėti tam tikrus apmokestinimo srities informacijos pateikimo ir mainų terminus iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES [COM(2020) 197 final – 2020/0081 (CNS)]; dėl Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo dėl COVID-19 krizės protrūkio keičiamos direktyvų (ES) 2017/2455 ir (ES) 2019/1995 perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo datos [COM(2020) 198 final – 2020/0082 (CNS)] ir dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo dėl COVID-19 krizės protrūkio keičiamos Reglamento (ES) 2017/2454 taikymo datos [COM(2020) 201 final – 2020/0084 (CNS)] (1), priimtoje 2020 m. birželio 10 d., ir šiame Direktyvos 2006/112/EB (2) pakeitime nėra jokios papildomos informacijos, dėl kurios EESRK galėtų pateikti savo pastabas, savo 560-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2021 m. balandžio 27–28 d. (balandžio 27 d. posėdis), 220 narių balsavus už ir 7 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

Briuselis, 2021 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė

Christa SCHWENG

---

(1)  OL C 311, 2020 9 18, p. 76.

1

(2)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

2

---