# Europeiska unionens C 221/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 221 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången10 juni 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 221

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången10 juni 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 221/01 | Kommissionens yttrande av den 3 juni 2021 om planen för deponering av radioaktivt avfall från kraftverket Sizewell C (två UK EPR-reaktorer) i Suffolk, Förenade kungariket | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

2021/C 221/01

Kommissionens yttrande av den 3 juni 2021 om planen för deponering av radioaktivt avfall från kraftverket Sizewell C (två UK EPR-reaktorer) i Suffolk, Förenade kungariket

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2021/C 221/02 | Rådets slutsatser om rättvisa och inkludering inom utbildningen i syfte att främja en framgångsrik utbildning för alla | 3 |
| 2021/C 221/03 | Rådets slutsatser om initiativet Europauniversitet – Brobyggande mellan högre utbildning, forskning, innovation och samhället: att bana väg för en ny dimension inom den europeiska högre utbildningen | 14 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 221/04 | Eurons växelkurs — 9 juni 2021 | 25 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2021/C 221/02

Rådets slutsatser om rättvisa och inkludering inom utbildningen i syfte att främja en framgångsrik utbildning för alla

3

2021/C 221/03

Rådets slutsatser om initiativet Europauniversitet – Brobyggande mellan högre utbildning, forskning, innovation och samhället: att bana väg för en ny dimension inom den europeiska högre utbildningen

14

Europeiska kommissionen

2021/C 221/04

Eurons växelkurs — 9 juni 2021

25

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 221/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  ) | 26 |
| 2021/C 221/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 28 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2021/C 221/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9971 — P27 NPP/Bankgirot) (
  1
  )

1

26

2021/C 221/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

| 10.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 221/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 221/1

---

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 3 juni 2021

om planen för deponering av radioaktivt avfall från kraftverket Sizewell C (två UK EPR-reaktorer) i Suffolk, Förenade kungariket

(endast den engelska texten är giltig)

(2021/C 221/01)

Nedanstående bedömning görs enligt bestämmelserna i Euratomfördraget, utan att det påverkar eventuella ytterligare bedömningar som ska göras enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och de skyldigheter som följer av det fördraget och av sekundärlagstiftningen (1).

Den 17 augusti 2020 mottog Europeiska kommissionen från Förenade kungarikets regering, i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget, allmänna upplysningar om planen för deponering av radioaktivt avfall (2) från kraftverket Sizewell C.

På grundval av dessa uppgifter och ytterligare information som kommissionen begärde den 27 november 2020 och den 9 februari 2021, och som lämnades av de brittiska myndigheterna den 12 januari 2021 och den 9 februari 2021, samt den kompletterande information som lämnades av företrädarna för Förenade kungariket den 10 februari 2021 vid expertgruppens möte (via videokonferens) och ytterligare information som begärdes den 10 februari 2021 (i slutet av mötet) och den 23 februari 2021, och som lämnades av de brittiska myndigheterna den 15 februari 2021 och den 8 mars 2021, har kommissionen utarbetat följande yttrande:

| 1. | Avståndet från anläggningen till närmaste medlemsstat är 138 km (Frankrike). |
| --- | --- |

1.

Avståndet från anläggningen till närmaste medlemsstat är 138 km (Frankrike).

| 2. | Under normala driftsförhållanden torde de gasformiga och flytande radioaktiva utsläppen inte leda till att befolkningen i en medlemsstat exponeras i en utsträckning som är av betydelse ur hälsosynpunkt, med hänsyn till de dosgränser som fastställs i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer (direktiv 2013/59/Euratom) (3). |
| --- | --- |

2.

Under normala driftsförhållanden torde de gasformiga och flytande radioaktiva utsläppen inte leda till att befolkningen i en medlemsstat exponeras i en utsträckning som är av betydelse ur hälsosynpunkt, med hänsyn till de dosgränser som fastställs i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer (direktiv 2013/59/Euratom) (3).

| 3. | Fast lågaktivt avfall lagras tillfälligt på plats innan det transporteras till avfallsanläggningar som godkänts av tillsynsmyndigheterna i Förenade kungariket.
  Utbränt kärnbränsle och medelaktivt fast avfall lagras tillfälligt på plats i väntan på framtida tillgång till geologisk slutförvaring. Upparbetning av använt kärnbränsle planeras inte. |
| --- | --- |

3.

Fast lågaktivt avfall lagras tillfälligt på plats innan det transporteras till avfallsanläggningar som godkänts av tillsynsmyndigheterna i Förenade kungariket.

Utbränt kärnbränsle och medelaktivt fast avfall lagras tillfälligt på plats i väntan på framtida tillgång till geologisk slutförvaring. Upparbetning av använt kärnbränsle planeras inte.

| 4. | I händelse av olyckor av den typ och den därmed förbundna omfattning av oplanerade radioaktiva utsläpp som behandlas i de allmänna upplysningarna skulle de doser som befolkningen i en medlemsstat förmodas kunna utsättas för inte vara av betydelse ur hälsosynpunkt, med hänsyn till de referensnivåer som fastställs i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer (direktiv 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

I händelse av olyckor av den typ och den därmed förbundna omfattning av oplanerade radioaktiva utsläpp som behandlas i de allmänna upplysningarna skulle de doser som befolkningen i en medlemsstat förmodas kunna utsättas för inte vara av betydelse ur hälsosynpunkt, med hänsyn till de referensnivåer som fastställs i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer (direktiv 2013/59/Euratom).

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av planen för deponering av radioaktivt avfall av alla slag från de två EPR-reaktorerna i kärnkraftverket Sizewell C vid Suffolk Coast, Förenade kungariket, inte torde medföra några risker för radioaktiv kontamination, som är av betydelse ur hälsosynpunkt, av en medlemsstats vatten, mark eller luft, vare sig under normala driftförhållanden eller vid en olycka av den typ och den därmed förbundna omfattning av oplanerade radioaktiva utsläpp som behandlas i de allmänna upplysningarna, med hänsyn till bestämmelserna i direktivet om grundläggande säkerhetsnormer (direktiv 2013/59/Euratom).

Utfärdat i Bryssel den 3 juni 2021.

På kommissionens vägnar

Kadri SIMSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska exempelvis en ytterligare bedömning av miljöaspekter göras. Kommissionen vill som en indikation rikta uppmärksamheten mot bestämmelserna i direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom direktiv 2014/52/EU, direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan, direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter och direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område.

1

(2)  Deponering av radioaktivt avfall i den mening som avses i punkt 1 i kommissionens rekommendation 2010/635/Euratom av den 11 oktober 2010 om tillämpningen av artikel 37 i Euratomfördraget (EUT L 279, 23.10.2010, s. 36).

2

(3)  Rådets direktiv 2013/59/Euratom av den 5 december 2013 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning (EUT L 13, 17.1.2014, s. 1).

3

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 10.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 221/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 221/3

---

Rådets slutsatser om rättvisa och inkludering inom utbildningen i syfte att främja en framgångsrik utbildning för alla

(2021/C 221/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT FÖLJANDE SLUTSATSER:

BAKGRUND:

| 1. | Den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som proklamerades gemensamt av Europaparlamentet, rådet och kommissionen vid det sociala toppmötet i Göteborg 2017, särskilt dess första, tredje och elfte principer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), där förbättrad kvalitet, rättvisa, inkludering och framgång för alla inom utbildningen fastställs som dess första strategiska prioritering. |
| --- | --- |

2.

RÅDET ERINRAR OM den politiska bakgrund som anges i bilagan.

RÅDET BEAKTAR FÖLJANDE:

| 3. | Resultaten från 2020 års utbildningsöversikt, som bland annat ger vid handen att






  a) | deltagandet i förskoleverksamhet och barnomsorg från och med fyra års ålder är högt och ligger precis under Utbildning 2020-målet, tack vare fortsatta insatser från medlemsstaternas sida, men en utmaning är fortfarande den ojämna tillgången och kvaliteten, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

deltagandet i förskoleverksamhet och barnomsorg från och med fyra års ålder är högt och ligger precis under Utbildning 2020-målet, tack vare fortsatta insatser från medlemsstaternas sida, men en utmaning är fortfarande den ojämna tillgången och kvaliteten,

| b) | siffran för unga med högst grundskoleutbildning uppgick till 10,2 % 2019, vilket innebär att Utbildning 2020-målet nästan uppnås; för personer med funktionsnedsättning är andelen dock 20,3 %, och utrikes födda elever löper större risk att lämna skolan i förtid än de som är födda i landet (22,2 % respektive 8,9 %); fler unga män än unga kvinnor lämnar skolan i förtid (11,9 % respektive 8,4 %), och denna skillnad har i stort sett varit konstant under det senaste årtiondet, |
| --- | --- |

b)

siffran för unga med högst grundskoleutbildning uppgick till 10,2 % 2019, vilket innebär att Utbildning 2020-målet nästan uppnås; för personer med funktionsnedsättning är andelen dock 20,3 %, och utrikes födda elever löper större risk att lämna skolan i förtid än de som är födda i landet (22,2 % respektive 8,9 %); fler unga män än unga kvinnor lämnar skolan i förtid (11,9 % respektive 8,4 %), och denna skillnad har i stort sett varit konstant under det senaste årtiondet,

| c) | resultaten av Pisaundersökningen från 2018 visar att EU inte har uppnått sitt mål för Utbildning 2020, nämligen att minska underprestationen i grundläggande färdigheter till mindre än 15 %; faktum är att underprestationen i EU som helhet har ökat inom naturvetenskap och läsning och varit stabil i matematik under det senaste årtiondet (22,5 % i läsning, 22,9 % i matematik och 22,3 % i naturvetenskap för EU-27); stora skillnader mellan könen när det gäller underprestationsnivåer kvarstår endast när det gäller läsning – med en högre andel underprestation bland pojkar; dessutom belyser resultaten skolklimatets betydelse för elevernas välbefinnande och resultat, |
| --- | --- |

c)

resultaten av Pisaundersökningen från 2018 visar att EU inte har uppnått sitt mål för Utbildning 2020, nämligen att minska underprestationen i grundläggande färdigheter till mindre än 15 %; faktum är att underprestationen i EU som helhet har ökat inom naturvetenskap och läsning och varit stabil i matematik under det senaste årtiondet (22,5 % i läsning, 22,9 % i matematik och 22,3 % i naturvetenskap för EU-27); stora skillnader mellan könen när det gäller underprestationsnivåer kvarstår endast när det gäller läsning – med en högre andel underprestation bland pojkar; dessutom belyser resultaten skolklimatets betydelse för elevernas välbefinnande och resultat,

| d) | Utbildning 2020-målet på 40 % för andelen personer med högre utbildning har uppnåtts av EU och de flesta av medlemsstaterna; det finns dock fortfarande skillnader mellan könen i EU, och studerande med sämre förutsättningar har lägre förväntningar på sig att avsluta högre utbildning (43,4 %) än sina jämnåriga (82,3 %), |
| --- | --- |

d)

Utbildning 2020-målet på 40 % för andelen personer med högre utbildning har uppnåtts av EU och de flesta av medlemsstaterna; det finns dock fortfarande skillnader mellan könen i EU, och studerande med sämre förutsättningar har lägre förväntningar på sig att avsluta högre utbildning (43,4 %) än sina jämnåriga (82,3 %),

| e) | framstegen med att öka vuxnas deltagande i utbildning har varit långsamma under det senaste årtiondet, och medlemsstaterna uppvisar fortfarande mycket ojämnt deltagande; under 2019 låg andelen vuxna i utbildning på 10,8 % i EU-27, en liten ökning från 7,8 % 2010 och långt ifrån målet på 15 %, |
| --- | --- |

e)

framstegen med att öka vuxnas deltagande i utbildning har varit långsamma under det senaste årtiondet, och medlemsstaterna uppvisar fortfarande mycket ojämnt deltagande; under 2019 låg andelen vuxna i utbildning på 10,8 % i EU-27, en liten ökning från 7,8 % 2010 och långt ifrån målet på 15 %,

| f) | socioekonomisk bakgrund fortfarande är den viktigaste faktorn bakom utbildningsresultaten i EU, och detta innebär att en betydande andel ungdomar hindras från att förvärva en tillräcklig nivå av grundläggande färdigheter och att social rörlighet uppåt förhindras. |
| --- | --- |

f)

socioekonomisk bakgrund fortfarande är den viktigaste faktorn bakom utbildningsresultaten i EU, och detta innebär att en betydande andel ungdomar hindras från att förvärva en tillräcklig nivå av grundläggande färdigheter och att social rörlighet uppåt förhindras.

| 4. | Gemenskapens undersökning om informations- och kommunikationsteknikens användning i hushåll och av enskilda visar att en femtedel av ungdomarna (16–24 år) i EU under 2019 saknade grundläggande digitala färdigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | I Eurydice-rapporten från 2020, Equity in school education in Europe:
  Structures, policies and student performance, kartläggs den politik och de strukturer som förknippas med högre jämlikhet i studerandenas prestationer, och rapporten visar att jämlikheten i skolan, både när det gäller inkludering och rättvisa, varierar kraftigt i Europa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Covid-19-pandemin har tillsammans med den utbredda övergången till digital undervisning och digitalt lärande satt stor press på utbildningssystemen i hela EU, och med största sannolikhet kommer den att påverka framstegen i riktning mot flera av målen och indikatorerna på EU-nivå på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

6.

RÅDET ANSER FÖLJANDE:

| 7. | Inom den nya strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), och med tanke på dess övergripande politiska mål att förverkliga det europeiska området för utbildning, är det nu dags att utvärdera de framsteg som hittills har gjorts när det gäller att öka rättvisan och inkluderingen i utbildningen i syfte att främja en framgångsrik utbildning för alla och ge ny stimulans åt samarbetet på EU-nivå och till det nationella arbetet på detta område. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Även om rådet har tagit itu med frågorna om rättvisa, inkluderande utbildning och framgång inom utbildningen, har dessa frågor ännu inte behandlats som en helhet och som sammanflätade och ömsesidigt beroende punkter som kan bidra till att fastställa utbildningssystemens förmåga att tillhandahålla en socialt verkligt inkluderande, sammanhållen, rättvis och framgångsrik utbildning av hög kvalitet för alla, inbegripet livslångt lärande. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Särskilt i kölvattnet av den globala covid-19-pandemin, som har påverkat alla utbildningssystem, inklusive förskoleverksamheten och barnomsorgen, har vikten av att förbättra rättvisan och inkluderingen i utbildningen i syfte att se till att ingen hamnar på efterkälken lyfts fram av EU:s utbildningsministrar vid flera diskussioner sedan 2020. |
| --- | --- |

9.

| 10. | De europeiska utbildningssystemen bör dra nytta av det faktum att inkludering är en av de viktigaste prioriteringarna i EU:s politik, finansieringsprogram och finansieringsinstrument, t.ex. det nya programmet Erasmus+, där särskilda inkluderingsåtgärder övervägs, Europeiska socialfonden+, som stöder främjandet av lika tillgång till högkvalitativ utbildning på alla nivåer, särskilt för missgynnade grupper, och EU:s facilitet för återhämtning och resiliens, som bör mobiliseras fullt ut för att ta itu med ojämlikheter inom utbildningen, som har förvärrats av den rådande krisen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Utbildningens potential att främja inkludering konstateras tydligt i den gemensamt proklamerade europeiska pelaren för sociala rättigheter, liksom i den handlingsplan (1) som nyligen antogs av kommissionen, där det understryks att utbildning är avgörande för att skapa nya möjligheter för alla. |
| --- | --- |

11.

RÅDET ÄR MEDVETET OM FÖLJANDE:

| 12. | Lika tillgång, inkludering och framgång för alla inom utbildning är en grundläggande princip för utbildning, men det är fortfarande en utmaning för EU:s utbildningssystem att uppnå detta, med betydande skillnader mellan och inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Utbildning spelar en viktig roll i att minska ojämlikhet, särskilt när det gäller socioekonomisk status, migrantbakgrund, ras eller etniskt ursprung (2), kön, sexuell läggning eller funktionsnedsättning, och det finns belägg för att de bäst presterande utbildningssystemen är sådana som lägger tonvikten på rättvisa och inkludering. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Samarbetet mellan institutioner för formell och icke-formell utbildning har en särskilt positiv inverkan på den sociala delaktigheten, vilket var uppenbart under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Eftersom mångfalden och skillnaderna fortsätter att öka i dagens samhälle spelar utbildningspolitiken en viktig roll när det gäller att förebygga diskriminering och främja inkludering, integration och respekt för mångfald i Europeiska unionen. Därför måste utbildningssystemen utformas så att alla grupper och individer verkligen har lika tillgång till utbildningsmöjligheter av god kvalitet och har möjlighet att slutföra sin utbildning på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Insatserna måste fortsätta för att säkerställa att fler inlärare framgångsrikt kan fullfölja sin gymnasieutbildning (eller motsvarande) och fortsätta till vidareutbildning eller högre utbildning, så att de kan utveckla värdefulla kunskaper, färdigheter och kompetenser för livet och förverkliga sin fulla potential. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Under de senaste åren har de nationella och regionala utbildningssystemen kunnat förbättra sina resultat när det gäller att skapa bättre jämlikhet avseende tillgång och inkludering, vilket kan bidra till framgångsrik utbildning, men det finns fortfarande behov av ytterligare ansträngningar, insatser och åtgärder för att samtidigt förbättra rättvisa, inkludering och utbildningsresultat. Detta inbegriper behovet av att tillhandahålla mer tillgänglig och högkvalitativ livslång vägledning på alla nivåer och inom alla typer av utbildning (3). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Det nya Erasmus+-programmet är nu utrustat med förstärkta medel för att bättre främja social delaktighet och rättvisa och förbättra kontakterna med personer med särskilda behov och/eller sämre förutsättningar, bland annat genom att göra mobilitetsverksamhet mer tillgänglig för ett bredare spektrum av inlärare, lärare, utbildare, lärarutbildare och annan personal. |
| --- | --- |

18.

RÅDET FRAMHÅLLER FÖLJANDE:

| 19. | Alla individer bör, i alla skeden av livet, ha möjlighet att utveckla en bred uppsättning nyckelkompetenser (4) för att lyckas i dagens värld, både yrkesmässigt och på det personliga planet, och hantera nuvarande och framtida förändringar i samhället och ekonomin, inbegripet inom ramen för den gröna och digitala omställningen. Detta är lika mycket en fråga om social rättvisa som om EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Utbildning har en avgörande roll för Europas framtid och för att medborgarna ska kunna förverkliga sig själva och uppnå välbefinnande och kunna anpassa sig och fungera på en föränderlig arbetsmarknad och utöva ett aktivt och ansvarsfullt medborgarskap. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Covid-19-pandemin har ännu tydligare belyst behovet av att ta itu med långvariga strukturella utmaningar utöver pandemins omedelbara effekter, bland annat när det gäller välbefinnande och psykisk hälsa hos barn som är inlärare och hos utbildare. Denna situation har förstärkt behovet av att säkerställa inkluderande högkvalitativ utbildning, inbegripet förskoleverksamhet och barnomsorg, och göra den tillgänglig och åtkomlig för alla inlärare, oavsett kön, socioekonomisk, etnisk, religiös eller kulturell bakgrund, särskilda utbildningsbehov eller andra personliga omständigheter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Att skapa lika möjligheter för alla att få tillgång till utbildning är avgörande, men inte tillräckligt: Särskild uppmärksamhet behöver ägnas intersektionalitet när det gäller problem, dvs. inlärare som står inför ytterligare eller överlappande utmaningar, t.ex. inlärare med särskilda utbildningsbehov eller funktionsnedsättningar, svåra personliga omständigheter, missgynnad socio-ekonomisk bakgrund, migrantbakgrund eller minoritetsbakgrund samt studerande från ekonomiskt eftersatta områden, isolerade områden, öområden eller avlägsna områden, däribland EU:s yttersta randområden. Enligt samma logik måste särskilt begåvade inlärares behov beaktas för att man ska kunna stödja dem och hjälpa dem att förverkliga sin fulla potential. |
| --- | --- |

22.

| 23. | För att öka rättvisan och inkluderingen inom utbildningen krävs också att man utvecklar en genusmedvetenhet i undervisnings- och lärandeprocesserna och vid utbildningsinstitutionerna, samtidigt som man utmanar och upplöser både könsstereotyper och fördomar och förebygger diskriminering på grund av kön eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Utbildningssystemen bör ta hänsyn till alla inlärares olika individuella behov, förmågor och kapacitet och erbjuda möjligheter till lärande för alla, inbegripet kopplingar till icke-formella och informella miljöer, såsom samarbete med bland annat vuxenutbildningscentrum, institutioner eller centrum för ungdomsarbete och kulturinstitutioner. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Det krävs fortfarande ytterligare insatser för att utrusta alla inlärare med den sociala, emotionella, medborgerliga och interkulturella kompetens som krävs för att bekräfta, stärka och främja EU:s demokratiska värden, grundläggande rättigheter, lika möjligheter, social delaktighet och icke-diskriminering samt för att främja ett medvetet och aktivt medborgarskap. Medborgarutbildning kan spela en viktig roll i detta syfte genom att se till att alla inlärare får förståelse för och respekt för alla former av mångfald och på så sätt utvecklar tolerans, demokratiska attityder och kritiskt tänkande samt tillägnar sig interkulturell kompetens och kompetenser för ett aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Deltagande i förskoleverksamhet och barnomsorg utgör en viktig grund för framtida personliga, utbildningsmässiga och yrkesmässiga framgångar, vilket är särskilt viktigt för barn från missgynnade eller utsatta miljöer. Det finns fortfarande ett behov av att förbättra förskole- och barnomsorgssystemens kvalitet, inkludering, tillgänglighet och överkomlighet i syfte att säkerställa lika möjligheter för alla barn att delta i förskoleverksamhet och barnomsorg (5). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Att lämna skolan med högst grundskoleutbildning och att misslyckas med skolgången medför sämre socioekonomiska förutsättningar för unga människor, särskilt för dem som befinner sig i riskzonen och för dem som är mest utsatta för utestängning. Insatserna måste fortsätta för att säkerställa verkligt inkluderande system, där alla inlärare får en högkvalitativ utbildning och deras välbefinnande och psykiska hälsa främjas och skyddas. Detta, i kombination med förebyggande åtgärder och stödåtgärder som grundar sig på inlärarnas individuella behov och förbättrad livslång vägledning av hög kvalitet, är avgörande för att minska andelen inlärare som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och för att vägleda inlärarna mot ett framgångsrikt slutförande av gymnasieutbildning (eller motsvarande utbildning) och fortsatt utbildning eller högre utbildning. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Det är viktigt att främja förbättrade utbildningsresultat och stödja en smidig övergång till arbetsmarknaden, bland annat genom att med användning av livslång vägledning, livslångt lärande och vuxenutbildning och, när så krävs, inom ramen för kompetensutveckling och omskolning, främja kontinuerlig personlig, akademisk och yrkesmässig utveckling samt aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Andelen underpresterande är fortfarande för hög, och i hela Europa är inlärare från missgynnade miljöer, ekonomiskt eftersatta områden eller isolerade områden, öområden och avlägsna områden, såsom EU:s yttersta randområden, överrepresenterade bland underpresterande och inlärare som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning. Därför finns det fortfarande ett behov av att identifiera utbildningspolitiska åtgärder som bättre kan främja framgångsrik utbildning för alla inlärare, inbegripet innovativa pedagogiska metoder. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Yrkesutbildning, inklusive lärlingsutbildning och andra former av lärande på arbetsplatsen, bidrar till rättvisa genom att säkerställa att yrkesprogrammen är av hög kvalitet, inkluderande och tillgängliga för alla, inbegripet utsatta grupper (6). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Vuxenutbildning erbjuder också flexibla möjligheter för alla, även utsatta grupper, att få tillgång till lärande och innebär en andra chans eller alternativ väg till färdigheter och kvalifikationer. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Samarbete och informationsutbyte i god tid mellan utbildningsinstitutioner, ungdomsarbete och den sociala sektorn skulle göra det möjligt att tidigt upptäcka inlärare som riskerar att lämna skolan med högst grundskoleutbildning och tillhandahålla lämpligare stödåtgärder för utsatta ungdomar, t.ex. unga som varken arbetar eller studerar, bland annat genom den förstärkta ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Den högre utbildningen kan främja rättvisa och inkludering genom att underlätta och stödja studerande i en smidig övergång från gymnasieutbildning till högre utbildning, genom att stödja tillgången till högkvalitativ och inkluderande utbildning för alla typer av inlärare och genom att främja deltagande av underrepresenterade grupper, inbegripet icke-traditionella inlärare. Den kan också engagera vuxna ytterligare, främja kompetenshöjning och omskolning och spela en roll i det livslånga lärandet via flexibla alternativ till fullständiga program, genom att undersöka konceptet med och användningen av en europeisk strategi för mikromeriter. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Det arbete som utförs inom ramen för Bolognaprocessen är relevant för den fortsatta utvecklingen av den sociala dimensionen inom den högre utbildningen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Den digitala tekniken har en viktig roll när det gäller att göra lärandemiljöer, digital pedagogik, verktyg och uppgifter anpassningsbara till, personaliserade efter och lämpliga för olika inlärare. Den kan främja verklig inkludering – förutsatt att frågor som rör den digitala klyftan behandlas parallellt, när det gäller digital infrastruktur, konnektivitet och tillgång till digitala enheter, utrustning, resurser och digitala färdigheter, samt deras tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Även om digital teknik har möjliggjort distansutbildning under covid-19-pandemin, har denna situation belyst underliggande skillnader i tillgång till digital utrustning, konnektivitet och andra former av digitala klyftor, t.ex. inlärarnas, utbildarnas och omsorgsgivarnas digitala kompetens och tillgången till stöd i detta sammanhang. |
| --- | --- |

35.

| 36. | En etisk, ansvarsfull och inkluderande användning av ny teknik, t.ex. artificiell intelligens, kan också bidra till att överbrygga den digitala klyftan och främja mer inkluderande undervisning och lärande. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Den ökade tillgången till virtuella lärandemiljöer ger många nya möjligheter. Den allt vanligare och alltmer utbredda tillgången till och användningen av virtuella lärandemiljöer innebär dock också att inlärarna löper större risk att utsättas för nätmobbning och andra former av trakasserier på nätet eller att bli måltavlor för desinformation, särskilt genom sociala nätverk. Satsningar måste göras på att säkerställa att inlärarna utbildas och utbildarna tränas i onlinesäkerhet och att de är medvetna om de potentiella riskerna med vissa plattformar eller onlineverktyg, i syfte att verkligen främja en säker virtuell lärandemiljö. Samtidigt bör utbildningsinstitutionerna införa tydliga riktlinjer och förfaranden för att hantera dessa frågor. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Lärare, utbildare, förskole- och barnomsorgspersonal och annan pedagogisk personal samt ledare för utbildningsinstitutioner och studie- och yrkesvägledare på alla nivåer har en avgörande roll i att främja rättvisa, inkludering och framgångsrik utbildning för alla. För att kunna utföra denna uppgift måste de vara mycket kompetenta och utrustade med de färdigheter, den kompetens och de bakgrundskunskaper som behövs för att förstå och ta itu med utbildningsmässigt underläge och för att undervisa och ge utbildning i alltmer mångskiftande, flerspråkiga och mångkulturella miljöer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Lärares, utbildares och andra pedagogers grundutbildning, arbetsintroduktion och kontinuerliga fortbildning bör anpassas till relevanta nationella och regionala standarder, beroende på vad som är lämpligt, och till utbildningsinstitutionernas utvecklingsprocesser. Detta är avgörande för att fastställa nya strategier i syfte att bättre kunna reagera på nya och utmanande förhållanden, t.ex. sådana som är kopplade till den digitala och gröna omställningen. Satsningar måste göras på att stödja lärare, utbildare, ledare för utbildningsinstitutioner och studie- och yrkesvägledare när det gäller att främja rättvisa, kvalitet i undervisningen och livslång vägledning. Dessutom måste ansträngningar göras för att locka de bästa kandidaterna till yrket och för att vid behov ta itu med lärarbristen genom bättre och flexiblare rekryteringsstrategier. Samtidigt kommer detta att bidra till att öka utbildningsinstitutionernas kvalitet och inkludering och därigenom förbättra styrningen av utbildningssystemen. |
| --- | --- |

39.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT I ENLIGHET MED NATIONELLA FÖRHÅLLANDEN OCH SUBSIDIARITETSPRINCIPEN GÖRA FÖLJANDE:

| 40. | Genomföra utbildningspolitiska åtgärder och, när så är lämpligt, reformer av utbildningssystemen, med beaktande av hela spektrumet av allmän och yrkesinriktad utbildning och inom ramen för en institutionsomfattande strategi, för att förbättra lika möjligheter och inkludering och främja framgång inom utbildningen på alla nivåer och inom alla typer av utbildning, särskilt genom att






  a) | bemöta den ökande mångfalden bland inlärare och förbättra tillgången till inkluderande utbildning av hög kvalitet för alla inlärare, inklusive sådana från missgynnade och utsatta grupper, t.ex. inlärare som löper risk för fattigdom eller social utestängning och inlärare med särskilda inlärningsbehov, personer med funktionsnedsättning, personer med begränsade kvalifikationer eller färdigheter, personer med invandrarbakgrund, personer från minoriteter och inlärare som har sämre förutsättningar på grund av geografiskt läge, kön och/eller socioekonomiskt missgynnsam situation, |
| --- | --- | --- |

40.

a)

bemöta den ökande mångfalden bland inlärare och förbättra tillgången till inkluderande utbildning av hög kvalitet för alla inlärare, inklusive sådana från missgynnade och utsatta grupper, t.ex. inlärare som löper risk för fattigdom eller social utestängning och inlärare med särskilda inlärningsbehov, personer med funktionsnedsättning, personer med begränsade kvalifikationer eller färdigheter, personer med invandrarbakgrund, personer från minoriteter och inlärare som har sämre förutsättningar på grund av geografiskt läge, kön och/eller socioekonomiskt missgynnsam situation,

| b) | främja övergripande strategier för framgångsrik utbildning på nationell och regional nivå, på grundval av ett starkt sektorsövergripande samarbete på alla nivåer, i syfte att främja ett framgångsrikt slutförande av gymnasieutbildningen (eller motsvarande utbildning) och minska andelen ungdomar som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och med låg prestation, bland annat genom att stödja en institutionsomfattande strategi och ett multidisciplinärt samarbete i och med anknytning till skolor, med en övergripande inkluderande inlärarcentrerad syn på utbildning, främja tidig upptäckt av tecken på brist på engagemang, stärka individualiserad vägledning och stödramar för inlärare i riskzonen, och främja och stödja medverkan av föräldrar, vårdnadshavare, familjer och lokalsamhällen, |
| --- | --- |

b)

främja övergripande strategier för framgångsrik utbildning på nationell och regional nivå, på grundval av ett starkt sektorsövergripande samarbete på alla nivåer, i syfte att främja ett framgångsrikt slutförande av gymnasieutbildningen (eller motsvarande utbildning) och minska andelen ungdomar som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och med låg prestation, bland annat genom att stödja en institutionsomfattande strategi och ett multidisciplinärt samarbete i och med anknytning till skolor, med en övergripande inkluderande inlärarcentrerad syn på utbildning, främja tidig upptäckt av tecken på brist på engagemang, stärka individualiserad vägledning och stödramar för inlärare i riskzonen, och främja och stödja medverkan av föräldrar, vårdnadshavare, familjer och lokalsamhällen,

| c) | sträva efter att säkerställa att alla inlärare uppnår baskunskapsnivå i grundläggande färdigheter, inbegripet digitala färdigheter, med särskilt fokus på grupper som löper risk att underprestera samt ungdomar som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning, och även identifiera effektiva politiska reformer som bidrar till att förbättra resultaten i grundläggande färdigheter, särskilt när det gäller kursplaner och/eller bedömningar och livslång vägledning samt institutionernas och personalens förmåga att vara innovativa och utveckla inlärarcentrerade undervisningsmetoder och undervisningsmiljöer, |
| --- | --- |

c)

sträva efter att säkerställa att alla inlärare uppnår baskunskapsnivå i grundläggande färdigheter, inbegripet digitala färdigheter, med särskilt fokus på grupper som löper risk att underprestera samt ungdomar som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning, och även identifiera effektiva politiska reformer som bidrar till att förbättra resultaten i grundläggande färdigheter, särskilt när det gäller kursplaner och/eller bedömningar och livslång vägledning samt institutionernas och personalens förmåga att vara innovativa och utveckla inlärarcentrerade undervisningsmetoder och undervisningsmiljöer,

| d) | sträva efter att säkerställa att alla inlärare, inklusive särskilt begåvade inlärare, får tillräckligt med stöd och intellektuell utmaning i enlighet med sin förmåga och kapacitet, samtidigt som deras fysiska, emotionella och psykiska välbefinnande skyddas, |
| --- | --- |

d)

sträva efter att säkerställa att alla inlärare, inklusive särskilt begåvade inlärare, får tillräckligt med stöd och intellektuell utmaning i enlighet med sin förmåga och kapacitet, samtidigt som deras fysiska, emotionella och psykiska välbefinnande skyddas,

| e) | se till att utbildningsinstitutionerna är säkra miljöer, fria från våld, rasism, mobbning, nätmobbning, sexuella trakasserier, sexism, skadlig propaganda, desinformation, felaktig information och alla former av diskriminering, |
| --- | --- |

e)

se till att utbildningsinstitutionerna är säkra miljöer, fria från våld, rasism, mobbning, nätmobbning, sexuella trakasserier, sexism, skadlig propaganda, desinformation, felaktig information och alla former av diskriminering,

| f) | stimulera en säker, välkomnande och stödjande lärandemiljö, även online, där alla inlärare kan växa och utvecklas som individer och samhällsmedlemmar och känna sig respekterade, värdesatta och erkända i sina specifika talanger och behov, samtidigt som man har tillräckligt höga förväntningar på alla inlärare och skyddar deras individuella välbefinnande, |
| --- | --- |

f)

stimulera en säker, välkomnande och stödjande lärandemiljö, även online, där alla inlärare kan växa och utvecklas som individer och samhällsmedlemmar och känna sig respekterade, värdesatta och erkända i sina specifika talanger och behov, samtidigt som man har tillräckligt höga förväntningar på alla inlärare och skyddar deras individuella välbefinnande,

| g) | säkerställa att interna och externa kvalitetssäkringsprocesser vid utbildningsinstitutionerna beaktar frågor om rättvisa när det gäller tillgång, inkludering och framgångsrik utbildning för alla inlärare, |
| --- | --- |

g)

säkerställa att interna och externa kvalitetssäkringsprocesser vid utbildningsinstitutionerna beaktar frågor om rättvisa när det gäller tillgång, inkludering och framgångsrik utbildning för alla inlärare,

| h) | överväga, i enlighet med nationella och regionala förhållanden, att genomföra en effektiv politik för livslång vägledning, tillhandahålla yrkesvägledning och möjligheter till utveckling av karriärkompetens på alla nivåer och inom alla typer av utbildning, inbegripet för att stödja övergångarna inom arbetslivet under medborgarnas hela liv, |
| --- | --- |

h)

överväga, i enlighet med nationella och regionala förhållanden, att genomföra en effektiv politik för livslång vägledning, tillhandahålla yrkesvägledning och möjligheter till utveckling av karriärkompetens på alla nivåer och inom alla typer av utbildning, inbegripet för att stödja övergångarna inom arbetslivet under medborgarnas hela liv,

| i) | främja flerspråkighet vid utbildningsinstitutioner genom att värdesätta och mobilisera inlärarnas språkliga bakgrund, och därigenom både stärka kunskaperna i undervisningsspråket och stödja förvärvandet av ytterligare språkkunskaper, |
| --- | --- |

i)

främja flerspråkighet vid utbildningsinstitutioner genom att värdesätta och mobilisera inlärarnas språkliga bakgrund, och därigenom både stärka kunskaperna i undervisningsspråket och stödja förvärvandet av ytterligare språkkunskaper,

| j) | säkerställa tillgång till möjligheter till lärande och inkluderande miljöer och tillhandahålla individanpassade stödåtgärder i lärandemiljöer som maximerar den akademiska och sociala utvecklingen för personer med funktionsnedsättning, i syfte att underlätta deras utbildning (7), |
| --- | --- |

j)

säkerställa tillgång till möjligheter till lärande och inkluderande miljöer och tillhandahålla individanpassade stödåtgärder i lärandemiljöer som maximerar den akademiska och sociala utvecklingen för personer med funktionsnedsättning, i syfte att underlätta deras utbildning (7),

| k) | arbeta för att förebygga psykologiska svårigheter bland inlärare och stödja inlärare med psykologiska svårigheter, bland annat genom att vid behov ge tillgång till professionellt stöd. |
| --- | --- |

k)

arbeta för att förebygga psykologiska svårigheter bland inlärare och stödja inlärare med psykologiska svårigheter, bland annat genom att vid behov ge tillgång till professionellt stöd.

| 41. | Uppmuntra en bred dialog, samarbete och innovativa förhållningssätt mellan offentliga myndigheter, utbildningsinstitutioner och viktiga berörda parter, såsom lokalsamhällen, lokala och regionala förvaltningar, föräldrar och vårdnadshavare, medlemmar av utvidgad familj, aktörer på ungdomsområdet, sociala och kulturella medlare, frivilligarbetare, arbetsmarknadens parter, arbetsgivare och det civila samhället, i syfte att säkerställa inkluderande utbildningsstrategier som främjar rättvisa och inkludering och tillgodoser behoven i samhället i stort. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Uppmuntra tillhandahållandet av lärandemöjligheter för alla inlärare så att de kan delta i flexibla utbildningsvägar under hela livet, bland annat genom validering av tidigare lärande, även i icke-formella och informella miljöer och inom ramen för flexibla strategier, inbegripet genom att undersöka konceptet med och användningen av en europeisk strategi för mikromeriter, samtidigt som man inte undergräver den centrala principen om fullständiga utbildningsprogram i den grundläggande utbildningen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Uppmuntra och underlätta tillgång till förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet för alla barn, oavsett deras individuella, familjerelaterade eller sociala omständigheter, och eftersträva ett fortsatt genomförande av den europeiska kvalitetsramen för förskole- och barnomsorgssystem av hög kvalitet, bland annat genom att fortsätta att investera i förskoleverksamhet och barnomsorg i syfte att ge fler barn tillgång till den och höja kvalitetsstandarderna. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Erbjuda möjligheter till en andra chans, inbegripet flexibla kompetenshöjnings- och omskolningsvägar, för vuxna som har lämnat den grundläggande utbildningen utan eller med låga kvalifikationer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Undersöka möjligheter att utveckla och förbättra nationella system för datainsamling, övervakning och utvärdering, uppdelat efter kön och andra relevanta parametrar, som skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att bedöma effekterna av enskilda politiska initiativ och därigenom bidra till att mäta framstegen med att främja rättvisa, inkludering och framgång i utbildningssystemen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Fortsätta att, när så är lämpligt, använda Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd för att genomföra, övervaka, dokumentera och sprida framgångsrika tillvägagångssätt för inkluderande undervisning i utbildningssystem. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Fullt ut utnyttja europeiska samarbetsverktyg för utbildningsinstitutioner, såsom eTwinning-plattformen, School Education Gateway och Epale (webbplattformen för vuxenutbildning i Europa), för att förbättra samarbetet och utbytet av information, bästa praxis och resurser när det gäller att främja rättvisa, inkludering och utbildningsframgångar inom utbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Öka tillgången, tillgängligheten, åtkomligheten och kvaliteten med avseende på digital utrustning och infrastruktur, konnektivitet, öppna och digitala utbildningsresurser och pedagogik på alla utbildningsnivåer, med riktat stöd för att säkerställa faktisk tillgång för inlärare med sämre förutsättningar och inlärare med funktionsnedsättning i alla åldrar, samtidigt som man tar itu med behovet av att utveckla grundläggande och avancerade digitala färdigheter och kompetenser på alla nivåer och inom alla typer av utbildning för att till fullo utnyttja den digitala utbildningens potential att skapa mer inkluderande miljöer för undervisning och lärande som ger ökade möjligheter till framgång. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Säkerställa att lärare, utbildare, förskole- och barnomsorgspersonal, pedagogisk personal och andra utbildare samt ledare för utbildningsinstitutioner på alla nivåer får allt det stöd de behöver, inbegripet nödvändig grundläggande utbildning, introduktion till yrket och kontinuerlig yrkesmässig utveckling, för att kunna förstå och ta itu med utbildningsmässigt underläge och ta itu med personliga fördomar, främja verklig inkludering och framgång, hantera mångfald, främja lämplig motivation för lärande och leverera läranderesultat av hög kvalitet för en diversifierad målgrupp, i samarbete med andra berörda parter. Detta inbegriper stöd till utveckling av grundläggande och avancerade digitala färdigheter och innovativ pedagogik samt utveckling av sociala och känslomässiga färdigheter, samtidigt som man främjar lärarnas välbefinnande och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

49.

| 50. | I förekommande fall ta itu med lärarbrist, i synnerhet när det gäller specialundervisning och multikulturella och flerspråkiga miljöer. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Fortsätta att genomföra åtagandena i Parisförklaringen från 2015, närmare bestämt genom medborgarutbildning, för att främja aktivt medborgarskap och främja tolerans och demokratiska attityder, interkulturell kompetens, digital kompetens, mediekunnighet och kritiskt tänkande. |
| --- | --- |

51.

| 52. | I enlighet med nationella eller regionala behov fullt ut utnyttja alla tillgängliga finansieringsmekanismer och program på regional, nationell och europeisk nivå, såsom Erasmus +, Europeiska socialfonden + tillsammans med andra europeiska struktur- och investeringsfonder, InvestEU och de nya möjligheterna inom faciliteten för återhämtning och resiliens, i syfte att främja hållbara investeringar i rättvis och inkluderande utbildning för att främja en framgångsrik utbildning för alla. |
| --- | --- |

52.

RÅDET UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT, I ENLIGHET MED SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH MED VEDERBÖRLIG HÄNSYN TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN

| 53. | maximalt utnyttja de möjligheter som erbjuds inom den nya strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), genom den öppna samordningsmetoden, för att främja utbyte av god praxis och innovativa metoder för att uppnå en mer rättvis och inkluderande utbildning som främjar framgång, bland annat genom att stärka ömsesidigt lärande och peer learning och, vid behov, genomföra forskning och studier för att främja evidensbaserat beslutsfattande och utveckla och sprida framgångsrika politiska metoder för rättvisa, inkludering och framgång för alla inom utbildning. |
| --- | --- |

53.

maximalt utnyttja de möjligheter som erbjuds inom den nya strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), genom den öppna samordningsmetoden, för att främja utbyte av god praxis och innovativa metoder för att uppnå en mer rättvis och inkluderande utbildning som främjar framgång, bland annat genom att stärka ömsesidigt lärande och peer learning och, vid behov, genomföra forskning och studier för att främja evidensbaserat beslutsfattande och utveckla och sprida framgångsrika politiska metoder för rättvisa, inkludering och framgång för alla inom utbildning.

RÅDET UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT, I ENLIGHET MED FÖRDRAGEN OCH MED FULL RESPEKT FÖR SUBSIDIARITETSPRINCIPEN, GÖRA FÖLJANDE:

| 54. | Tillsammans med medlemsstaterna arbeta med initiativ som tillkännagetts av kommissionen inom ramen för den europeiska kompetensagendan, det europeiska området för utbildning, handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027, som kommer att förbättra rättvisa, inkludering och framgång inom utbildning, samt strategin för barnets rättigheter, strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 och handlingsplanen för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inbegripet barngarantin. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Arbeta med ett initiativ som syftar till att tillsammans med medlemsstaterna utarbeta politiska riktlinjer för att minska antalet lågpresterande och öka antalet inlärare som når gymnasienivå (eller motsvarande), bidra till att höja kompetensnivåer, skilja utbildningsnivå från socioekonomisk bakgrund och förebygga ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Genomföra den strategiska dialogen med medlemsstaterna, med fokus på att utveckla ett högpresterande digitalt ekosystem samt förbättra digitala färdigheter och kompetenser för utbildningens digitala omvandling. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Utarbeta politiska riktlinjer för medlemsstaterna om online- och distansundervisning inom grundskole- och gymnasieutbildning för att göra skolutbildningen mer inkluderande och flexibel och för att förbättra utvecklingen av bred kompetens hos alla inlärare. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Stödja samarbete mellan relevanta intresseorganisationer på europeisk, nationell och regional nivå och medlemsstaternas myndigheter med ansvar för utbildning, så att de gemensamt kan bidra till politiska rekommendationer om innovativa och tvärvetenskapliga undervisnings- och inlärningsmetoder för grundläggande färdigheter. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Förbättra samarbetet om jämlikhet när det gäller tillgång till, inkludering i och framgångsrik utbildning för alla med relevanta europeiska institutioner och organ, t.ex. Europeiska byrån för utveckling av undervisning för elever med behov av särskilt stöd, och med relevanta internationella organisationer som Europarådet, OECD, FN och Unesco, i samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

59.

| 60. | På grundval av och med användning av expertutlåtanden från den permanenta arbetsgruppen för indikatorer och referensvärden, utarbeta förslag till möjliga indikatorer eller mål på EU-nivå på områdena för rättvisa och inkludering. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Undersöka möjligheterna att utveckla och förbättra den europeiska datainsamlingen, särskilt inom Eurostat, för att underlätta bedömningen av politiska initiativ och åtgärder som främjar rättvisa, inkludering och framgång i utbildningssystemen i EU som helhet, samtidigt som ytterligare bördor för medlemsstaterna undviks. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Utnyttja expertgruppen för högkvalitativa investeringar i utbildning, i nära samarbete med medlemsstaterna, i syfte att undersöka hur effektiva och ändamålsenliga investeringar i människors kompetens och i infrastruktur skulle kunna bidra till att främja rättvisa och inkludering i utbildningen. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Sammankalla en expertgrupp för att ta fram förslag till strategier för att skapa stödjande lärandemiljöer för grupper som riskerar att underprestera och för att stödja välbefinnande i skolan. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Sammankalla en expertgrupp med fokus på att främja digital kompetens och bekämpa desinformation, vilket är avgörande för att skapa en säker, berikande och inkluderande onlineupplevelse för alla. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  COM(2021) 102 final.

(2)  Det hänvisas här till rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung.

(3)  I enlighet med rådets resolution av den 21 november 2008 om bättre integrering av livslång vägledning i strategierna för livslångt lärande.

(4)  Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).

(5)  I enlighet med rådets rekommendation av den 22 maj 2019 om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet.

(6)  I enlighet med rådets rekommendation av den 24 november 2020 om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft.

(7)  I linje med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030.

---

BILAGA

Politisk bakgrund

1.

Rådets slutsatser om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) (12 maj 2009).

2.

Rådets rekommendation om politiska strategier för att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid (28 juni 2011).

3.

Rådets resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande (20 december 2011).

4.

Rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (20 december 2012).

5.

Förklaringen om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning (Paris, 17 mars 2015).

6.

2015 års gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) – Nya prioriteringar för det europeiska utbildningssamarbetet (23–24 november 2015).

7.

Rådets slutsatser om att minska andelen elever som lämnar skolan i förtid och främja framgång i skolan (15 december 2015).

8.

Rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (19 december 2016).

9.

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om mångfaldspräglad inkludering i syfte att uppnå högkvalitativ utbildning för alla (17 februari 2017).

10.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Utveckling av skolan och utbildning av hög kvalitet för en bra start i livet (30 maj 2017).

11.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur: Europeiska kommissionens bidrag till toppmötet i Göteborg den 17 november 2017.

12.

Rådets rekommendation om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (22 maj 2018).

13.

Rådets slutsatser om vägen mot en vision om ett europeiskt område för utbildning (22 maj 2018).

14.

Rådets rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands (26 november 2018).

15.

Rådets rekommendation om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning (22 maj 2019).

16.

Rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (22 maj 2019).

17.

Rådets resolution om vidareutveckling av det europeiska området för utbildning som stöd för framtidsorienterade utbildningssystem (8 november 2019).

18.

Rådets slutsatser om europeiska lärare och utbildare inför framtiden (9 juni 2020).

19.

Rådets slutsatser om arbetet med att motverka covid-19-krisen på utbildningsområdet (16 juni 2020).

20.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (1 juli 2020).

21.

En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 (18 september 2020).

22.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 (30 september 2020).

23.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (30 september 2020).

24.

Rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (24 november 2020).

25.

Rådets slutsatser om digital utbildning i Europas kunskapssamhällen (24 november 2020).

26.

Osnabrück Declaration on vocational education and training as an enabler of recovery and just transitions to digital and green economies (inte översatt till svenska; Osnabrück-förklaringen om yrkesutbildning som en viktig faktor för återhämtning och en rättvis omställning till digitala och gröna ekonomier) (30 november 2020).

27.

Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (18 februari 2021).

28.

Strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (3 mars 2021).

29.

EU:s strategi om barnets rättigheter (24 mars 2021).

---

| 10.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 221/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 221/14

---

Rådets slutsatser om

initiativet Europauniversitet – Brobyggande mellan högre utbildning, forskning, innovation och samhället: att bana väg för en ny dimension inom den europeiska högre utbildningen

(2021/C 221/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD,

SOM ERINRAR OM den politiska bakgrunden till denna fråga, vilken återges i bilagan till dessa slutsatser,

SOM FRAMHÅLLER ATT

| 1. | medlemsstaterna, rådet och Europeiska kommissionen i Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2017 uppmanades att fortsätta arbetet med att stärka de strategiska partnerskapen mellan lärosäten i EU och uppmuntra att det senast 2024 ska finnas ett tjugotal Europauniversitet som består av nätverk som skapas av universiteten själva runtom i EU, vilket ger studenter möjlighet att ta examen genom att kombinera studier i flera EU-länder och bidrar till de europeiska universitetens internationella konkurrenskraft, |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europeiska rådet i sina slutsatser av den 28 juni 2018 efterfrågade ett samarbete mellan forskning, innovation och utbildning, bland annat genom initiativet Europauniversitet, |
| --- | --- |

2.

| 3. | det i rådets slutsatser av den 22 maj 2018 om vägen mot en vision om ett europeiskt område för utbildning vidare konstaterades att Europauniversitet skulle kunna spela en flaggskeppsroll vid inrättandet av ett europeiskt område för utbildning som helhet, |
| --- | --- |

3.

| 4. | man i rådets resolution av den 8 november 2019 om vidareutveckling av det europeiska området för utbildning som stöd för framtidsorienterade utbildningssystem ställde sig bakom vidareutvecklingen av initiativet Europauniversitet, med beaktande av att detta initiativ kan bli ett omvälvande steg framåt i det tvärinstitutionella samarbetet genom att erbjuda olika inspirerande visioner, modeller och teman för samspel till stöd för den framtida utvecklingen av det europeiska området för utbildning i enlighet med samhällets växlande behov, |
| --- | --- |

4.

| 5. | finansministrarna och utbildningsministrarna i sin första gemensamma politiska debatt någonsin den 8 november 2019 betonade behovet av fler verkningsfulla och effektiva investeringar i utbildning, färdigheter och kompetenser, med avseende på kvalitet, kvantitet, inkludering och jämlikhet (1), |
| --- | --- |

5.

| 6. | man i rådets resolution av den 27 februari 2020 om utbildning i den europeiska planeringsterminen också erkände investeringar i utbildning som de mest kraftfulla investeringar som kan göras i människor och i framtiden och den sociala och ekonomiska vinst de medför för enskilda, arbetsgivare och samhället i stort, |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europauniversiteten enligt den europeiska kompetensagenda som kommissionen antog den 30 juni 2020 planeras utgöra standarden för omvandlingen av lärosäten i det europeiska området för utbildning och det europeiska forskningsområdet, och bidra till att omsätta livslångt lärande till en realitet; detta i första hand kommer att uppnås genom ett fullständigt genomförande av initiativet Europauniversitet inom ramen för Erasmus+-programmet 2021–2027 och Horisont Europa samt utvecklingen av en europeisk kompetensram för forskare, |
| --- | --- |

7.

| 8. | rådet i sina slutsatser av den 1 december 2020 om det nya europeiska forskningsområdet betonade behovet av starkare synergier och kopplingar mellan det europeiska forskningsområdet och de delar av det europeiska området för utbildning som rör högre utbildning och identifierade institutionella förändringar, forskarkarriärer, vetenskaplig4 utbildning, internationellt samarbete och kunskapsspridning som möjliga områden för ett mer målinriktat samarbete och stödde vidareutvecklingen av de europeiska universitetsallianserna som ett framstående exempel på framtidens moderna och inkluderande lärosäten i Europa, |
| --- | --- |

8.

| 9. | ministrarna för högre utbildning, i Romkommunikén (2020), som antogs den 19 november 2020 vid ministerkonferensen för det europeiska området för högre utbildning, uppgav att de allianser som upprättas inom ramen för initiativet Europauniversitet är ett viktigt sätt att utforska djupare, storskaligt och systematiskt samarbete, vilket kan vara till hjälp för att upptäcka och överbrygga hinder för ett närmare transnationellt samarbete mellan lärosäten i framtiden, |
| --- | --- |

9.

| 10. | man i rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) fastställde förstärkningen av den europeiska högre utbildningen som en fjärde strategisk prioritering, med insikt om att lärosätena, under nästa årtionde, kommer att uppmuntras att finna nya former för ett fördjupat samarbete, nämligen genom att upprätta gränsöverskridande allianser, inbegripet genom ett fullständigt genomförande av initiativet Europauniversitet, |
| --- | --- |

10.

| 11. | rådet har skrivit i sina slutsatser av den 28 maj 2021 om det europeiska forskningsområdet: ett fördjupat europeiskt forskningsområde som erbjuder forskare attraktiva och hållbara forskningskarriärer och arbetsvillkor, |
| --- | --- |

11.

SOM ÄR MEDVETET OM ATT

| 12. | politiken för högre utbildning fastställs på medlemsstatsnivå, på nationell eller regional nivå, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

12.

| 13. | lärosäten är autonoma; akademisk och vetenskaplig frihet är en central princip för deras uppdrag och verksamhet (2), |
| --- | --- |

13.

| 14. | de europeiska lärosätena kännetecknas av en stor mångfald när det gäller deras historia, organisationsstruktur, ämnesområden och regionerna där de är belägna och som de är knutna till, |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europauniversiteten fortfarande befinner sig i sin linda och att det behövs ytterligare utvärdering och evidensbaserad information om de utvalda 41 pilotprojekten och resultaten av dessa för att stödja en samstämmig och framåtblickande politik, |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europauniversiteten välkomnar partner från alla typer av lärosäten och kopplar samman akademiska och icke-akademiska partner och arbetsmarknaden, samtidigt som initiativet i allmänhet omfattar olika samarbeten med stor geografisk täckning över hela Europa, |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europauniversiteten på ett avgörande sätt kommer att bidra till uppnåendet av den ambitiösa visionen om ett innovativt, globalt konkurrenskraftigt och attraktivt europeiskt område för utbildning och europeiskt forskningsområde, i fullständig synergi med det europeiska området för högre utbildning, genom att bidra till att öka spetskompetensen inom högre utbildning, och samtidigt främja jämställdhet, inkludering och jämlikhet, för att möjliggöra ett friktionsfritt och ambitiöst transnationellt samarbetet mellan lärosäten i Europa, och inspirera omvandlingen av den högre utbildningen, |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europauniversiteten har potentialen att bidra till omställningen av utbildningen och forskningen till den digitala tidsåldern, i linje med handlingsplanen för digital utbildning (2021–2027) och det europeiska området för utbildning och det europeiska forskningsområdet, genom utvecklingen av campus mellan universitet i Europa; detta initiativ kommer att bidra till att skapa synergier mellan högre utbildning och forskning genom att genomföra innovativa modeller för digitalt lärande och digital undervisning, via utövning av öppen forskning och öppen utbildning och användning av öppna data (3), |
| --- | --- |

18.

NOTERAR ATT

| 19. | det, efter två ansökningsomgångar inom ramen för Erasmus+, kompletterat med stöd från Horisont 2020, finns 41 pilotprojekt för allianser mellan Europauniversitet, som involverar över 280 lärosäten, vilket omfattar 5 % av alla lärosäten i Europa och har potential att involvera 20 % av de europeiska studenterna, där man nu verkar för deras gemensamma vision samt institutionell förändring, med sikte på strukturella, systematiska och hållbara effekter för utbildning, forskning, innovation och samhällstjänster, |
| --- | --- |

19.

| 20. | man i de första två ansökningsomgångarna eftersträvade den rätta balansen mellan, å ena sidan, kvalitet och excellens, och å andra sidan, inkluderande och rättvis geografisk täckning, till stöd för innovativ utbildning, kunskapsöverföring, forskning och innovation, i syfte att uppnå initiativets mål, såsom europeisk sammanhållning och konkurrenskraft, och samtidigt främja europeiska värden och stärka den europeiska identiteten, |
| --- | --- |

20.

| 21. | lärosätena har visat prov på resiliens i hanteringen av konsekvenserna av covid-19-pandemin, men pandemin har också avslöjat brister när det gäller lika tillgång och stöd för studenter, personal och forskare, särskilt de som har sämre förutsättningar och lägre digital kompetens, samt för rörliga forskare i början av karriären, enligt en undersökning (4) uppfattade deltagarna i de 17 första Europauniversiteten att deltagandet i en allians hjälpte dem att hantera krisen och sannolikt kommer att bidra till att de återhämtar sig snabbare genom att dela resurser och styrkor, |
| --- | --- |

21.

| 22. | de euroepiska arbetsmarknaderna förändras snabbt på grund av den tekniska utvecklingen, den gröna och digitala omställningen och omstruktureringen av ekonomin, men även under inflytande av covid-19-pandemin, flexibla inlärningsmöjligheter och inlärningsformat behövs i alla skeden av livet och inom olika områden och sektorer; detta utgör en möjlighet för lärosäten att utveckla innovativa kursplaner och utbildningar samt tillhandahålla flexibelt lärande och vägar för alternativt lärande, i syfte att förbättra kvalitet, inkludering och jämställdhet inom högre utbildning och dessutom utveckla utbildnings- och forskningsagendor som har förmåga att hantera den gröna och digitala omställningen och centrala socioekonomiska utmaningar, samtidigt som man fortsätter att sträva efter excellens, |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europauniversiteten har potential att främja entreprenörskap och generella färdigheter och driva på innovation genom en ström av kreativa talanger för att stödja etablering och expansion av nystartade företag och små och medelstora företag i Europa, särskilt genom att inrätta och stärka tekniköverföring, eller genom att utbyta kunskap och tekniköverföringskapacitet, och därigenom potentiellt stödja utvecklingen av nya koncept som sannolikt kan leda till genombrott eller marknadsskapande innovation, |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europauniversiteten utarbetar problembaserade metoder för gemensam utbildning, forskning och innovation i syfte att stärka den tvärvetenskapliga kritiska massan; de delar kapacitet och resurser, gör akademiska karriärer och forskningskarriärer mer attraktiva, stöder institutionella förändringar, bl.a. genom inkluderande jämställdhetsplaner, och stärker samarbetet med aktörer i det omgivande ekosystemet; de arbetar för öppen vetenskap och öppen utbildning, för en dialog med medborgarna för att lösa samhällsproblem och stärker excellens inom utbildning och forskning för global konkurrenskraft, |
| --- | --- |

24.

VÄLKOMNAR

| 25. | det faktum att många medlemmar inom högre utbildning i Europa och många av dess intressenter har reagerat positivt på initiativet och därigenom har möjliggjort de framsteg som redan gjorts, |
| --- | --- |

25.

| 26. | ett fullständigt genomförande av initiativet Europauniversitet inom ramen för programmet Erasmus + 2021–2027 och Horisont Europa samt av de planerade synergierna med andra program, som en del av utvecklingen av nya gemensamma och integrerade långsiktiga hållbara strategier för utbildning, forskning, innovation och samhällstjänster för att stärka ”kunskapskvadraten” (5), |
| --- | --- |

26.

| 27. | det faktum att initiativet Europauniversitet strävar efter förbättrad kvalitet och en ambitiös nivå för utökat samarbete mellan lärosäten i hela Europa, samtidigt som man utnyttjar synergier med bl.a. Erasmus Mundus gemensamma masterprogram, partnerskap för samarbete och innovationsallianserna inom programmet Erasmus +, kunskaps- och innovationsgrupperna vid Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), Europeiska innovationsrådet (EIC), Marie Skłodowska Curie-åtgärderna inom Horisont Europa eller strategiska partnerskap inom nationella, regionala och europeiska program samt andra befintliga och framgångsrika modeller för samarbete, |
| --- | --- |

27.

KONSTATERAR ATT

| 28. | initiativet Europauniversitet syftar till att bidra till ett mer enat, innovativt, digitalt, sammanlänkat och grönt Europa som är öppet för resten av världen genom att öka de europeiska lärosätenas motståndskraft, excellens, geografiska och sociala delaktighet, jämställdhet, attraktionskraft och internationella konkurrenskraft, |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europauniversiteten syftar till att bidra till kvaliteten på det gränsöverskridande samarbetet genom interinstitutionella strategier som kombinerar lärande och undervisning, forskning, innovation och kunskapsöverföring till ekonomin och samhället samt bidrar till politiska och samhälleliga förändringar, |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europauniversiteten kan vara viktiga acceleratorer för att omvandla och förnya metoder för lärande och undervisning; de är också viktiga plattformar för att ytterligare utveckla forsknings- och innovationsdimensionerna hos lärosäten som behöver bedriva forskningsbaserat lärande, samt långsiktiga flexibla och attraktiva forsknings- och undervisningskarriärer, |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europauniversiteten bör, i linje med visionen om ett europeiskt område för utbildning och dess förverkligande senast 2025, det europeiska forskningsområdet och med beaktande av ministerkommunikén från Rom, med full respekt för medlemsstaternas befogenheter och med beaktande av subsidiaritetsprincipen, institutionellt oberoende, akademisk frihet och i enlighet med nationella och regionala förhållanden och i nära samarbete med medlemsstaternas myndigheter för högre utbildning, vägledas att:






  a) | främja en gemensam europeisk vision, inbegripet grundläggande akademiska värderingar som bidrar till en stärkt europeisk identitet för alla inlärare, lärare, forskare och personal, som därigenom utrustar dem med de kunskaper, färdigheter och kompetenser som krävs för att driva på övergången till ett mer hållbart, motståndskraftigt och inkluderande Europa, för att samarbeta och gemensamt skapa kunskap inom olika europeiska och globala kulturer, på olika språk, över gränser, sektorer och akademiska discipliner, |
| --- | --- | --- |

31.

a)

främja en gemensam europeisk vision, inbegripet grundläggande akademiska värderingar som bidrar till en stärkt europeisk identitet för alla inlärare, lärare, forskare och personal, som därigenom utrustar dem med de kunskaper, färdigheter och kompetenser som krävs för att driva på övergången till ett mer hållbart, motståndskraftigt och inkluderande Europa, för att samarbeta och gemensamt skapa kunskap inom olika europeiska och globala kulturer, på olika språk, över gränser, sektorer och akademiska discipliner,

| b) | inrätta campus mellan universitet som grundar sig på inkludering, rättvisa, jämställdhet och excellens inom lärande, undervisning, forskning och innovation, som omfattar ett brett geografiskt område över hela Europa, |
| --- | --- |

b)

inrätta campus mellan universitet som grundar sig på inkludering, rättvisa, jämställdhet och excellens inom lärande, undervisning, forskning och innovation, som omfattar ett brett geografiskt område över hela Europa,

| c) | bidra till gemensamma, integrerade långsiktiga strategier för utbildning, forskning och innovation samt samhällstjänster, i syfte att öka de europeiska lärosätenas kvalitet, attraktionskraft, konkurrenskraft och relevans samt för att stärka kunskapskvadraten; lärosätena sammanför nätbaserade och fysiska resurser och kurser samt nätbaserad och fysisk expertkunskap, personal, data och infrastruktur för att utnyttja sina styrkor och bli mer motståndskraftiga, |
| --- | --- |

c)

bidra till gemensamma, integrerade långsiktiga strategier för utbildning, forskning och innovation samt samhällstjänster, i syfte att öka de europeiska lärosätenas kvalitet, attraktionskraft, konkurrenskraft och relevans samt för att stärka kunskapskvadraten; lärosätena sammanför nätbaserade och fysiska resurser och kurser samt nätbaserad och fysisk expertkunskap, personal, data och infrastruktur för att utnyttja sina styrkor och bli mer motståndskraftiga,

| d) | utforska nya och attraktiva sätt att rekrytera, belöna, bedöma och professionalisera lärare, personal och forskare, arbeta för ett bättre erkännande och en bättre balans mellan framsteg inom utbildning, forskning, företagsledning och entreprenörskap och på så sätt främja bästa praxis för rekrytering och karriärutveckling, samtidigt som balansen mellan arbetsliv och privatliv respekteras, och utarbeta en förnyad uppskattning och värdering av resultat, |
| --- | --- |

d)

utforska nya och attraktiva sätt att rekrytera, belöna, bedöma och professionalisera lärare, personal och forskare, arbeta för ett bättre erkännande och en bättre balans mellan framsteg inom utbildning, forskning, företagsledning och entreprenörskap och på så sätt främja bästa praxis för rekrytering och karriärutveckling, samtidigt som balansen mellan arbetsliv och privatliv respekteras, och utarbeta en förnyad uppskattning och värdering av resultat,

| e) | skapa allt starkare allianser genom att undersöka huruvida det är möjligt att införa gemensam inskrivning av studenter och gemensam rekrytering av akademiker och forskare inom de olika nationella systemen för att göra deras utbildnings- och forskningskarriärer mer attraktiva, hållbara och flexibla inom allianserna, |
| --- | --- |

e)

skapa allt starkare allianser genom att undersöka huruvida det är möjligt att införa gemensam inskrivning av studenter och gemensam rekrytering av akademiker och forskare inom de olika nationella systemen för att göra deras utbildnings- och forskningskarriärer mer attraktiva, hållbara och flexibla inom allianserna,

| f) | ta itu med samhällsutmaningar och kompetensbehov i Europa genom att arbeta i partnerskap och bygga upp europeiska kunskapsskapande, tvärvetenskapliga och transnationella grupper av studenter och akademiker, tillsammans med forskare och personer från näringslivet, inom innovation och från samhället i stort; i samarbete med de omgivande innovationsekosystemen förbereder lärosätena studenter, utexaminerade och forskare i början av karriären på att maximera sin anställbarhet och på att ta till vara på de möjligheter som erbjuds och bli nydanare för den gröna och digitala omställningen, samt breddar och stärker doktorand- och postdoktorandutbildningar utöver den akademiska utbildningen så att de även omfattar generella färdigheter som är värdefulla för andra sektorer när så är lämpligt, |
| --- | --- |

f)

ta itu med samhällsutmaningar och kompetensbehov i Europa genom att arbeta i partnerskap och bygga upp europeiska kunskapsskapande, tvärvetenskapliga och transnationella grupper av studenter och akademiker, tillsammans med forskare och personer från näringslivet, inom innovation och från samhället i stort; i samarbete med de omgivande innovationsekosystemen förbereder lärosätena studenter, utexaminerade och forskare i början av karriären på att maximera sin anställbarhet och på att ta till vara på de möjligheter som erbjuds och bli nydanare för den gröna och digitala omställningen, samt breddar och stärker doktorand- och postdoktorandutbildningar utöver den akademiska utbildningen så att de även omfattar generella färdigheter som är värdefulla för andra sektorer när så är lämpligt,

| g) | sträva efter att integrera utbildning för hållbar utveckling på alla nivåer och inom alla områden, med utgångspunkt i Agenda 2030 för hållbar utveckling, främja Steam-metoden (6) och göra områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt akademiska karriärer och forskningskarriärer mer attraktiva, även för kvinnor, |
| --- | --- |

g)

sträva efter att integrera utbildning för hållbar utveckling på alla nivåer och inom alla områden, med utgångspunkt i Agenda 2030 för hållbar utveckling, främja Steam-metoden (6) och göra områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt akademiska karriärer och forskningskarriärer mer attraktiva, även för kvinnor,

| h) | integrera kombinerade former av rörlighet, dvs. fysiska – vilket måste fortsätta vara det huvudsakliga formatet – blandade (7) och/eller virtuella (8) format i kursplanerna, i syfte att öka mobiliteten för studenter och utexaminerade på alla nivåer och omsätta internationalisering på hemmaplan till en realitet i linje med kvalitetsstandarder i Europa och medlemsstaterna (9), |
| --- | --- |

h)

integrera kombinerade former av rörlighet, dvs. fysiska – vilket måste fortsätta vara det huvudsakliga formatet – blandade (7) och/eller virtuella (8) format i kursplanerna, i syfte att öka mobiliteten för studenter och utexaminerade på alla nivåer och omsätta internationalisering på hemmaplan till en realitet i linje med kvalitetsstandarder i Europa och medlemsstaterna (9),

| i) | omsätta livslångt lärande till en realitet inom högre utbildning genom att erbjuda olika typer av utbildningsmöjligheter och införa innovativ och studentinriktad pedagogik, som genomförs gemensamt vid alla campus mellan universitet Europa, där heterogena studentgrupper kan skapa flexibla utbildningsvägar på alla studie- och karriärnivåer; utan att avvika från eller undergräva den grundläggande principen om utbildningar som leder till examen kan mikromeriter (10) bidra till att bredda lärandemöjligheterna för att ta emot icke-traditionella inlärare, och tillgodose efterfrågan på ny kompetens på arbetsmarknaden, göra lärandet mer flexibelt och modulbaserat, stödja tillgången till högre utbildning och engagera inlärare, oavsett deras tidigare kvalifikationer eller bakgrund, samt främja möjligheter till omskolning och kompetensutveckling, samtidigt som högkvalitativ utbildning säkerställs, |
| --- | --- |

i)

omsätta livslångt lärande till en realitet inom högre utbildning genom att erbjuda olika typer av utbildningsmöjligheter och införa innovativ och studentinriktad pedagogik, som genomförs gemensamt vid alla campus mellan universitet Europa, där heterogena studentgrupper kan skapa flexibla utbildningsvägar på alla studie- och karriärnivåer; utan att avvika från eller undergräva den grundläggande principen om utbildningar som leder till examen kan mikromeriter (10) bidra till att bredda lärandemöjligheterna för att ta emot icke-traditionella inlärare, och tillgodose efterfrågan på ny kompetens på arbetsmarknaden, göra lärandet mer flexibelt och modulbaserat, stödja tillgången till högre utbildning och engagera inlärare, oavsett deras tidigare kvalifikationer eller bakgrund, samt främja möjligheter till omskolning och kompetensutveckling, samtidigt som högkvalitativ utbildning säkerställs,

| j) | främja praktisk erfarenhet och/eller arbetslivserfarenhet som stöds av externa mentorer för att främja entreprenörstänkande och utveckla samhällsdeltagande, |
| --- | --- |

j)

främja praktisk erfarenhet och/eller arbetslivserfarenhet som stöds av externa mentorer för att främja entreprenörstänkande och utveckla samhällsdeltagande,

| k) | eftersträva en väl avvägd rörlighet för studenter och personal samt kompetenscirkulation inom allianserna, |
| --- | --- |

k)

eftersträva en väl avvägd rörlighet för studenter och personal samt kompetenscirkulation inom allianserna,

| l) | skapa nya, mer inkluderande och innovativa lärandemiljöer som når ut till alla inlärare, inbegripet missgynnade och icke-traditionella inlärare, och bidra till att stärka kvaliteten och den sociala dimensionen i Europas system för högre utbildning, |
| --- | --- |

l)

skapa nya, mer inkluderande och innovativa lärandemiljöer som når ut till alla inlärare, inbegripet missgynnade och icke-traditionella inlärare, och bidra till att stärka kvaliteten och den sociala dimensionen i Europas system för högre utbildning,

| m) | bidra till att stärka de europeiska lärosätenas forsknings- och innovationsdimensioner genom att utveckla en gemensam agenda, delade anläggningar och resurser, främja den kritiska massan, stärka humankapitalet och involvera icke-akademiska partner i undervisning och forskning samt skapa kontakter med det omgivande innovationsekosystemet, medborgarna och samhället, |
| --- | --- |

m)

bidra till att stärka de europeiska lärosätenas forsknings- och innovationsdimensioner genom att utveckla en gemensam agenda, delade anläggningar och resurser, främja den kritiska massan, stärka humankapitalet och involvera icke-akademiska partner i undervisning och forskning samt skapa kontakter med det omgivande innovationsekosystemet, medborgarna och samhället,

| n) | främja Europauniversiteten som ”testbäddar” för innovativ undervisning och för forskning, inbegripet akademisk karriärbedömning och belöningssystem, som tar hänsyn till bland annat utövande av öppen forskning, undervisningskvalitet, kunskapsöverföring och uppsökande verksamhet, förbättrade system för fasta tjänster samt karriärplanering och ökad mångfald, och för antagande av principer och praxis för öppen forskning, inbegripet det europeiska öppna forskningsmolnet och infrastrukturerna för publicering av material med öppen tillgång, kunskapsutbyte och datadelning samt öppet samarbete, |
| --- | --- |

n)

främja Europauniversiteten som ”testbäddar” för innovativ undervisning och för forskning, inbegripet akademisk karriärbedömning och belöningssystem, som tar hänsyn till bland annat utövande av öppen forskning, undervisningskvalitet, kunskapsöverföring och uppsökande verksamhet, förbättrade system för fasta tjänster samt karriärplanering och ökad mångfald, och för antagande av principer och praxis för öppen forskning, inbegripet det europeiska öppna forskningsmolnet och infrastrukturerna för publicering av material med öppen tillgång, kunskapsutbyte och datadelning samt öppet samarbete,

| o) | främja godkännandet av den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare (11), och mekanismerna för deras genomförande, inbegripet den personalpolitiska strategin för forskare (HSR4R) och Euraxess, rådets slutsatser om ett fördjupat europeiskt forskningsområde och den framtida kompetensplattformen för det europeiska forskningsområdet, som syftar till att främja praxis när det gäller karriärutveckling inom europeisk forskning, som kan tillämpas på olika karriärvägar, |
| --- | --- |

o)

främja godkännandet av den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare (11), och mekanismerna för deras genomförande, inbegripet den personalpolitiska strategin för forskare (HSR4R) och Euraxess, rådets slutsatser om ett fördjupat europeiskt forskningsområde och den framtida kompetensplattformen för det europeiska forskningsområdet, som syftar till att främja praxis när det gäller karriärutveckling inom europeisk forskning, som kan tillämpas på olika karriärvägar,

| p) | uppmuntra till full användning av EU:s kapacitet för framstående forskning och innovation i sektorerna för högre utbildning och forskning, och stödja högkvalificerade och konkurrenskraftiga europeiska forskare, ökad spetsforskningskompetens och stärkt kunskapsöverföring och innovationskapacitet i Europa genom närmare kopplingar till Horisont Europa, samt karriäroperabilitet över gränser, områden och sektorer, |
| --- | --- |

p)

uppmuntra till full användning av EU:s kapacitet för framstående forskning och innovation i sektorerna för högre utbildning och forskning, och stödja högkvalificerade och konkurrenskraftiga europeiska forskare, ökad spetsforskningskompetens och stärkt kunskapsöverföring och innovationskapacitet i Europa genom närmare kopplingar till Horisont Europa, samt karriäroperabilitet över gränser, områden och sektorer,

| q) | bidra till att identifiera hindren för ett fullständigt utnyttjande av potentialen hos initiativet Europauniversitet och, i största möjliga utsträckning, lägga fram lösningar, som skulle gynna hela systemet för högre utbildning, för beaktande på juridiskt ansvarig beslutsfattande nivå, |
| --- | --- |

q)

bidra till att identifiera hindren för ett fullständigt utnyttjande av potentialen hos initiativet Europauniversitet och, i största möjliga utsträckning, lägga fram lösningar, som skulle gynna hela systemet för högre utbildning, för beaktande på juridiskt ansvarig beslutsfattande nivå,

| r) | fungera som förebilder för omvandlingen av den europeiska högre utbildningen, för det fortsatta genomförandet av de viktigaste Bolognaåtagandena, inbegripet automatiskt erkännande av kvalifikationer och studieperioder utomlands, samt som en bro mellan det europeiska området för utbildning och det europeiska forskningsområdet, i full synergi med det europeiska området för högre utbildning, |
| --- | --- |

r)

fungera som förebilder för omvandlingen av den europeiska högre utbildningen, för det fortsatta genomförandet av de viktigaste Bolognaåtagandena, inbegripet automatiskt erkännande av kvalifikationer och studieperioder utomlands, samt som en bro mellan det europeiska området för utbildning och det europeiska forskningsområdet, i full synergi med det europeiska området för högre utbildning,

| s) | bidra till att öka excellensen inom forskning och kvaliteten inom utbildningen, även internationellt, och därigenom bidra till den europeiska sektorn för högre utbildnings konkurrenskraft i den globala kapplöpningen om talanger, bland annat genom internationalisering av lärosäten, samarbete för att lösa globala utmaningar, främjande av grundläggande akademiska värderingar samt gemensamma europeiska värderingar, samarbete för att bekämpa utländsk inblandning, reform av system för bedömning av forskning och karriärer samt skydd av forskningsresultat och immateriella tillgångar i enlighet med principerna om öppen tillgång och öppna data på EU-nivå, |
| --- | --- |

s)

bidra till att öka excellensen inom forskning och kvaliteten inom utbildningen, även internationellt, och därigenom bidra till den europeiska sektorn för högre utbildnings konkurrenskraft i den globala kapplöpningen om talanger, bland annat genom internationalisering av lärosäten, samarbete för att lösa globala utmaningar, främjande av grundläggande akademiska värderingar samt gemensamma europeiska värderingar, samarbete för att bekämpa utländsk inblandning, reform av system för bedömning av forskning och karriärer samt skydd av forskningsresultat och immateriella tillgångar i enlighet med principerna om öppen tillgång och öppna data på EU-nivå,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT, MED FULLSTÄNDIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN, INSTITUTIONELLT OBEROENDE OCH AKADEMISK FRIHET OCH I ENLIGHET MED NATIONELLA FÖRHÅLLANDEN,

| 32. | fullt ut utnyttja potentialen hos alla tillgängliga finansieringsmekanismer på regional, nationell och europeisk nivå, inbegripet de nya möjligheterna inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Horisont Europa och InvestEU, i syfte att stärka kopplingarna mellan utbildning, forskning och innovation, för att stödja initiativet Europauniversitet, |
| --- | --- |

32.

| 33. | sträva efter att, där så är möjligt, hitta samfinansieringsmekanismer för lärosäten som deltar i initiativet Europauniversitet, på grundval av deras grundläggande och resultatbaserade finansiering eller särskilda finansieringsprogram, eller strategiska fonder, |
| --- | --- |

33.

| 34. | stödja kapacitetsuppbyggnad i regioner med lägre forsknings- och innovationsintensitet, och därmed på sikt bidra till att minska forsknings- och innovationsklyftan samt regionala skillnader i tillgången till högre utbildning, stärka spetskompetensen och främja ett mer representativt deltagande av lärosäten även i framtida allianser, |
| --- | --- |

34.

| 35. | samarbeta på internationell, nationell och regional nivå samt mellan regeringar och institutioner för att identifiera och, vid behov, undanröja hindren för mer kompatibla system för högre utbildning och för närmare strategiska allianser mellan lärosäten, med utgångspunkt i det omfattande arbete som redan har utvecklats genom det europeiska området för utbildning, det europeiska området för högre utbildning och det europeiska forskningsområdet, |
| --- | --- |

35.

| 36. | fullt ut utnyttja stödåtgärder såsom det europeiska studentkortet, automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer (12) och studieperioder utomlands inom studie- och utbildningsprogram, inbegripet på digital väg, för att undanröja hinder för rörlighet och karriärutveckling, |
| --- | --- |

36.

| 37. | identifiera och, vid behov, undanröja hinder för ett europeiskt förfarande för kvalitetssäkring av gemensamma program, genom att stärka de institutionella kopplingarna och förfarandena mellan de organisationer för utvärdering, ackreditering och kvalitetssäkring som är registrerade i det europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning, i syfte att hitta metoder för automatiskt ömsesidigt erkännande, samt genom att underlätta genomförandet av kvalitetssäkringsförfaranden och uppmuntra gemensam utvärdering och ackreditering av utbildningar, |
| --- | --- |

37.

| 38. | försvara och främja akademisk frihet och institutionellt oberoende som en central princip för ett välfungerande kvalitetsbaserat och dynamiskt system för högre utbildning, i linje med de åtaganden som gjorts av ministrarna med ansvar för högre utbildning inom det europeiska området för högre utbildning och forskningsministrarna (13), |
| --- | --- |

38.

UPPMANAR KOMMISSIONEN OCH MEDLEMSSTATERNA ATT, I ENLIGHET MED SINA RESPEKTIVE BEFOGENHETER OCH MED FULLSTÄNDIGT BEAKTANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN,

| 39. | fortsätta att främja inrättandet av framstående, flexibla, diversifierade, allmänt geografiskt balanserade och hållbara alliansmodeller som är kopplade till lokala och regionala ekosystem och som uppmuntrar utbildning, forskning, innovation och kreativitet samt utveckling av god praxis för samarbete som kan inspirera andra lärosäten, som syftar till sömlös och balanserad rörlighet för studenter, lärare och personal och kompetensrörlighet samt öppen rekrytering och mer attraktiva karriär- och arbetsvillkor för forskare och personal, |
| --- | --- |

39.

| 40. | säkerställa expansion, bland annat genom att göra det möjligt för Europauniversiteten att utbyta god praxis och erfarenheter med alla lärosäten i hela Europa, och se till att de reformer, resultat och innovationer som Europauniversiteten genererar är fullt tillgängliga för dem som inte deltar i dessa allianser, samtidigt som man värdesätter erfarenheterna från andra internationella samarbetsinitiativ, |
| --- | --- |

40.

| 41. | gemensamt utforska vilka åtgärder som krävs för att göra det möjligt att testa användningen av mikromeriter inom högre utbildning för att bidra till att bredda möjligheterna till lärande och stärka lärosätenas roll i det livslånga lärandet, |
| --- | --- |

41.

| 42. | stödja Europauniversiteten, samtidigt som deras institutionella oberoende respekteras, för att skapa kapacitet och lämpliga miljöer för att främja hållbara moderna infrastrukturer och karriärvägar samt attraktiva arbetsvillkor och främja kompetensrörlighet bland alla partner, |
| --- | --- |

42.

| 43. | skapa starkare synergier mellan dimensionen för högre utbildning inom det europeiska området för utbildning, det europeiska forskningsområdet och det europeiska området för högre utbildning; Europauniversiteten kan bidra till att skapa viktiga förbindelser med deras forskningsbaserade och problembaserade inlärnings- och undervisningsmetoder, |
| --- | --- |

43.

| 44. | överväga mer hållbara finansieringsinstrument för Europauniversiteten, bland annat genom att utnyttja synergier mellan regionala och nationella system och europeiska system, så att de kan förverkliga sin ambitiösa strategi, vilket kräver strukturella och institutionella förändringar; för att kunna uppnå initiativets ambitiösa mål kommer det att krävas en ändamålsenlig finansiering för varje allians, även för de allianser som redan valts ut, samtidigt som man tar hänsyn till mångfalden av samarbetsmodeller och de många olika nationella och regionala finansieringssystemen, |
| --- | --- |

44.

| 45. | främja utveckling och användning av innovativa, effektiva och inkluderande metoder för lärande, undervisning, öppen forskning och öppen utbildning samt förenklade administrativa förfaranden genom att stödja Europauniversiteten i samband med utformningen och genomförandet av strategier för digital infrastruktur och it-verktyg, |
| --- | --- |

45.

| 46. | stödja Europauniversiteten när det gäller att uppnå det ambitiösa målet att 50 % av studenterna ska vara utbytesstudenter (14), med fokus på balanserade program för fysisk, virtuell eller blandad rörlighet och kompetenscirkulation, och erkänna att fysisk rörlighet är en prioritering och inte kan ersättas av andra former av rörlighet som har kompletterande roller, |
| --- | --- |

46.

| 47. | säkerställa att initiativet bygger på inkludering och spetskompetens och är öppet för alla typer av lärosäten och för alla studenter, lärare, personal och forskare och främjar användning av gemensam och delad infrastruktur och utrustning samt gemensamma och delade anläggningar, |
| --- | --- |

47.

| 48. | regelbundet och gemensamt övervaka (15) läget för de 41 allianserna inom initiativet Europauniversitet, och eventuella ytterligare allianser, i nära samarbete med Europauniversiteten och alla berörda parter för att dokumentera uppnådda resultat och effekter på utbildnings- och forskningsdimensionen samt på samhället, och identifiera hinder, brister, utmaningar och möjliga lösningar för att säkerställa att deras gränsöverskridande verksamhet fungerar och genomförs på ett smidigt sätt, |
| --- | --- |

48.

| 49. | anordna kontinuerliga utbyten mellan Europeiska kommissionen, medlemsstaterna, Europauniversiteten och den särskilda gruppen bestående av experter från medlemsstaterna och andra berörda parter för att övervaka framstegen, diskutera och ta itu med befintliga hinder för samarbete samt utveckla lösningar och införa dem, |
| --- | --- |

49.

| 50. | uppmuntra lärosäten att göra kontinuerliga förändringar för att på bästa sätt genomföra sina uppdrag inom utbildning, forskning, innovation och samhällstjänster i det europeiska området för utbildning och det europeiska forskningsområdet i fullständig synergi med det europeiska området för högre utbildning, |
| --- | --- |

50.

| 51. | stödja ett hållbart samarbete mellan lärosäten på europeisk nivå som förverkligar målen för både det europeiska området för utbildning, det europeiska forskningsområdet och det europeiska området för högre utbildning och stärker Europauniversitetens konkurrenskraft i ett internationellt sammanhang och i den globala konkurrensen om att locka till sig och behålla kompetenta personer samt gör det möjligt för dem att ansluta sig till lokala och regionala ekosystem, |
| --- | --- |

51.

| 52. | stödja och uppmuntra Europauniversiteten att öka studenternas och personalens deltagande i allianserna, vilket är avgörande för att initiativet ska bli framgångsrikt, utvecklas och genomföras, särskilt genom att inkludera dem i respektive förvaltningsstruktur, |
| --- | --- |

52.

| 53. | inom ramen för det europeiska området för utbildning och med full respekt för de nationella och regionala systemen för högre utbildning från och med 2022 utarbeta tydliga förslag i samarbete med relevanta nationella och regionala myndigheter för högre utbildning, lärosäten och berörda parter för att vid behov bidra till att undanröja hindren för samarbete på europeisk nivå, genom att till exempel undersöka behovet av och möjligheten att införa gemensamma europeiska examina inom ramen för allianserna av Europauniversitet och genom att främja ytterligare europeiskt samarbete om kvalitetssäkring och automatiskt ömsesidigt erkännande inom högre utbildning, |
| --- | --- |

53.

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT, I ENLIGHET MED SINA BEFOGENHETER OCH MED FULL HÄNSYN TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN,

| 54. | Före utgången av 2021 informera om de viktigaste resultaten av halvtidsöversynen av de första allianserna i syfte att vidareutveckla Europauniversiteten och utnyttja deras fulla och ambitiösa potential, |
| --- | --- |

54.

| 55. | stödja utvecklingen av Europauniversitet som ”testbäddar” för interoperabilitet och främjande av samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller europeisk forskning, undervisning och karriärutveckling för personal, inbegripet möjligheten att tillämpa en stegvis strategi för gemensamma rekryteringssystem för att åstadkomma en effektiv kompetenscirkulation och fri rörlighet för kunskap i Europa; syftet är att göra det mer attraktivt med en europeisk akademisk karriär eller forskarkarriär med hänsyn till subsidiaritetsprincipen och lärosätenas självständighet samt med respekt för skillnaderna mellan nationella och regionala arbetsmarknadssystem, |
| --- | --- |

55.

| 56. | utarbeta riktlinjer för hur man genom EU:s program, fonder och finansieringsinstrument i överensstämmelse med målen skulle kunna komplettera stödet till Europauniversiteten och andra typer av allianser mellan lärosäten på ett enklare och mer rationellt sätt, med en sund budget och under en längre, fastställd period, samtidigt som man främjar synergier, |
| --- | --- |

56.

| 57. | behålla framgångsrika nedifrån och upp-baserade, inkluderande, spetskompetensbaserade och geografiskt balanserade strategier i Erasmus+-programmet 2021–2027 med stöd av Horisont Europa och ge alla typer av lärosäten, däribland gränsöverskridande samarbeten och andra internationella samarbetsinitiativ, möjlighet att utveckla ambitiösa Europauniversitet, prova olika samarbetsmodeller och vara tematiskt öppna, |
| --- | --- |

57.

| 58. | uppmuntra Europauniversitet att på bästa sätt utnyttja politik och initiativ som hjälper dem att bli mer innovativa och entreprenörsinriktade, t.ex. HEInnovate och InvestEU, och främja samarbete med Horisont Europa för att skapa synergieffekter och undvika dubbelarbete, |
| --- | --- |

58.

| 59. | stödja system för aktivt utbyte mellan den akademiska världen och näringslivet, eftersom direkta kontakter dem emellan skulle ge ett mervärde och bättre tillgodose arbetsmarknadens behov, |
| --- | --- |

59.

| 60. | överväga att använda de befintliga onlineplattformarna för att främja och stödja Europauniversiteten och möjliggöra utbyte av bästa praxis och erfarenheter, |
| --- | --- |

60.

| 61. | fortsätta det nära samarbetet med medlemsstaterna och regelbundet informera rådet om hur initiativet utvecklas i samskapandeprocessen och vidareutvecklingen av Europauniversiteten, särskilt genom programkommittén för Erasmus+ och programkommittén för Horisont Europa, inbegripet konfigurationen för att bredda deltagandet och förstärka det europeiska forskningsområdet, samt genom den särskilda gruppen bestående av experter och det europeiska forskningsområdets forum för omställning. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  Något som framhålls i rådets resolution om utbildning i den europeiska planeringsterminen: säkerställande av väl underbyggda debatter om reformer och investeringar, som finns tillgänglig här: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A32020G0227%2801%29

(2)  Såsom framhölls i det uttalande om akademisk frihet som fogas till Romkommunikén, antagen den 19 november 2020 vid ministerkonferensen för det europeiska området för högre utbildning, liksom i Bonndeklarationen av den 20 oktober 2020.

(3)  Öppen forskning är en systemförändring som möjliggör bättre forskning genom öppna och samarbetsbaserade sätt att producera och utbyta kunskap och data så tidigt som möjligt i forskningsprocessen samt för att kommunicera och utbyta resultat: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/knowledge_publications_tools_and_data/documents/ec_rtd_factsheet-open-science_2019.pdf

Öppen utbildning är ett sätt att genomföra utbildningar där digital teknik ofta används. Syftet är att bredda tillgången och deltagandet till att omfatta alla genom att undanröja hinder och göra lärande tillgängligt, vanligt och skräddarsytt för alla. Det erbjuder många olika metoder för utbildning och lärande, kunskapsuppbyggnad och kunskapsutbyte. Det tillhandahåller också en åtkomstväg till och kopplar samman formell och icke-formell utbildning (Opening up Education: A Support Framework for Higher Education Institutions, 2016 [inte översatt till svenska]).

Med öppna data som begrepp avses i allmänhet data i öppna format som kan utnyttjas, vidareutnyttjas och delas fritt av vem som helst för valfritt ändamål. (Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn).

(4)  European Universities Initiative Survey on the impact of COVID-19 on European Universities (inte översatt till svenska). Finns tillgänglig på: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/documents/coronavirus-european-universities-initiative-impact-survey-results_en

(5)  Ett koncept som ska förstås som själva sammankopplingen av fyra kärnområden: utbildning, forskning, innovation och samhällstjänster – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0625&rid=4

(6)  Steam: naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, humaniora och matematik.

Steam-metoden för lärande och undervisning kopplar samman ämnesområdena naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik med andra studieområden. Den främjar generella färdigheter såsom digital kompetens, kritiskt tänkande, problemlösning, ledarskapsförmåga och entreprenörsfärdigheter samt samarbete med icke-akademiska partner och bemöter ekonomiska, miljömässiga, politiska och sociala utmaningar. Steam-metoden uppmuntrar den kombination av kunskap som krävs i verkligheten samt naturlig nyfikenhet. Definitionen har hämtats från ett peer learning-evenemang om utbildning i naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, Wien, mars 2020 (https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/et-2020-newsletter-may-2020.pdf).

(Se även arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar COM(2020) 625, sidan 20).

(7)  En kombination av fysisk rörlighet och en virtuell komponent som underlättar samarbetsbaserat erfarenhetsutbyte/lagarbete online. Europeiska kommissionen. Erasmus+ Programhandledning (version 1 av den 25 mars 2021), som finns tillgänglig här: http://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_sv

(8)  Virtuell rörlighet är en uppsättning aktiviteter med stöd av informations- och kommunikationsteknik, inklusive e-lärande, som förverkligar eller underlättar internationella, samarbetsbaserade projekt i samband med undervisning eller inlärning. Europeiska kommissionen. Erasmus+ Programhandledning (version 1 av den 25 mars 2021), som finns tillgänglig här: http://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_sv

(9)  I synnerhet de europeiska standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring.

(10)  En mikromerit är ett bevis på utbildningsresultat som en inlärare har förvärvat efter en kort lärandeerfarenhet. (Provisorisk definition från den tillfälliga rådgivande expertgruppens slutrapport om högre utbildning: A European approach to micro-credentials - output of the micro-credentials higher education consultation group [inte översatt till svenska] – https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/european-approach-micro-credentials-higher-education-consultation-group-output-final-report.pdf).

(11)  2005/251/EG.

(12)  I linje med rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands (EUT C 444, 10.12.2018, s. 1) och i linje med principerna i Lissabonkonventionen.

(13)  Uttalande om akademisk frihet, fogat till Romkommunikén, antagen den 19 november 2020 vid ministerkonferensen för det europeiska området för högre utbildning, och i Bonndeklarationen av den 20 oktober 2020.

(14)  Europeiska kommissionen. (2020). Guide till programmet Erasmus+. Version 3 (2020): 25.8.2020, s. 132, finns tillgänglig på: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/sites/default/files/erasmus_programme_guide_2020_v3_sv.pdf

(15)  Medlemsstaterna och Europeiska kommissionen (GD EAC och GD RTD).

---

BILAGA

Politisk bakgrund

1.

Rådets slutsatser om en ny EU-agenda för högre utbildning (20 november 2017).

2.

Europeiska rådets slutsatser (14 december 2017).

3.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om handlingsplanen för digital utbildning (17 januari 2018).

4.

Rådets slutsatser om vägen mot en vision om ett europeiskt område för utbildning (22 maj 2018).

5.

Europeiska rådets slutsatser (28 juni 2018).

6.

Rådets rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands (26 november 2018).

7.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Samordnad plan om artificiell intelligens (7 december 2018).

8.

Rådets slutsatser – Mot ett hållbarare EU 2030 (9 april 2019).

9.

Rådets slutsatser om framtiden för ett starkt digitaliserat Europa efter 2020: främjande av digital och ekonomisk konkurrenskraft i unionen och digital sammanhållning (7 juni 2019).

10.

Europeiska rådet: En ny strategisk agenda 2019–2024 (20 juni 2019).

11.

Rådets slutsatser om vikten av politik för livslångt lärande för att stärka samhällen så de kan hantera den tekniska och gröna omställningen till stöd för en hållbar tillväxt för alla (8 november 2019).

12.

Rådets resolution om vidareutveckling av det europeiska området för utbildning som stöd för framtidsorienterade utbildningssystem (8 november 2019).

13.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Den europeiska gröna given (11 december 2019).

14.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (14 januari 2020).

15.

Rådets resolution om utbildning i den europeiska planeringsterminen: säkerställande av väl underbyggda debatter om reformer och investeringar (27 februari 2020).

16.

Rådets slutsatser om arbetet med att motverka covid-19-krisen på utbildningsområdet (16 juni 2020).

17.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (1 juli 2020).

18.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027 – Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (30 september 2020).

19.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 (30 september 2020).

20.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En ny era för det europeiska forskningsområdet (1 oktober 2020).

21.

Romkommunikén som antogs vid ministerkonferensen om det europeiska området för högre utbildning (19 november 2020).

22.

Rådets slutsatser om digital utbildning i Europas kunskapssamhällen (24 november 2020).

23.

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Handlingsplan för integration och inkludering för 2021–2027 (24 november 2020).

24.

Rådets slutsatser om det nya europeiska forskningsområdet (1 december 2020).

25.

Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (18 februari 2021).

26.

Rådets slutsatser om en fördjupning av det europeiska forskningsområdet: att skapa attraktiva och hållbara karriärer och arbetsvillkor för forskare och göra kompetenscirkulation till ett faktum (den 28 maj 2021).

---

Europeiska kommissionen

| 10.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 221/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 221/25

---

Eurons växelkurs (1)

9 juni 2021

(2021/C 221/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2195 |
| JPY | japansk yen | 133,38 |
| DKK | dansk krona | 7,4366 |
| GBP | pund sterling | 0,86053 |
| SEK | svensk krona | 10,0595 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0913 |
| ISK | isländsk krona | 146,90 |
| NOK | norsk krona | 10,0518 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,377 |
| HUF | ungersk forint | 347,19 |
| PLN | polsk zloty | 4,4560 |
| RON | rumänsk leu | 4,9248 |
| TRY | turkisk lira | 10,4651 |
| AUD | australisk dollar | 1,5731 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4729 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,4615 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6925 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6133 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 359,90 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,5303 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7879 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5025 |
| IDR | indonesisk rupiah | 17 375,74 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0213 |
| PHP | filippinsk peso | 58,241 |
| RUB | rysk rubel | 87,9491 |
| THB | thailändsk baht | 38,000 |
| BRL | brasiliansk real | 6,1345 |
| MXN | mexikansk peso | 23,9390 |
| INR | indisk rupie | 88,9600 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2195

JPY

japansk yen

133,38

DKK

dansk krona

7,4366

GBP

pund sterling

0,86053

SEK

svensk krona

10,0595

CHF

schweizisk franc

1,0913

ISK

isländsk krona

146,90

NOK

norsk krona

10,0518

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,377

HUF

ungersk forint

347,19

PLN

polsk zloty

4,4560

RON

rumänsk leu

4,9248

TRY

turkisk lira

10,4651

AUD

australisk dollar

1,5731

CAD

kanadensisk dollar

1,4729

HKD

Hongkongdollar

9,4615

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6925

SGD

singaporiansk dollar

1,6133

KRW

sydkoreansk won

1 359,90

ZAR

sydafrikansk rand

16,5303

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7879

HRK

kroatisk kuna

7,5025

IDR

indonesisk rupiah

17 375,74

MYR

malaysisk ringgit

5,0213

PHP

filippinsk peso

58,241

RUB

rysk rubel

87,9491

THB

thailändsk baht

38,000

BRL

brasiliansk real

6,1345

MXN

mexikansk peso

23,9390

INR

indisk rupie

88,9600

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 10.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 221/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 221/26

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9971 — P27 NPP/Bankgirot)

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 221/05)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Danske Bank A/S (Danske Bank, Danmark). |
| --- | --- |

—

Danske Bank A/S (Danske Bank, Danmark).

| — | Nordea Bank Abp (Nordea, Finland). |
| --- | --- |

—

Nordea Bank Abp (Nordea, Finland).

| — | OP Corporate Bank plc (OP, Finland). |
| --- | --- |

—

OP Corporate Bank plc (OP, Finland).

| — | Svenska Handelsbanken AB (Handelsbanken, Sverige). |
| --- | --- |

—

Svenska Handelsbanken AB (Handelsbanken, Sverige).

| — | Skandinaviska Enskilda Banken AB (SEB, Sverige). |
| --- | --- |

—

Skandinaviska Enskilda Banken AB (SEB, Sverige).

| — | Swedbank AB (Swedbank, Sverige). |
| --- | --- |

—

Swedbank AB (Swedbank, Sverige).

| — | P27 Nordic Payments Platform AB (P27 NPP, Sverige). |
| --- | --- |

—

P27 Nordic Payments Platform AB (P27 NPP, Sverige).

| — | Bankgirocentralen BGC AB (Bankgirot, Sverige). |
| --- | --- |

—

Bankgirocentralen BGC AB (Bankgirot, Sverige).

Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB och Swedbank förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över P27 NPP (direkt) och Bankgirot (indirekt genom P27 NPP).

Koncentrationen genomförs genom (i) förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag, när det gäller skapandet av P27 NPP, och (ii) förvärv av aktier, när det gäller P27 NPP:s förvärv av Bankgirot.

2.

| — | Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB och Swedbank: sex bankkoncerner som främst är verksamma i de nordiska länderna och som tillhandahåller ett brett utbud av finansiella tjänster, bl.a. betaltjänster. |
| --- | --- |

—

Danske Bank, Nordea, OP, Handelsbanken, SEB och Swedbank: sex bankkoncerner som främst är verksamma i de nordiska länderna och som tillhandahåller ett brett utbud av finansiella tjänster, bl.a. betaltjänster.

| — | P27 NPP: företaget utvecklar en betalplattform för hela Norden. Syftet är att skapa en infrastruktur för betalningar över gränserna i realtid och med olika valutor i Norden (inbegripet Danmark, Finland, Sverige och potentiellt även Norge). P27 NPP kommer även att tillhandahålla betaltjänster med mervärde i Norden. |
| --- | --- |

—

P27 NPP: företaget utvecklar en betalplattform för hela Norden. Syftet är att skapa en infrastruktur för betalningar över gränserna i realtid och med olika valutor i Norden (inbegripet Danmark, Finland, Sverige och potentiellt även Norge). P27 NPP kommer även att tillhandahålla betaltjänster med mervärde i Norden.

| — | Bankgirot: nuvarande tillhandahållare av underliggande infrastruktur för hantering av betalningar och betalningsformation samt andra betaltjänster med mervärde i Sverige. |
| --- | --- |

—

Bankgirot: nuvarande tillhandahållare av underliggande infrastruktur för hantering av betalningar och betalningsformation samt andra betaltjänster med mervärde i Sverige.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9971 — P27 NPP/Bankgirot

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

---

| 10.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 221/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 221/28

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 221/06)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec (CDPQ, Kanada). |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec (CDPQ, Kanada).

| — | American Tower International Inc. (ATI, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

American Tower International Inc. (ATI, Förenta staterna).

| — | ATI European Communications Infrastructure Business. (Target). |
| --- | --- |

—

ATI European Communications Infrastructure Business. (Target).

CDPQ och ATI förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över Target, som har tillgångar i Tyskland, Polen, Frankrike och Spanien.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | CDPQ: långsiktig institutionell investerare som förvaltar medel främst för offentliga och halvoffentliga pensions- och försäkringssystem i den kanadensiska provinsen Québec. CDPQ är den näst största pensionsfondsförvaltaren i Kanada. |
| --- | --- |

—

CDPQ: långsiktig institutionell investerare som förvaltar medel främst för offentliga och halvoffentliga pensions- och försäkringssystem i den kanadensiska provinsen Québec. CDPQ är den näst största pensionsfondsförvaltaren i Kanada.

| — | ATI: ett helägt dotterbolag till American Towers LLC, som i sin tur är ett helägt dotterbolag till American Tower Corporation (ATC). ATC är ett fristående bolag som äger och är verksam inom passiv trådlös kommunikationsinfrastruktur, och har en uppsättning av ungefär 183 000 platser för telekommunikationsinfrastruktur i Amerika, Europa, Afrika och Asien. |
| --- | --- |

—

ATI: ett helägt dotterbolag till American Towers LLC, som i sin tur är ett helägt dotterbolag till American Tower Corporation (ATC). ATC är ett fristående bolag som äger och är verksam inom passiv trådlös kommunikationsinfrastruktur, och har en uppsättning av ungefär 183 000 platser för telekommunikationsinfrastruktur i Amerika, Europa, Afrika och Asien.

| — | Target: erbjuder mobilnät operatörsoberoende värdtjänster inom telekomsektorn på platser med passiv trådlös kommunikationsinfrastruktur i Frankrike, Tyskland, Polen och, som ett resultat av ATI:s parallella förvärv av ett annat företag (Telxius), i Spanien. |
| --- | --- |

—

Target: erbjuder mobilnät operatörsoberoende värdtjänster inom telekomsektorn på platser med passiv trådlös kommunikationsinfrastruktur i Frankrike, Tyskland, Polen och, som ett resultat av ATI:s parallella förvärv av ett annat företag (Telxius), i Spanien.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10328 — CDPQ/ATI/ATI European Communications Infrastructure Business

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---