# Eiropas Savienības C 238/2021

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 238 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 64. gadagājums2021. gada 18. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 238

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

64. gadagājums2021. gada 18. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2021/C 238/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 25/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fonduPadome pieņēmusi 2021. gada 27. maijā | 1 |
| 2021/C 238/02 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 25/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu | 39 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2021/C 238/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 25/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fonduPadome pieņēmusi 2021. gada 27. maijā

1

2021/C 238/02

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 25/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu

39

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 18.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 25/2021 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu

Padome pieņēmusi 2021. gada 27. maijā

(2021/C 238/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 177. panta otro daļu un 178. un 349. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, īpašu uzmanību veltot tiem vismazāk attīstītajiem reģioniem, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi, tostarp jo īpaši traucēkļi, ko rada, demogrāfiska lejupslīde, kā, piemēram, galējiem ziemeļu reģioniem ar mazu iedzīvotāju blīvumu, salām un pārrobežu un kalnu reģioniem. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 176. pantā noteikts, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) mērķis ir palīdzēt izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņa galvenās atšķirības. Saskaņā ar minēto pantu un LESD 174. panta otro un trešo daļu ERAF ir jāpalīdz mazināt atšķirības starp dažādo reģionu attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, īpašu uzmanību veltot tiem vismazāk attīstītajiem reģioniem, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi, tostarp jo īpaši traucēkļi, ko rada, demogrāfiska lejupslīde, kā, piemēram, galējiem ziemeļu reģioniem ar mazu iedzīvotāju blīvumu, salām un pārrobežu un kalnu reģioniem.

| (2) | Kohēzijas fonds tika izveidots, lai palīdzētu sasniegt vispārējo mērķi stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā, sniedzot finansiālu ieguldījumu tādās jomās kā vide un Eiropas tīkli transporta infrastruktūrā (“TEN-T”), kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (4). |
| --- | --- |

(2)

Kohēzijas fonds tika izveidots, lai palīdzētu sasniegt vispārējo mērķi stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā, sniedzot finansiālu ieguldījumu tādās jomās kā vide un Eiropas tīkli transporta infrastruktūrā (“TEN-T”), kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1315/2013 (4).

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/... (5) (1) ir noteikti kopīgi noteikumi, kas piemērojami ERAF, Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), Kohēzijas fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam, Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondam (“EJZAF”), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un finansiālā atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām (“BMVI”), kuri darbojas saskaņā ar vienotu satvaru. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/... (5) (1) ir noteikti kopīgi noteikumi, kas piemērojami ERAF, Eiropas Sociālajam fondam Plus (“ESF+”), Kohēzijas fondam, Taisnīgas pārkārtošanās fondam, Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondam (“EJZAF”), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (“AMIF”), Iekšējās drošības fondam (“IDF”) un finansiālā atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām (“BMVI”), kuri darbojas saskaņā ar vienotu satvaru.

| (4) | Lai vienkāršotu noteikumus, kas ERAF un Kohēzijas fondam tika piemēroti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, abiem fondiem piemērojamie noteikumi būtu jānosaka vienā regulā. |
| --- | --- |

(4)

Lai vienkāršotu noteikumus, kas ERAF un Kohēzijas fondam tika piemēroti 2014.–2020. gada plānošanas periodā, abiem fondiem piemērojamie noteikumi būtu jānosaka vienā regulā.

| (5) | ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanā būtu jāievēro Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā izklāstītie horizontālie principi, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) noteiktie pienākumi, kā arī Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2017. gadā proklamētā Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar UNCRPD 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības. Šajā sakarā ERAF un Kohēzijas fonds sinerģijā ar ESF+ būtu jāīsteno tā, lai sekmētu pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi, un to mērķi būtu jāsasniedz, lai veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu, nabadzības izskaušanu un sociālās iekļaušanas veicināšanu. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Nevienam fondam nebūtu jāatbalsta darbības, kas veicina jebkāda veida atšķiršanu vai atstumtību, un infrastruktūras finansēšanas gadījumā abiem fondiem būtu jānodrošina pieejamība personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

(5)

ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanā būtu jāievēro Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 3. pantā un LESD 10. pantā izklāstītie horizontālie principi, tostarp LES 5. pantā noteiktie subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu. Dalībvalstīm būtu jāievēro arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) noteiktie pienākumi, kā arī Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2017. gadā proklamētā Eiropas sociālo tiesību pīlāra principi un jānodrošina pieejamība saskaņā ar UNCRPD 9. pantu un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem saskaņo produktu un pakalpojumu pieejamības prasības. Šajā sakarā ERAF un Kohēzijas fonds sinerģijā ar ESF+ būtu jāīsteno tā, lai sekmētu pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi, un to mērķi būtu jāsasniedz, lai veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu, nabadzības izskaušanu un sociālās iekļaušanas veicināšanu. Dalībvalstīm un Komisijai būtu jācenšas novērst nevienlīdzību, veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un iekļaut dzimumu aspektu, kā arī apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Nevienam fondam nebūtu jāatbalsta darbības, kas veicina jebkāda veida atšķiršanu vai atstumtību, un infrastruktūras finansēšanas gadījumā abiem fondiem būtu jānodrošina pieejamība personām ar invaliditāti.

| (6) | ERAF un Kohēzijas fonda mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot 2015. gada Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, kas pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā un lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (“ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi”), abi fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt vispārēju mērķrādītāju, proti, ar 30 % no Savienības budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Šajā nolūkā sagaidāms, ka ERAF darbībās klimata mērķu veicināšanai tiks novirzīti 30 % no visa ERAF finansējuma. Savukārt Kohēzijas fonda darbībās sagaidāms, ka klimata mērķu veicināšanai tiks novirzīti 37 % no visa Kohēzijas fonda finansējuma. Turklāt saskaņā ar šo regulu veicamajām darbībām būtu jāpalīdz panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % no gada izdevumiem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (“DFS”) atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem un 2026. un 2027. gadā bioloģiskās daudzveidības mērķiem atvēlēt 10 % no gada izdevumiem saskaņā ar DFS, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos.
  Abiem fondiem būtu jāatbalsta darbības, kurās ievēro Savienības prioritātes un standartus klimata un vides jomā un nerada būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (6) 17. panta nozīmē un ar kurām nodrošina pāreju uz mazoglekļa ekonomiku ceļā uz to, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti. ERAF un Kohēzijas fonda programmās būtu jāņem vērā Enerģētikas savienības un klimata pasākumu pārvaldības ietvaros pieņemtos integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1999 (7). |
| --- | --- |

(6)

ERAF un Kohēzijas fonda mērķi būtu jāsasniedz, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību un Savienībā atbalstot mērķi saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, kā noteikts LESD 11. pantā un 191. panta 1. punktā, ņemot vērā principu “piesārņotājs maksā”. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir pret klimata pārmaiņām cīnīties atbilstoši Savienības saistībām īstenot 2015. gada Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, kas pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā un lai sasniegtu Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (“ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi”), abi fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un sasniegt vispārēju mērķrādītāju, proti, ar 30 % no Savienības budžeta izdevumiem atbalstīt klimata mērķu sasniegšanu. Šajā nolūkā sagaidāms, ka ERAF darbībās klimata mērķu veicināšanai tiks novirzīti 30 % no visa ERAF finansējuma. Savukārt Kohēzijas fonda darbībās sagaidāms, ka klimata mērķu veicināšanai tiks novirzīti 37 % no visa Kohēzijas fonda finansējuma. Turklāt saskaņā ar šo regulu veicamajām darbībām būtu jāpalīdz panākt mērķi, proti, 2024. gadā 7,5 % no gada izdevumiem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (“DFS”) atvēlēt bioloģiskās daudzveidības mērķiem un 2026. un 2027. gadā bioloģiskās daudzveidības mērķiem atvēlēt 10 % no gada izdevumiem saskaņā ar DFS, vienlaikus ņemot vērā starp klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķiem pastāvošo pārklāšanos.

Abiem fondiem būtu jāatbalsta darbības, kurās ievēro Savienības prioritātes un standartus klimata un vides jomā un nerada būtisku kaitējumu vides mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (6) 17. panta nozīmē un ar kurām nodrošina pāreju uz mazoglekļa ekonomiku ceļā uz to, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti. ERAF un Kohēzijas fonda programmās būtu jāņem vērā Enerģētikas savienības un klimata pasākumu pārvaldības ietvaros pieņemtos integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1999 (7).

| (7) | Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, ERAF un Kohēzijas fonda darbībām, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir jāatbilst Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas izklāstīti LESD 107. un 108. pantā. |
| --- | --- |

(7)

Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, ERAF un Kohēzijas fonda darbībām, no kurām labumu gūst uzņēmumi, ir jāatbilst Savienības valsts atbalsta noteikumiem, kas izklāstīti LESD 107. un 108. pantā.

| (8) | ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanā svarīgs elements ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina reģionālo, vietējo, pilsētvides un citu publisko iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, sociālekonomisko partneru un attiecīgā gadījumā pētniecības organizāciju un universitāšu iesaisti. Ar abu fondu īstenošanu būtu jānodrošina koordinācija un papildināmība ar ESF+, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, EJZAF un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (“ELFLA”). |
| --- | --- |

(8)

ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanā svarīgs elements ir partnerības princips, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldības pieeju un nodrošina reģionālo, vietējo, pilsētvides un citu publisko iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, sociālekonomisko partneru un attiecīgā gadījumā pētniecības organizāciju un universitāšu iesaisti. Ar abu fondu īstenošanu būtu jānodrošina koordinācija un papildināmība ar ESF+, Taisnīgas pārkārtošanās fondu, EJZAF un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (“ELFLA”).

| (9) | Ir jānosaka noteikumi par ERAF atbalstu mērķiem “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un “Eiropas teritoriālā sadarbība” (“Interreg”). |
| --- | --- |

(9)

Ir jānosaka noteikumi par ERAF atbalstu mērķiem “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un “Eiropas teritoriālā sadarbība” (“Interreg”).

| (10) | Lai noskaidrotu, kādu veidu darbības var atbalstīt no ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļiem, būtu jānosaka konkrēti politikas mērķi, saskaņā ar kuriem sniedz atbalstu no abiem fondiem, un tādējādi tiks nodrošināts, ka tie palīdz sasniegt vienu vai vairākus kopīgos politikas mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/... (2) 5. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(10)

Lai noskaidrotu, kādu veidu darbības var atbalstīt no ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļiem, būtu jānosaka konkrēti politikas mērķi, saskaņā ar kuriem sniedz atbalstu no abiem fondiem, un tādējādi tiks nodrošināts, ka tie palīdz sasniegt vienu vai vairākus kopīgos politikas mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) 2021/... (2) 5. panta 1. punktā.

| (11) | Tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas ekonomikas balsts, ERAF arī turpmāk būtu jāatbalsta MVU attīstība, veicinot to ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju. Turklāt, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas vai jebkādas citas nākotnē iespējamas krīzes situācijas potenciāli smagās sekas, kas var ietekmēt uzņēmējdarbību un nodarbinātību, ERAF būtu jāatbalsta atveseļošana no šādām krīzes situācijām, atbalstot darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir Eiropas ekonomikas balsts, ERAF arī turpmāk būtu jāatbalsta MVU attīstība, veicinot to ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju. Turklāt, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas vai jebkādas citas nākotnē iespējamas krīzes situācijas potenciāli smagās sekas, kas var ietekmēt uzņēmējdarbību un nodarbinātību, ERAF būtu jāatbalsta atveseļošana no šādām krīzes situācijām, atbalstot darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām.

| (12) | ERAF investīcijām būtu jāpalīdz izveidot visaptverošu ātrdarbīgu digitālo infrastruktūru tīklu un veicināt nepiesārņojošu un ilgtspējīgu multimodālo mobilitāti, galveno uzmanību pievēršot sabiedriskajam transportam, koplietošanas mobilitātei, iešanai kājām un riteņbraukšanai, kas ir daļa no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē. |
| --- | --- |

(12)

ERAF investīcijām būtu jāpalīdz izveidot visaptverošu ātrdarbīgu digitālo infrastruktūru tīklu un veicināt nepiesārņojošu un ilgtspējīgu multimodālo mobilitāti, galveno uzmanību pievēršot sabiedriskajam transportam, koplietošanas mobilitātei, iešanai kājām un riteņbraukšanai, kas ir daļa no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē.

| (13) | Lai izmantotu digitālā laikmeta sniegtās iespējas, ERAF būtu jāsniedz ieguldījums tādas iekļaujošas digitālās sabiedrības izveidē, kurā iedzīvotāji, pētniecības organizācijas, uzņēmumi un valsts pārvaldes iestādes pilnībā izmantotu digitalizācijas piedāvātās iespējas. Efektīva e-pārvalde valsts, reģionālā vai vietējā līmenī ietver rīku izstrādi, kā arī organizācijas un procesu pārdomāšanu, lai sabiedriskos pakalpojumus varētu sniegt efektīvāk, vienkāršāk, ātrāk un par zemāku cenu. Jo īpaši būtu jāizmanto digitālās un telesakaru tehnoloģijas, lai – ar tādu projektu izstrādi kā viedās pilsētas un ciemati – vietējo kopienu labā uzlabotu tradicionālos tīklus un pakalpojumus. |
| --- | --- |

(13)

Lai izmantotu digitālā laikmeta sniegtās iespējas, ERAF būtu jāsniedz ieguldījums tādas iekļaujošas digitālās sabiedrības izveidē, kurā iedzīvotāji, pētniecības organizācijas, uzņēmumi un valsts pārvaldes iestādes pilnībā izmantotu digitalizācijas piedāvātās iespējas. Efektīva e-pārvalde valsts, reģionālā vai vietējā līmenī ietver rīku izstrādi, kā arī organizācijas un procesu pārdomāšanu, lai sabiedriskos pakalpojumus varētu sniegt efektīvāk, vienkāršāk, ātrāk un par zemāku cenu. Jo īpaši būtu jāizmanto digitālās un telesakaru tehnoloģijas, lai – ar tādu projektu izstrādi kā viedās pilsētas un ciemati – vietējo kopienu labā uzlabotu tradicionālos tīklus un pakalpojumus.

| (14) | ERAF atbalstam saskaņā ar politikas mērķi Nr. 1 (PM Nr. 1) būtu jābalstās uz spēju veidošanu pārdomātas specializācijas stratēģijām, kas nosaka prioritātes valsts vai reģionālā līmenī, vai abos līmeņos, lai palielinātu konkurences priekšrocības, proti, uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā veidojot pētniecības un inovācijas stiprās puses un pielāgojot tās uzņēmumu vajadzībām un nepieciešamajām zināšanām. Šim procesam būtu jāļauj uzņēmējdarbības dalībniekiem, tostarp rūpniecības, izglītības un pētniecības organizācijām, valsts pārvaldes iestādēm un pilsoniskajai sabiedrībai, pamatojoties uz reģionu atšķirīgajām struktūrām un zināšanu bāzi, noteikt daudzsološākās jomas ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai. Tā kā pārdomātas specializācijas pārvaldības process ir ļoti būtisks aspekts stratēģijas kvalitātes nodrošināšanai, ERAF būtu jāsniedz atbalsts tādu spēju attīstīšanai un uzlabošanai, kas nepieciešamas efektīva uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā un pārdomātas specializācijas stratēģiju sagatavošanā vai aktualizēšanā. |
| --- | --- |

(14)

ERAF atbalstam saskaņā ar politikas mērķi Nr. 1 (PM Nr. 1) būtu jābalstās uz spēju veidošanu pārdomātas specializācijas stratēģijām, kas nosaka prioritātes valsts vai reģionālā līmenī, vai abos līmeņos, lai palielinātu konkurences priekšrocības, proti, uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā veidojot pētniecības un inovācijas stiprās puses un pielāgojot tās uzņēmumu vajadzībām un nepieciešamajām zināšanām. Šim procesam būtu jāļauj uzņēmējdarbības dalībniekiem, tostarp rūpniecības, izglītības un pētniecības organizācijām, valsts pārvaldes iestādēm un pilsoniskajai sabiedrībai, pamatojoties uz reģionu atšķirīgajām struktūrām un zināšanu bāzi, noteikt daudzsološākās jomas ilgtspējīgai ekonomikas attīstībai. Tā kā pārdomātas specializācijas pārvaldības process ir ļoti būtisks aspekts stratēģijas kvalitātes nodrošināšanai, ERAF būtu jāsniedz atbalsts tādu spēju attīstīšanai un uzlabošanai, kas nepieciešamas efektīva uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā un pārdomātas specializācijas stratēģiju sagatavošanā vai aktualizēšanā.

| (15) | Lai veicinātu Savienības klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam, pienācīgi ņemot vērā ar to saistītās sociālās un ekonomiskās sekas, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā un enerģētiskās nabadzības problēmas risināšanā. Šajā sakarā īpaši svarīgas būtu investīcijas energoefektivitātē, tostarp enerģijas ietaupījumu shēmās, ilgtspējīgā atjaunojamo energoresursu enerģijā saskaņā ar ilgtspējas kritērijiem, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (8), viedās energosistēmās, kā arī investīcijas, kuru mērķis ir novērst katastrofas, sekmēt bioloģisko daudzveidību un zaļo infrastruktūru, tostarp saglabāt, valorizēt un izcelt aizsargājamas dabas teritorijas un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, saglabāt un atjaunot aizsargājamas dabas teritorijas, kurām ir liels oglekļa piesaistes un uzglabāšanas potenciāls, tostarp, ar purvu mitruma atjaunošanu, poligonu gāzes uztveršanu vai emisiju samazināšanu rūpnieciskos procesos vai produktos. Turklāt būtu jāatbalsta investīcijas, kuru mērķis ir samazināt jebkāda veida piesārņojumu, piemēram, gaisa, ūdens, augsnes, trokšņa un gaismas piesārņojumu. |
| --- | --- |

(15)

Lai veicinātu Savienības klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam, pienācīgi ņemot vērā ar to saistītās sociālās un ekonomiskās sekas, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā un enerģētiskās nabadzības problēmas risināšanā. Šajā sakarā īpaši svarīgas būtu investīcijas energoefektivitātē, tostarp enerģijas ietaupījumu shēmās, ilgtspējīgā atjaunojamo energoresursu enerģijā saskaņā ar ilgtspējas kritērijiem, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/2001 (8), viedās energosistēmās, kā arī investīcijas, kuru mērķis ir novērst katastrofas, sekmēt bioloģisko daudzveidību un zaļo infrastruktūru, tostarp saglabāt, valorizēt un izcelt aizsargājamas dabas teritorijas un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, piemēram, saglabāt un atjaunot aizsargājamas dabas teritorijas, kurām ir liels oglekļa piesaistes un uzglabāšanas potenciāls, tostarp, ar purvu mitruma atjaunošanu, poligonu gāzes uztveršanu vai emisiju samazināšanu rūpnieciskos procesos vai produktos. Turklāt būtu jāatbalsta investīcijas, kuru mērķis ir samazināt jebkāda veida piesārņojumu, piemēram, gaisa, ūdens, augsnes, trokšņa un gaismas piesārņojumu.

| (16) | Gatavojot programmas, ko līdzfinansē ERAF un Kohēzijas fonds, ir jāņem vērā integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni, kuros izklāstītas rīcībpolitikas un pasākumi un kuru nolūks ir risināt enerģētisko nabadzību un siltumnīcefekta gāzu emisijas. Attiecībā uz ieguldījumu nolūkā sasniegt valstu mērķus, proti, samazināt enerģētisko nabadzību, kā noteikts integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, ERAF jo īpaši būtu jāatbalsta energoefektivitātes uzlabošana mājokļos un ēkās saskaņā ar grozīto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/844 (9), lai līdz 2050. gadam palīdzētu izveidot dekarbonizētu ēku fondu, tādējādi samazinot enerģijas patēriņu un radot ietaupījumus mājsaimniecībām, ko skar enerģētiskā nabadzība. |
| --- | --- |

(16)

Gatavojot programmas, ko līdzfinansē ERAF un Kohēzijas fonds, ir jāņem vērā integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni, kuros izklāstītas rīcībpolitikas un pasākumi un kuru nolūks ir risināt enerģētisko nabadzību un siltumnīcefekta gāzu emisijas. Attiecībā uz ieguldījumu nolūkā sasniegt valstu mērķus, proti, samazināt enerģētisko nabadzību, kā noteikts integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, ERAF jo īpaši būtu jāatbalsta energoefektivitātes uzlabošana mājokļos un ēkās saskaņā ar grozīto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/844 (9), lai līdz 2050. gadam palīdzētu izveidot dekarbonizētu ēku fondu, tādējādi samazinot enerģijas patēriņu un radot ietaupījumus mājsaimniecībām, ko skar enerģētiskā nabadzība.

| (17) | Lai uzlabotu transporta savienojamību, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsekmē Eiropas transporta tīkla izveide, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013, investējot dzelzceļa transporta, iekšējo ūdensceļu transporta, autotransporta, jūras transporta un multimodālā transporta infrastruktūrā, tostarp trokšņa vājināšanas pasākumos. ERAF un Kohēzijas fondam būtu arī jāatbalsta mobilitāte valstu, reģionu un vietējā līmenī, kā arī pārrobežu mobilitāte un mobilitāte pilsētvidēs. To darot, abiem fondiem būtu jāpievērš uzmanība drošības uzlabošanai, jo īpaši attiecībā uz esošajiem tiltiem un tuneļiem. |
| --- | --- |

(17)

Lai uzlabotu transporta savienojamību, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsekmē Eiropas transporta tīkla izveide, kā minēts Regulā (ES) Nr. 1315/2013, investējot dzelzceļa transporta, iekšējo ūdensceļu transporta, autotransporta, jūras transporta un multimodālā transporta infrastruktūrā, tostarp trokšņa vājināšanas pasākumos. ERAF un Kohēzijas fondam būtu arī jāatbalsta mobilitāte valstu, reģionu un vietējā līmenī, kā arī pārrobežu mobilitāte un mobilitāte pilsētvidēs. To darot, abiem fondiem būtu jāpievērš uzmanība drošības uzlabošanai, jo īpaši attiecībā uz esošajiem tiltiem un tuneļiem.

| (18) | Pasaule kļūst aizvien vairāk savstarpēji saistīta, un, ņemot vērā demogrāfisko un migrācijas dinamiku, ir skaidrs, ka Savienības migrācijas politikai ir vajadzīga vienota pieeja, kas balstīta dažādo finansēšanas instrumentu sinerģijās un savstarpējā papildināmībā. Tāpēc, sagatavojot un īstenojot ERAF programmas, būtu jāņem vērā demogrāfiskās problēmas. Lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu dalībvalstu solidaritātes un atbildības dalīšanas centieniem migrācijas pārvaldībā, no ERAF būtu jāatbalsta vispiemērotākajā teritoriālajā līmenī trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, ilgtermiņa iekļaujošas integrācijas sekmēšana sociālās un ekonomiskās attīstības labā, pieņemot pieeju, kuras mērķis ir aizsargāt viņu cieņu un tiesības. |
| --- | --- |

(18)

Pasaule kļūst aizvien vairāk savstarpēji saistīta, un, ņemot vērā demogrāfisko un migrācijas dinamiku, ir skaidrs, ka Savienības migrācijas politikai ir vajadzīga vienota pieeja, kas balstīta dažādo finansēšanas instrumentu sinerģijās un savstarpējā papildināmībā. Tāpēc, sagatavojot un īstenojot ERAF programmas, būtu jāņem vērā demogrāfiskās problēmas. Lai nodrošinātu saskaņotu, stingru un konsekventu atbalstu dalībvalstu solidaritātes un atbildības dalīšanas centieniem migrācijas pārvaldībā, no ERAF būtu jāatbalsta vispiemērotākajā teritoriālajā līmenī trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, ilgtermiņa iekļaujošas integrācijas sekmēšana sociālās un ekonomiskās attīstības labā, pieņemot pieeju, kuras mērķis ir aizsargāt viņu cieņu un tiesības.

| (19) | Lai sekmētu sociālo inovāciju un iekļaujošo piekļuvi augstas kvalitātes darbvietām, ERAF būtu jāatbalsta tādas “sociālās ekonomikas” vienības kā kooperatīvi, savstarpējas sabiedrības, bezpeļņas asociācijas un sociālie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(19)

Lai sekmētu sociālo inovāciju un iekļaujošo piekļuvi augstas kvalitātes darbvietām, ERAF būtu jāatbalsta tādas “sociālās ekonomikas” vienības kā kooperatīvi, savstarpējas sabiedrības, bezpeļņas asociācijas un sociālie uzņēmumi.

| (20) | Lai sekmētu sociālo iekļaušanu un apkarotu nabadzību, jo īpaši atstumtu kopienu vidū, ir jāuzlabo, tostarp ar infrastruktūras palīdzību, piekļuve sociālajiem, izglītības, kultūras un atpūtas pakalpojumiem, tostarp sporta jomā, ņemot vērā personu ar invaliditāti, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības. |
| --- | --- |

(20)

Lai sekmētu sociālo iekļaušanu un apkarotu nabadzību, jo īpaši atstumtu kopienu vidū, ir jāuzlabo, tostarp ar infrastruktūras palīdzību, piekļuve sociālajiem, izglītības, kultūras un atpūtas pakalpojumiem, tostarp sporta jomā, ņemot vērā personu ar invaliditāti, bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības.

| (21) | ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsekmē atstumtu kopienu sociālekonomiskā iekļaušana, īpašu uzmanību pievēršot Valsts stratēģiskās politikas satvaram romu iekļaušanai, kā minēts IV pielikumā Regulā (ES) 2021/... (3), kurā noteikti integrācijas pasākumi; mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem, tostarp nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu mājsaimniecību, sociālekonomiskā iekļaušana un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomiskā iekļaušana. Jo īpaši saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 19. principu ERAF un Kohēzijas fondam vajadzētu būt iespējai atbalstīt sociālo mājokļu nodrošināšanu. Ņemot vērā problēmas, ar kurām saskaras atstumtās romu kopienas attiecībā uz piekļuvi pamatpakalpojumiem, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāpalīdz uzlabot viņu dzīves apstākļus un attīstības perspektīvas. |
| --- | --- |

(21)

ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāsekmē atstumtu kopienu sociālekonomiskā iekļaušana, īpašu uzmanību pievēršot Valsts stratēģiskās politikas satvaram romu iekļaušanai, kā minēts IV pielikumā Regulā (ES) 2021/... (3), kurā noteikti integrācijas pasākumi; mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem, tostarp nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu mājsaimniecību, sociālekonomiskā iekļaušana un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomiskā iekļaušana. Jo īpaši saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 19. principu ERAF un Kohēzijas fondam vajadzētu būt iespējai atbalstīt sociālo mājokļu nodrošināšanu. Ņemot vērā problēmas, ar kurām saskaras atstumtās romu kopienas attiecībā uz piekļuvi pamatpakalpojumiem, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāpalīdz uzlabot viņu dzīves apstākļus un attīstības perspektīvas.

| (22) | Lai sociāli iekļaujošā veidā stiprinātu sagatavotību izglītošanai un apmācībai attālinātā un tiešsaistes režīmā, ERAF, pildot uzdevumu uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, jo īpaši būtu jāpalīdz veicināt noturību attiecībā uz mācībām attālinātā un tiešsaistes režīmā. Centieni Covid-19 pandēmijas laikā nodrošināt izglītošanas un apmācības nepārtrauktību ir iezīmējuši būtiskus trūkumus no nelabvēlīgas vides nākošu un attālos reģionos dzīvojošu apmācāmo piekļuvē nepieciešamajam informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) aprīkojumam un savienojamībai. Šajā sakarā ERAF būtu jāatbalsta vajadzīgā IKT aprīkojuma un savienojamības pieejamība, tādējādi veicinot izglītības un apmācības sistēmu noturību attiecībā uz mācībām attālinātā vai tiešsaistes režīmā. |
| --- | --- |

(22)

Lai sociāli iekļaujošā veidā stiprinātu sagatavotību izglītošanai un apmācībai attālinātā un tiešsaistes režīmā, ERAF, pildot uzdevumu uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, jo īpaši būtu jāpalīdz veicināt noturību attiecībā uz mācībām attālinātā un tiešsaistes režīmā. Centieni Covid-19 pandēmijas laikā nodrošināt izglītošanas un apmācības nepārtrauktību ir iezīmējuši būtiskus trūkumus no nelabvēlīgas vides nākošu un attālos reģionos dzīvojošu apmācāmo piekļuvē nepieciešamajam informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) aprīkojumam un savienojamībai. Šajā sakarā ERAF būtu jāatbalsta vajadzīgā IKT aprīkojuma un savienojamības pieejamība, tādējādi veicinot izglītības un apmācības sistēmu noturību attiecībā uz mācībām attālinātā vai tiešsaistes režīmā.

| (23) | Lai stiprinātu sabiedrības veselības sistēmu spēju novērst ārkārtas situācijas veselības jomā, ātri reaģēt uz tām un no tām atgūties, ERAF būtu jāveicina arī veselības sistēmu noturība. Turklāt līdz šim vēl nepieredzētā Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka, lai sekmīgi reaģētu uz ārkārtas situāciju, ir svarīga tūlītēja kritiski svarīgu preču pieejamība, tāpēc ERAF atbalsta darbības joma būtu jāpaplašina, lai ļautu iegādāties preces, kas vajadzīgas, lai stiprinātu noturību pret katastrofām un veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību un sekmētu pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi. Ja preces tiek iegādātas ar mērķi stiprināt veselības sistēmu noturību, to iepirkumam vajadzētu būt saskanīgam ar nacionālo veselības stratēģiju un tam nevajadzētu pārsniegt tās tvērumu, kā arī būtu jānodrošina papildināmība ar programmu “ES – veselībai”, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (10), un rescEU krājumiem Savienības civilās aizsardzības mehānisma, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (11), satvarā. |
| --- | --- |

(23)

Lai stiprinātu sabiedrības veselības sistēmu spēju novērst ārkārtas situācijas veselības jomā, ātri reaģēt uz tām un no tām atgūties, ERAF būtu jāveicina arī veselības sistēmu noturība. Turklāt līdz šim vēl nepieredzētā Covid-19 pandēmija ir parādījusi, ka, lai sekmīgi reaģētu uz ārkārtas situāciju, ir svarīga tūlītēja kritiski svarīgu preču pieejamība, tāpēc ERAF atbalsta darbības joma būtu jāpaplašina, lai ļautu iegādāties preces, kas vajadzīgas, lai stiprinātu noturību pret katastrofām un veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību un sekmētu pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi. Ja preces tiek iegādātas ar mērķi stiprināt veselības sistēmu noturību, to iepirkumam vajadzētu būt saskanīgam ar nacionālo veselības stratēģiju un tam nevajadzētu pārsniegt tās tvērumu, kā arī būtu jānodrošina papildināmība ar programmu “ES – veselībai”, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (10), un rescEU krājumiem Savienības civilās aizsardzības mehānisma, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (11), satvarā.

| (24) | ERAF būtu jāatbalsta un jāsekmē pāreja no aprūpes iestādē uz ģimenē vai kopienā balstītu aprūpi, proti, atbalstot iestādes, kas tiektos izvairīties no atšķiršanas no kopienas, sekmētu cilvēku integrāciju sabiedrībā un nodrošinātu apstākļus neatkarīgai dzīvei. |
| --- | --- |

(24)

ERAF būtu jāatbalsta un jāsekmē pāreja no aprūpes iestādē uz ģimenē vai kopienā balstītu aprūpi, proti, atbalstot iestādes, kas tiektos izvairīties no atšķiršanas no kopienas, sekmētu cilvēku integrāciju sabiedrībā un nodrošinātu apstākļus neatkarīgai dzīvei.

| (25) | Reģionālo ekonomiku, kuras ir ļoti atkarīgas no tūrisma un kultūras nozarēm, atbalstam būtu jānosaka īpaši tām paredzēts konkrēts mērķis. Tas ļautu pilnībā realizēt kultūras un ilgtspējīga tūrisma potenciālu ekonomikas atveseļošanā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā, neskarot iespējas minētajām nozarēm atbalstu no ERAF sniegt arī citu konkrēto mērķu satvarā. |
| --- | --- |

(25)

Reģionālo ekonomiku, kuras ir ļoti atkarīgas no tūrisma un kultūras nozarēm, atbalstam būtu jānosaka īpaši tām paredzēts konkrēts mērķis. Tas ļautu pilnībā realizēt kultūras un ilgtspējīga tūrisma potenciālu ekonomikas atveseļošanā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā, neskarot iespējas minētajām nozarēm atbalstu no ERAF sniegt arī citu konkrēto mērķu satvarā.

| (26) | Ieguldījumi radošo un kultūras nozaru, kultūras pakalpojumu un kultūras mantojuma objektu atbalstam varētu tikt finansēti visu politikas mērķu ietvaros ar noteikumu, ka tie sniedz ieguldījumu konkrēto mērķu sasniegšanu un atbilst ERAF atbalsta darbības ietvaram. |
| --- | --- |

(26)

Ieguldījumi radošo un kultūras nozaru, kultūras pakalpojumu un kultūras mantojuma objektu atbalstam varētu tikt finansēti visu politikas mērķu ietvaros ar noteikumu, ka tie sniedz ieguldījumu konkrēto mērķu sasniegšanu un atbilst ERAF atbalsta darbības ietvaram.

| (27) | Ilgtspējīgam tūrismam ir vajadzīgs līdzsvars starp ekonomikas, sociālo, kultūras un vidisko ilgtspēju. Pieejai, saskaņā ar kuru atbalsta ilgtspējīgu tūrismu, vajadzētu atbilst Komisijas 2007. gada 19. oktobra paziņojumam “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma”. Tajā jo īpaši – ar integrētu un holistisku politikas pieeju – būtu jāņem vērā tūristu labklājība, jārespektē daba un kultūras vide un jānodrošina galamērķu un uzņēmumu sociālekonomiskā attīstība un konkurētspēja. |
| --- | --- |

(27)

Ilgtspējīgam tūrismam ir vajadzīgs līdzsvars starp ekonomikas, sociālo, kultūras un vidisko ilgtspēju. Pieejai, saskaņā ar kuru atbalsta ilgtspējīgu tūrismu, vajadzētu atbilst Komisijas 2007. gada 19. oktobra paziņojumam “Noturīgas un konkurētspējīgas Eiropas tūrisma nozares programma”. Tajā jo īpaši – ar integrētu un holistisku politikas pieeju – būtu jāņem vērā tūristu labklājība, jārespektē daba un kultūras vide un jānodrošina galamērķu un uzņēmumu sociālekonomiskā attīstība un konkurētspēja.

| (28) | Lai atbalstītu dalībvalstu un reģionu centienus stāties pretī jaunajiem pārbaudījumiem un nodrošināt augstu drošības līmeni saviem iedzīvotājiem, kā arī atstumšanas un radikalizācijas novēršanu, vienlaikus izmantojot sinerģijas un papildināmību ar citām Savienības rīcībpolitikām, ar ERAF investīcijām būtu jāpalīdz uzturēt drošību jomās, kurās ir nepieciešams nodrošināt drošu un aizsargātu publisko telpu un kritisko infrastruktūru (piemēram, transports un enerģētika), tādējādi veicinot iekļaujošākas un drošākas sabiedrības veidošanu. |
| --- | --- |

(28)

Lai atbalstītu dalībvalstu un reģionu centienus stāties pretī jaunajiem pārbaudījumiem un nodrošināt augstu drošības līmeni saviem iedzīvotājiem, kā arī atstumšanas un radikalizācijas novēršanu, vienlaikus izmantojot sinerģijas un papildināmību ar citām Savienības rīcībpolitikām, ar ERAF investīcijām būtu jāpalīdz uzturēt drošību jomās, kurās ir nepieciešams nodrošināt drošu un aizsargātu publisko telpu un kritisko infrastruktūru (piemēram, transports un enerģētika), tādējādi veicinot iekļaujošākas un drošākas sabiedrības veidošanu.

| (29) | Lai nodrošinātu harmonisku attīstību gan pilsētvides teritorijās, gan ārpus pilsētvides teritorijām, ERAF, pamatojoties uz pārrobežu teritoriālām stratēģijām un izmantojot integrētas teritoriālās attīstības rīkus, saskaņā ar politikas mērķi Nr. 5 (PM Nr. 5) integrētā veidā būtu jāsniedz atbalsts ekonomiskai, sociālai un vides attīstībai. Turklāt, attīstot pilsētvides teritorijas, īpaša uzmanība būtu jāpievērš funkcionālo pilsētvides teritoriju atbalstam, jo tām ir liela nozīme sadarbības rosināšanā starp vietējām iestādēm un partneriem pāri administratīvajām robežām, kā arī pilsētvides un lauku teritoriju savstarpējo saikņu stiprināšanā. |
| --- | --- |

(29)

Lai nodrošinātu harmonisku attīstību gan pilsētvides teritorijās, gan ārpus pilsētvides teritorijām, ERAF, pamatojoties uz pārrobežu teritoriālām stratēģijām un izmantojot integrētas teritoriālās attīstības rīkus, saskaņā ar politikas mērķi Nr. 5 (PM Nr. 5) integrētā veidā būtu jāsniedz atbalsts ekonomiskai, sociālai un vides attīstībai. Turklāt, attīstot pilsētvides teritorijas, īpaša uzmanība būtu jāpievērš funkcionālo pilsētvides teritoriju atbalstam, jo tām ir liela nozīme sadarbības rosināšanā starp vietējām iestādēm un partneriem pāri administratīvajām robežām, kā arī pilsētvides un lauku teritoriju savstarpējo saikņu stiprināšanā.

| (30) | ERAF integrētā veidā būtu jāatbalsta ilgtspējīgs tūrisms, jo īpaši, stiprinot sadarbību funkcionālajās teritorijās. Lai ilgtspējīga tūrisma ietekme uz ekonomiku būtu lielāka, uzņēmumiem un publiskajām iestādēm būtu sistemātiski jāsadarbojas, lai teritorijās, kurās ir liels tūrisma potenciāls, nodrošinātu kvalitatīvus pakalpojumus efektīvā veidā, vienlaikus attiecīgi gādājot par to, lai tiktu izveidoti stabili juridiskie un administratīvie apstākļi, kas būtu labvēlīgi šo teritoriju ilgtspējīgai izaugsmei. Veicot atbalsta darbības ilgtspējīga tūrisma jomā, varētu ņemt vērā šīs jomas paraugpraksi, piemēram, “tūrisma apgabala” pieeju. |
| --- | --- |

(30)

ERAF integrētā veidā būtu jāatbalsta ilgtspējīgs tūrisms, jo īpaši, stiprinot sadarbību funkcionālajās teritorijās. Lai ilgtspējīga tūrisma ietekme uz ekonomiku būtu lielāka, uzņēmumiem un publiskajām iestādēm būtu sistemātiski jāsadarbojas, lai teritorijās, kurās ir liels tūrisma potenciāls, nodrošinātu kvalitatīvus pakalpojumus efektīvā veidā, vienlaikus attiecīgi gādājot par to, lai tiktu izveidoti stabili juridiskie un administratīvie apstākļi, kas būtu labvēlīgi šo teritoriju ilgtspējīgai izaugsmei. Veicot atbalsta darbības ilgtspējīga tūrisma jomā, varētu ņemt vērā šīs jomas paraugpraksi, piemēram, “tūrisma apgabala” pieeju.

| (31) | No LESD noteiktā Kohēzijas fonda vispārējā mērķa izriet, ka ir jānosaka un jāierobežo politikas mērķi, kuru sasniegšana ir jāatbalsta no Kohēzijas fonda līdzekļiem. |
| --- | --- |

(31)

No LESD noteiktā Kohēzijas fonda vispārējā mērķa izriet, ka ir jānosaka un jāierobežo politikas mērķi, kuru sasniegšana ir jāatbalsta no Kohēzijas fonda līdzekļiem.

| (32) | Lai uzlabotu iestāžu vispārējās administratīvās spējas un pārvaldību dalībvalstīs, kuras īsteno mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmas, ir nepieciešams paredzēt atbalsta pasākumus programmu iestādēm un nozaru vai teritoriālajiem dalībniekiem, kas ir atbildīgi par to, lai tiktu veiktas darbības, kuras ir būtiskas ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanai visu to konkrēto mērķu ietvaros, ko tiecas panākt, ņemot vērā Regulā (ES) 2021/... (4) minētos horizontālos principus, tostarp ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

(32)

Lai uzlabotu iestāžu vispārējās administratīvās spējas un pārvaldību dalībvalstīs, kuras īsteno mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmas, ir nepieciešams paredzēt atbalsta pasākumus programmu iestādēm un nozaru vai teritoriālajiem dalībniekiem, kas ir atbildīgi par to, lai tiktu veiktas darbības, kuras ir būtiskas ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanai visu to konkrēto mērķu ietvaros, ko tiecas panākt, ņemot vērā Regulā (ES) 2021/... (4) minētos horizontālos principus, tostarp ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.

| (33) | Lai veicinātu un sekmētu sadarbības pasākumus programmās, ko īsteno saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ir jāuzlabo sadarbības pasākumi ar partneriem, tostarp ar vietējā un reģionālā līmeņa partneriem, kādā dalībvalstī vai starp dažādām dalībvalstīm attiecībā uz visu konkrēto mērķu sakarā sniegto atbalstu. Šāda uzlabota sadarbība papildina sadarbību saskaņā ar Interreg, un tai jo īpaši būtu jāatbalsta sadarbība starp strukturētām partnerībām nolūkā īstenot Komisijas 2017. gada 18. jūlija paziņojumā “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei” minētās reģionālās stratēģijas. Tāpēc partneri varētu būt no jebkura Savienības reģiona, tai skaitā arī no pārrobežu reģioniem un reģioniem, kurus pilnībā aptver saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (12) izveidotā Eiropas teritoriālās sadarbības grupa, makroreģionāla vai jūras baseina stratēģija vai šo abu stratēģiju kombinācija. |
| --- | --- |

(33)

Lai veicinātu un sekmētu sadarbības pasākumus programmās, ko īsteno saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ir jāuzlabo sadarbības pasākumi ar partneriem, tostarp ar vietējā un reģionālā līmeņa partneriem, kādā dalībvalstī vai starp dažādām dalībvalstīm attiecībā uz visu konkrēto mērķu sakarā sniegto atbalstu. Šāda uzlabota sadarbība papildina sadarbību saskaņā ar Interreg, un tai jo īpaši būtu jāatbalsta sadarbība starp strukturētām partnerībām nolūkā īstenot Komisijas 2017. gada 18. jūlija paziņojumā “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei” minētās reģionālās stratēģijas. Tāpēc partneri varētu būt no jebkura Savienības reģiona, tai skaitā arī no pārrobežu reģioniem un reģioniem, kurus pilnībā aptver saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1082/2006 (12) izveidotā Eiropas teritoriālās sadarbības grupa, makroreģionāla vai jūras baseina stratēģija vai šo abu stratēģiju kombinācija.

| (34) | ERAF būtu jāpalīdz izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņu galvenās atšķirības un mazināt nevienlīdzību starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem, kā arī atpalicību vismazāk attīstītajos reģionos, tostarp reģionos, kas saskaras ar grūtībām dekarbonizācijas saistību dēļ, un tādējādi būtu jāveicina reģionālā noturība. Tāpēc ERAF atbalsts saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” būtu jākoncentrē uz galvenajām Savienības prioritātēm, ievērojot Regulā (ES) 2021/... (4) noteiktos politikas mērķus. Tādēļ ERAF atbalsts būtu jākoncentrē uz politikas mērķiem “Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību” un “Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz no oglekļa brīvu ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās”. Līdzekļus, kas paredzēti ilgtspējīgai pilsētvides mobilitātei un investīcijām platjoslā, varētu daļēji ņemt vērā, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām. Dalībvalstīm savos partnerības nolīgumos būtu jāizlemj, vai nodrošināt atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām reģionu kategoriju līmenī vai valsts līmenī visam plānošanas periodam. Tematiskās koncentrācijas valsts līmenis būtu jānosaka izmantojot trīs dalībvalstu grupas, kas izveidotas atbilstoši to attiecīgajam valsts nacionālajam kopienākumam, un vajadzētu būt iespējamam elastīgumam atsevišķu programmu līmenī. Tā kā atbalsts no Kohēzijas fonda varētu veicināt arī tematisko koncentrāciju, būtu jāparedz šāda ieguldījuma nosacījumi. Turklāt būtu sīki jānosaka metodika dalībvalstu klasificēšanai, ņemot vērā tālāko reģionu un mazapdzīvoto ziemeļu reģionu īpašo situāciju. |
| --- | --- |

(34)

ERAF būtu jāpalīdz izlīdzināt Savienības reģionu attīstības līmeņu galvenās atšķirības un mazināt nevienlīdzību starp dažādu reģionu attīstības līmeņiem, kā arī atpalicību vismazāk attīstītajos reģionos, tostarp reģionos, kas saskaras ar grūtībām dekarbonizācijas saistību dēļ, un tādējādi būtu jāveicina reģionālā noturība. Tāpēc ERAF atbalsts saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” būtu jākoncentrē uz galvenajām Savienības prioritātēm, ievērojot Regulā (ES) 2021/... (4) noteiktos politikas mērķus. Tādēļ ERAF atbalsts būtu jākoncentrē uz politikas mērķiem “Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību” un “Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz no oglekļa brīvu ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās”. Līdzekļus, kas paredzēti ilgtspējīgai pilsētvides mobilitātei un investīcijām platjoslā, varētu daļēji ņemt vērā, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām. Dalībvalstīm savos partnerības nolīgumos būtu jāizlemj, vai nodrošināt atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām reģionu kategoriju līmenī vai valsts līmenī visam plānošanas periodam. Tematiskās koncentrācijas valsts līmenis būtu jānosaka izmantojot trīs dalībvalstu grupas, kas izveidotas atbilstoši to attiecīgajam valsts nacionālajam kopienākumam, un vajadzētu būt iespējamam elastīgumam atsevišķu programmu līmenī. Tā kā atbalsts no Kohēzijas fonda varētu veicināt arī tematisko koncentrāciju, būtu jāparedz šāda ieguldījuma nosacījumi. Turklāt būtu sīki jānosaka metodika dalībvalstu klasificēšanai, ņemot vērā tālāko reģionu un mazapdzīvoto ziemeļu reģionu īpašo situāciju.

| (35) | Lai atbalstu koncentrētu uz galvenajām Savienības prioritātēm, ir arī lietderīgi, lai tematiskās koncentrācijas prasības tiktu ievērotas visā plānošanas periodā, tostarp, ja pārvieto līdzekļus starp kādas programmas prioritātēm vai starp programmām. |
| --- | --- |

(35)

Lai atbalstu koncentrētu uz galvenajām Savienības prioritātēm, ir arī lietderīgi, lai tematiskās koncentrācijas prasības tiktu ievērotas visā plānošanas periodā, tostarp, ja pārvieto līdzekļus starp kādas programmas prioritātēm vai starp programmām.

| (36) | Lai no ERAF līdzekļiem Interreg ietvaros ar investīcijām infrastruktūrā un ar saistītajām investīcijām, kas attiecas uz to, varētu atbalstīt apmācības un integrācijas pasākumus, ir jāparedz, ka no ERAF līdzekļiem būtu jāatbalsta arī darbības saskaņā ar ESF+, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (13) (5), konkrētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(36)

Lai no ERAF līdzekļiem Interreg ietvaros ar investīcijām infrastruktūrā un ar saistītajām investīcijām, kas attiecas uz to, varētu atbalstīt apmācības un integrācijas pasākumus, ir jāparedz, ka no ERAF līdzekļiem būtu jāatbalsta arī darbības saskaņā ar ESF+, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/... (13) (5), konkrētajiem mērķiem.

| (37) | Lai pēc iespējas efektīvāk koncentrētu ierobežoto līdzekļu izmantošanu, ja attiecīgā konkrētā mērķa ietvaros no ERAF līdzekļiem tiek atbalstītas produktīvas investīcijas, šāds atbalsts būtu jāpiešķir mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (14) nozīmē, izņemot šajā regulā noteiktās īpašās investīcijas. |
| --- | --- |

(37)

Lai pēc iespējas efektīvāk koncentrētu ierobežoto līdzekļu izmantošanu, ja attiecīgā konkrētā mērķa ietvaros no ERAF līdzekļiem tiek atbalstītas produktīvas investīcijas, šāds atbalsts būtu jāpiešķir mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (14) nozīmē, izņemot šajā regulā noteiktās īpašās investīcijas.

| (38) | Saistībā ar ERAF atbalstu produktīvām investīcijām ir lietderīgi precizēt, ka ar produktīvām investīcijām būtu jāsaprot investīcijas uzņēmumu pamatkapitālā vai nemateriālos aktīvos preču ražošanai un pakalpojumu sniegšanai, tādējādi veicinot bruto kapitāla veidošanu un nodarbinātību. Būtu arī jāparedz, ka, ievērojot konkrētus nosacījumus, ERAF un Kohēzijas fonds var atbalstīt investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU. Turklāt, balstoties uz pieredzi, kas gūta iepriekšējos plānošanas periodos, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāatbalsta arī investīcijas uzņēmumos, kuri nav MVU, tostarp konkrētos pakalpojumu sniedzējos, ja tās ir investīcijas infrastruktūrā, ar ko nodrošina piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem tādās jomās kā enerģija, vide un bioloģiskā daudzveidība, kā arī transports un digitālā savienojamība. |
| --- | --- |

(38)

Saistībā ar ERAF atbalstu produktīvām investīcijām ir lietderīgi precizēt, ka ar produktīvām investīcijām būtu jāsaprot investīcijas uzņēmumu pamatkapitālā vai nemateriālos aktīvos preču ražošanai un pakalpojumu sniegšanai, tādējādi veicinot bruto kapitāla veidošanu un nodarbinātību. Būtu arī jāparedz, ka, ievērojot konkrētus nosacījumus, ERAF un Kohēzijas fonds var atbalstīt investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU. Turklāt, balstoties uz pieredzi, kas gūta iepriekšējos plānošanas periodos, ERAF un Kohēzijas fondam būtu jāatbalsta arī investīcijas uzņēmumos, kuri nav MVU, tostarp konkrētos pakalpojumu sniedzējos, ja tās ir investīcijas infrastruktūrā, ar ko nodrošina piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem tādās jomās kā enerģija, vide un bioloģiskā daudzveidība, kā arī transports un digitālā savienojamība.

| (39) | Šajā regulā būtu jānosaka dažādu veidu darbības, kuru izmaksas varētu atbalstīt ar investīcijām no ERAF un Kohēzijas fonda atbilstoši to attiecīgajiem mērķiem, kas noteikti LESD, tostarp kolektīvā finansēšana. Kohēzijas fondam būtu jāspēj atbalstīt investīcijas TEN-T un vides jomā, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod ieguvumus videi. Šajā sakarā Kohēzijas fonds varētu arī atbalstīt kombinēto enerģiju un seismisko pielāgošanu. ERAF gadījumā darbību sarakstā būtu jāņem vērā konkrētas valsts un reģionālās attīstības vajadzības, kā arī vietējais potenciāls un šis saraksts būtu jāvienkāršo. ERAF būtu jāspēj atbalstīt investīcijas infrastruktūrā, tostarp pētniecības un inovāciju uzņēmējdarbības infrastruktūrā MVU, mājokļu pieejamībā atstumtām kopienām un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un migrantiem, kultūras un mantojuma infrastruktūrā, ilgtspējīga tūrisma infrastruktūrā un uzņēmumiem paredzētos pakalpojumos, investīcijas attiecībā uz piekļuvi pakalpojumiem, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgā situācijā esošām, atstumtām un nošķirtām kopienām, produktīvas investīcijas MVU, aprīkojumā, programmatūrā un nemateriālajos aktīvos, kā arī pasākumus, kas attiecas uz informāciju, komunikāciju, pētījumiem, tīklošanu, sadarbību un pieredzes apmaiņu partneru starpā, un darbības, kas saistītas ar klasteriem. Lai atbalstītu programmu īstenošanu, būtu jāatļauj no abu fondu līdzekļiem atbalstīt arī tehniskās palīdzības darbības. Visbeidzot, lai atbalstītu plašāku Interreg programmu intervences darbību loku, būtu jāpaplašina darbības joma, iekļaujot tajā arī kopīgu plaša iekārtu klāsta un cilvēkresursu izmantošanu, kā arī ar ESF+ darbības jomā ietilpstošajiem pasākumiem saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(39)

Šajā regulā būtu jānosaka dažādu veidu darbības, kuru izmaksas varētu atbalstīt ar investīcijām no ERAF un Kohēzijas fonda atbilstoši to attiecīgajiem mērķiem, kas noteikti LESD, tostarp kolektīvā finansēšana. Kohēzijas fondam būtu jāspēj atbalstīt investīcijas TEN-T un vides jomā, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod ieguvumus videi. Šajā sakarā Kohēzijas fonds varētu arī atbalstīt kombinēto enerģiju un seismisko pielāgošanu. ERAF gadījumā darbību sarakstā būtu jāņem vērā konkrētas valsts un reģionālās attīstības vajadzības, kā arī vietējais potenciāls un šis saraksts būtu jāvienkāršo. ERAF būtu jāspēj atbalstīt investīcijas infrastruktūrā, tostarp pētniecības un inovāciju uzņēmējdarbības infrastruktūrā MVU, mājokļu pieejamībā atstumtām kopienām un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un migrantiem, kultūras un mantojuma infrastruktūrā, ilgtspējīga tūrisma infrastruktūrā un uzņēmumiem paredzētos pakalpojumos, investīcijas attiecībā uz piekļuvi pakalpojumiem, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgā situācijā esošām, atstumtām un nošķirtām kopienām, produktīvas investīcijas MVU, aprīkojumā, programmatūrā un nemateriālajos aktīvos, kā arī pasākumus, kas attiecas uz informāciju, komunikāciju, pētījumiem, tīklošanu, sadarbību un pieredzes apmaiņu partneru starpā, un darbības, kas saistītas ar klasteriem. Lai atbalstītu programmu īstenošanu, būtu jāatļauj no abu fondu līdzekļiem atbalstīt arī tehniskās palīdzības darbības. Visbeidzot, lai atbalstītu plašāku Interreg programmu intervences darbību loku, būtu jāpaplašina darbības joma, iekļaujot tajā arī kopīgu plaša iekārtu klāsta un cilvēkresursu izmantošanu, kā arī ar ESF+ darbības jomā ietilpstošajiem pasākumiem saistītās izmaksas.

| (40) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (15) no Kohēzijas fonda līdzekļiem ir jāturpina finansēt Eiropas transporta tīklu projekti, izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI regula no 2021.-2027. gadam”). |
| --- | --- |

(40)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (15) no Kohēzijas fonda līdzekļiem ir jāturpina finansēt Eiropas transporta tīklu projekti, izmantojot gan dalītu pārvaldību, gan tiešas īstenošanas režīmu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (“EISI regula no 2021.-2027. gadam”).

| (41) | Vienlaikus ir svarīgi precizēt ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomā neietilpstošās darbības, tostarp investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (16) I pielikumā uzskaitītajām darbībām, lai nepieļautu, ka tiek dublēts finansējums, kas jau ir pieejams ar minēto direktīvu un lai nepieļautu ieguldījumus grūtībās nonākušos uzņēmumos, kā definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (17), ja vien tas nav atļauts saskaņā ar de minimis atbalsta vai pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izveidoti ārkārtas apstākļu sakarā. Tāpat ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļus nevajadzētu izmantot, lai atbalstītu noteiktas investīcijas lidostās, atkritumu apglabāšanas poligonos un atkritumu atliku apstrādes iekārtās vai fosilajā kurināmajā. Tāpēc ERAF būtu jāspēj atbalstīt mērķtiecīgus pasākumus, ar kuriem tiek mazināta ietekme uz vidi, un drošības un drošuma pasākumus reģionālajās lidostās, ciktāl investīciju primārais mērķis attiecībā uz Savienības vides, drošības un drošuma standartiem būtu skaidri noteikts un atbilstu valsts atbalsta noteikumiem.
  Attiecībā uz investīcijām, ar ko palielina atkritumu atliku apstrādes iekārtu jaudu, ar atkritumu atlikām galvenokārt būtu jāsaprot nešķiroti sadzīves atkritumi un atkritumu apstrādes pārpalikumi. Varētu atbalstīt centralizētās siltumapgādes tīklu modernizāciju, lai uzlabotu efektīvu centralizētās siltumapgādes sistēmu energoefektivitāti, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (18), ievērojot integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos noteiktos mērķus. Lai veicinātu atjaunojamo energoresursu enerģiju, atbalstu varētu sniegt centralizētās siltumapgādes katliem, kam tiek piegādāta gāze apvienojumā ar enerģiju no atjaunojamās enerģijas avotiem. Šādos gadījumos abu fondu atbalstam būtu jāatbilst proporcionāli atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaram šādos katlos. Turklāt būtu skaidri jānosaka, ka LESD II pielikumā uzskaitītās aizjūras zemes un teritorijas nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda. |
| --- | --- |

(41)

Vienlaikus ir svarīgi precizēt ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomā neietilpstošās darbības, tostarp investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (16) I pielikumā uzskaitītajām darbībām, lai nepieļautu, ka tiek dublēts finansējums, kas jau ir pieejams ar minēto direktīvu un lai nepieļautu ieguldījumus grūtībās nonākušos uzņēmumos, kā definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (17), ja vien tas nav atļauts saskaņā ar de minimis atbalsta vai pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izveidoti ārkārtas apstākļu sakarā. Tāpat ERAF un Kohēzijas fonda līdzekļus nevajadzētu izmantot, lai atbalstītu noteiktas investīcijas lidostās, atkritumu apglabāšanas poligonos un atkritumu atliku apstrādes iekārtās vai fosilajā kurināmajā. Tāpēc ERAF būtu jāspēj atbalstīt mērķtiecīgus pasākumus, ar kuriem tiek mazināta ietekme uz vidi, un drošības un drošuma pasākumus reģionālajās lidostās, ciktāl investīciju primārais mērķis attiecībā uz Savienības vides, drošības un drošuma standartiem būtu skaidri noteikts un atbilstu valsts atbalsta noteikumiem.

Attiecībā uz investīcijām, ar ko palielina atkritumu atliku apstrādes iekārtu jaudu, ar atkritumu atlikām galvenokārt būtu jāsaprot nešķiroti sadzīves atkritumi un atkritumu apstrādes pārpalikumi. Varētu atbalstīt centralizētās siltumapgādes tīklu modernizāciju, lai uzlabotu efektīvu centralizētās siltumapgādes sistēmu energoefektivitāti, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (18), ievērojot integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos noteiktos mērķus. Lai veicinātu atjaunojamo energoresursu enerģiju, atbalstu varētu sniegt centralizētās siltumapgādes katliem, kam tiek piegādāta gāze apvienojumā ar enerģiju no atjaunojamās enerģijas avotiem. Šādos gadījumos abu fondu atbalstam būtu jāatbilst proporcionāli atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaram šādos katlos. Turklāt būtu skaidri jānosaka, ka LESD II pielikumā uzskaitītās aizjūras zemes un teritorijas nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda.

| (42) | Dalībvalstīm būtu regulāri jānosūta Komisijai informācija par panākto progresu, par pamatu izmantojot I pielikumā noteiktos kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus. Kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus attiecīgā gadījumā varētu papildināt ar programmām specifiskiem izlaides un rezultātu rādītājiem. Komisijai dalībvalstu sniegtā informācija būtu jāizmanto par pamatu, ziņojot par panākto progresu konkrēto mērķu sasniegšanā visā plānošanas periodā, un šim nolūkam tai būtu jāizmanto II pielikumā noteiktie pamatrādītāji. |
| --- | --- |

(42)

Dalībvalstīm būtu regulāri jānosūta Komisijai informācija par panākto progresu, par pamatu izmantojot I pielikumā noteiktos kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus. Kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus attiecīgā gadījumā varētu papildināt ar programmām specifiskiem izlaides un rezultātu rādītājiem. Komisijai dalībvalstu sniegtā informācija būtu jāizmanto par pamatu, ziņojot par panākto progresu konkrēto mērķu sasniegšanā visā plānošanas periodā, un šim nolūkam tai būtu jāizmanto II pielikumā noteiktie pamatrādītāji.

| (43) | Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (19) 22. un 23. punktu, ERAF un Kohēzijas fonds būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu abu fondu ietekmi uz vietas. |
| --- | --- |

(43)

Ievērojot 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (19) 22. un 23. punktu, ERAF un Kohēzijas fonds būtu jāizvērtē, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, saskaņā ar īpašām uzraudzības prasībām, bet vienlaikus izvairoties no administratīva sloga, jo īpaši dalībvalstīm, un no pārmērīga regulējuma. Minētajās prasībās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj izmērāmi rādītāji, ko izmanto par pamatu, lai novērtētu abu fondu ietekmi uz vietas.

| (44) | Saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta atbilstīgajiem noteikumiem, kā precizēts Rīcības kodeksā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai iesniegt pienācīgi pamatotu pieprasījumu pēc papildu elastīguma attiecībā uz publiskajiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko atbalsta valsts pārvalde, līdzfinansējot investīcijas, kuras aktivizē kā daļu no ERAF un Kohēzijas fonda. Komisijai šāds pieprasījums būtu jāizvērtē saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un Rīcības kodeksu. |
| --- | --- |

(44)

Saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta atbilstīgajiem noteikumiem, kā precizēts Rīcības kodeksā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai iesniegt pienācīgi pamatotu pieprasījumu pēc papildu elastīguma attiecībā uz publiskajiem vai līdzvērtīgiem strukturālajiem izdevumiem, ko atbalsta valsts pārvalde, līdzfinansējot investīcijas, kuras aktivizē kā daļu no ERAF un Kohēzijas fonda. Komisijai šāds pieprasījums būtu jāizvērtē saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un Rīcības kodeksu.

| (45) | ERAF būtu jārisina problēmas mazāk labvēlīgās teritorijās, proti, lauku apvidos un apvidos, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi, tostarp demogrāfiskā lejupslīde, saistībā ar piekļuvi pamatpakalpojumiem, tostarp digitālajiem pakalpojumiem, uzlabojot investīciju pievilcīgumu, tostarp ar investīcijām uzņēmumos, kā arī savienojamību ar lieliem tirgiem. To darot, ERAF būtu jāpievērš uzmanība konkrētiem attīstības izaicinājumiem, ar kuriem saskaras atsevišķi salu, pierobežas vai kalnu reģioni. Turklāt īpaša uzmanība ERAF būtu jāpievērš konkrētām grūtībām NUTS 3. līmeņa un vietējās administratīvās vienības teritorijās, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 (20), kuras ir mazapdzīvotas, saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 161. punktā Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam, proti, teritorijās, kurās iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz vienu kvadrātkilometru, vai teritorijās, kurās gada vidējā iedzīvotāju skaita samazināšanās laikposmā no 2007. līdz 2017. gadam ir bijusi vismaz 1 %. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja vietējā līmenī izstrādāt specifiskus brīvprātīgus rīcības plānus šādām teritorijām, lai risinātu šīs iedzīvotāju skaita samazināšanās problēmas. |
| --- | --- |

(45)

ERAF būtu jārisina problēmas mazāk labvēlīgās teritorijās, proti, lauku apvidos un apvidos, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi, tostarp demogrāfiskā lejupslīde, saistībā ar piekļuvi pamatpakalpojumiem, tostarp digitālajiem pakalpojumiem, uzlabojot investīciju pievilcīgumu, tostarp ar investīcijām uzņēmumos, kā arī savienojamību ar lieliem tirgiem. To darot, ERAF būtu jāpievērš uzmanība konkrētiem attīstības izaicinājumiem, ar kuriem saskaras atsevišķi salu, pierobežas vai kalnu reģioni. Turklāt īpaša uzmanība ERAF būtu jāpievērš konkrētām grūtībām NUTS 3. līmeņa un vietējās administratīvās vienības teritorijās, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1059/2003 (20), kuras ir mazapdzīvotas, saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 161. punktā Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs 2014.–2020. gadam, proti, teritorijās, kurās iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz vienu kvadrātkilometru, vai teritorijās, kurās gada vidējā iedzīvotāju skaita samazināšanās laikposmā no 2007. līdz 2017. gadam ir bijusi vismaz 1 %. Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja vietējā līmenī izstrādāt specifiskus brīvprātīgus rīcības plānus šādām teritorijām, lai risinātu šīs iedzīvotāju skaita samazināšanās problēmas.

| (46) | Lai maksimāli palielinātu ieguldījumu ar mērķi efektīvāk risināt ekonomiskās, demogrāfiskās, vides un sociālās problēmas, jo īpaši teritorijās ar nelabvēlīgiem dabas vai demogrāfiskajiem apstākļiem, kā paredzēts LESD 174. pantā, darbības teritoriālās attīstības jomā būtu jābalsta integrētās teritoriālajās stratēģijās, tai skaitā pilsētvides un lauku teritorijās, pievēršot uzmanību saiknei starp pilsētvides un lauku teritorijām. Tādēļ ERAF atbalsts būtu jāsniedz Regulas (ES) 2021/... (6) 28. pantā noteiktajos veidos, ar ko nodrošina vietējo, reģionālo un pilsētvides pašvaldību, sociālekonomisko partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un nevalstisko organizāciju pārstāvju pienācīgu iesaisti. Arī teritoriālām stratēģijām vajadzētu būt iespējai gūt labumu no vairāku fondu un integrētas pieejas, kas ietver ERAF, ESF +, EJZAF un ELFLA. |
| --- | --- |

(46)

Lai maksimāli palielinātu ieguldījumu ar mērķi efektīvāk risināt ekonomiskās, demogrāfiskās, vides un sociālās problēmas, jo īpaši teritorijās ar nelabvēlīgiem dabas vai demogrāfiskajiem apstākļiem, kā paredzēts LESD 174. pantā, darbības teritoriālās attīstības jomā būtu jābalsta integrētās teritoriālajās stratēģijās, tai skaitā pilsētvides un lauku teritorijās, pievēršot uzmanību saiknei starp pilsētvides un lauku teritorijām. Tādēļ ERAF atbalsts būtu jāsniedz Regulas (ES) 2021/... (6) 28. pantā noteiktajos veidos, ar ko nodrošina vietējo, reģionālo un pilsētvides pašvaldību, sociālekonomisko partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju un nevalstisko organizāciju pārstāvju pienācīgu iesaisti. Arī teritoriālām stratēģijām vajadzētu būt iespējai gūt labumu no vairāku fondu un integrētas pieejas, kas ietver ERAF, ESF +, EJZAF un ELFLA.

| (47) | Lai uzlabotu lauku apvidu kopienu noturību un to ekonomiskos, sociālos un vides apstākļus, ERAF atbalsts būtu jāizmanto, lai izstrādātu tādus projektus kā viedie ciemati, kā minēts Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. oktobra rezolūcijā par pievēršanos lauku, kalnu un attālo apvidu īpašām vajadzībām, jo īpaši, izstrādājot jaunas iespējas, piemēram, decentralizētus pakalpojumus un enerģētikas risinājumus, digitālās tehnoloģijas un inovācijas. |
| --- | --- |

(47)

Lai uzlabotu lauku apvidu kopienu noturību un to ekonomiskos, sociālos un vides apstākļus, ERAF atbalsts būtu jāizmanto, lai izstrādātu tādus projektus kā viedie ciemati, kā minēts Eiropas Parlamenta 2018. gada 3. oktobra rezolūcijā par pievēršanos lauku, kalnu un attālo apvidu īpašām vajadzībām, jo īpaši, izstrādājot jaunas iespējas, piemēram, decentralizētus pakalpojumus un enerģētikas risinājumus, digitālās tehnoloģijas un inovācijas.

| (48) | Tiek uzskatīts, ka ilgtspējīgas pilsētvides attīstības ietvarā ir jāatbalsta integrēta teritoriālā attīstība, lai sekmīgāk risinātu ekonomiskās, vidiskās, klimatiskās, demogrāfiskās un sociālās problēmas, kas skar pilsētvides teritorijas, tostarp funkcionālās pilsētvides teritorijas, turklāt vienlaikus jāņem vērā vajadzība veicināt saiknes starp pilsētvides un lauku teritorijām. Atbalsts pilsētvides teritorijām varētu būt kā atsevišķa programma vai atsevišķa prioritāte un tam vajadzētu būt iespējai gūt labumu no vairāku fondu finansējuma pieejas. Principi, pēc kuriem atlasīs tās pilsētvides teritorijas, kurās īstenojamas integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai, un minēto darbību finansējuma indikatīvās summas būtu jānosaka mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās, un šim nolūkam valstu līmenī būtu jāpiešķir vismaz 8 % no ERAF līdzekļiem. Būtu arī jānosaka, ka šī procentuālā daļa būtu jāievēro visā plānošanas periodā, ja līdzekļus pārvieto starp prioritātēm programmā vai starp programmām, tostarp vidusposma pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(48)

Tiek uzskatīts, ka ilgtspējīgas pilsētvides attīstības ietvarā ir jāatbalsta integrēta teritoriālā attīstība, lai sekmīgāk risinātu ekonomiskās, vidiskās, klimatiskās, demogrāfiskās un sociālās problēmas, kas skar pilsētvides teritorijas, tostarp funkcionālās pilsētvides teritorijas, turklāt vienlaikus jāņem vērā vajadzība veicināt saiknes starp pilsētvides un lauku teritorijām. Atbalsts pilsētvides teritorijām varētu būt kā atsevišķa programma vai atsevišķa prioritāte un tam vajadzētu būt iespējai gūt labumu no vairāku fondu finansējuma pieejas. Principi, pēc kuriem atlasīs tās pilsētvides teritorijas, kurās īstenojamas integrētas darbības ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai, un minēto darbību finansējuma indikatīvās summas būtu jānosaka mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmās, un šim nolūkam valstu līmenī būtu jāpiešķir vismaz 8 % no ERAF līdzekļiem. Būtu arī jānosaka, ka šī procentuālā daļa būtu jāievēro visā plānošanas periodā, ja līdzekļus pārvieto starp prioritātēm programmā vai starp programmām, tostarp vidusposma pārskatīšanā.

| (49) | Lai apzinātu vai sniegtu ilgtspējīgas pilsētvides attīstības problēmu risinājumus Savienības līmenī, Inovatīvas pilsētvides darbības ilgtspējīgas pilsētvides attīstības jomā būtu jāaizstāj ar Eiropas pilsētiniciatīvu, kas jāīsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā. Šai iniciatīvai būtu jāaptver visas pilsētvides teritorijas, tostarp funkcionālās pilsētvides teritorijas, un jāatbalsta Eiropas Savienības pilsētvides attīstības programma. Lai veicinātu vietējo iestāžu dalību tematiskajās partnerībās atbilstoši pilsētvides attīstības programmai, ERAF būtu jāsniedz atbalsts attiecībā uz organizatoriskām izmaksām, kas ir saistītas ar šādu dalību. Iniciatīva varētu ietvert starpvaldību sadarbību pilsētvides jautājumos, jo īpaši sadarbību, kuras mērķis ir spēju veidošana vietējā līmenī, lai sasniegtu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Eiropas pilsētiniciatīvas pārvaldībā un īstenošanā būtu aktīvi jāiesaista dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes. Darbības, par kurām panākta vienošanās ar šādu pārvaldības modeli, varētu ietvert reģionālā un vietējā līmeņa pārstāvju apmaiņu. Ar darbībām, kas tiek veiktas Eiropas pilsētiniciatīvas ietvaros, būtu jāsekmē saiknes starp pilsētvides un lauku teritorijām funkcionālās pilsētvides teritorijās. Šajā sakarā īpaša nozīme ir sadarbībai ar Eiropas tīklu lauku attīstībai. |
| --- | --- |

(49)

Lai apzinātu vai sniegtu ilgtspējīgas pilsētvides attīstības problēmu risinājumus Savienības līmenī, Inovatīvas pilsētvides darbības ilgtspējīgas pilsētvides attīstības jomā būtu jāaizstāj ar Eiropas pilsētiniciatīvu, kas jāīsteno tiešā vai netiešā pārvaldībā. Šai iniciatīvai būtu jāaptver visas pilsētvides teritorijas, tostarp funkcionālās pilsētvides teritorijas, un jāatbalsta Eiropas Savienības pilsētvides attīstības programma. Lai veicinātu vietējo iestāžu dalību tematiskajās partnerībās atbilstoši pilsētvides attīstības programmai, ERAF būtu jāsniedz atbalsts attiecībā uz organizatoriskām izmaksām, kas ir saistītas ar šādu dalību. Iniciatīva varētu ietvert starpvaldību sadarbību pilsētvides jautājumos, jo īpaši sadarbību, kuras mērķis ir spēju veidošana vietējā līmenī, lai sasniegtu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Eiropas pilsētiniciatīvas pārvaldībā un īstenošanā būtu aktīvi jāiesaista dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes. Darbības, par kurām panākta vienošanās ar šādu pārvaldības modeli, varētu ietvert reģionālā un vietējā līmeņa pārstāvju apmaiņu. Ar darbībām, kas tiek veiktas Eiropas pilsētiniciatīvas ietvaros, būtu jāsekmē saiknes starp pilsētvides un lauku teritorijām funkcionālās pilsētvides teritorijās. Šajā sakarā īpaša nozīme ir sadarbībai ar Eiropas tīklu lauku attīstībai.

| (50) | Ar jaunām starpreģionālām investīcijām inovācijā, ko pārvalda Komisija, visā Savienības teritorijā būtu jāveicina starpreģionālo inovācijas projektu komercializācija un izvēršana. Ar atbalstu inovācijas projektiem pārdomātas specializācijas jomās, tostarp izmēģinājuma projektos un spēju veidošanas pasākumos, no šīm investīcijām jo īpaši labumu gūs mazāk attīstītie reģioni, kuru inovācijas ekosistēmas un to spējas integrēties lielākās Savienības vērtības ķēdēs palielināsies. Turklāt šīm investīcijām būtu jāpalīdz īstenot Komisijas 2017. gada 18. jūlija paziņojumu “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”, jo īpaši saistībā ar atbalstu tematiskām pārdomātas specializācijas platformām kritiski svarīgās jomās. |
| --- | --- |

(50)

Ar jaunām starpreģionālām investīcijām inovācijā, ko pārvalda Komisija, visā Savienības teritorijā būtu jāveicina starpreģionālo inovācijas projektu komercializācija un izvēršana. Ar atbalstu inovācijas projektiem pārdomātas specializācijas jomās, tostarp izmēģinājuma projektos un spēju veidošanas pasākumos, no šīm investīcijām jo īpaši labumu gūs mazāk attīstītie reģioni, kuru inovācijas ekosistēmas un to spējas integrēties lielākās Savienības vērtības ķēdēs palielināsies. Turklāt šīm investīcijām būtu jāpalīdz īstenot Komisijas 2017. gada 18. jūlija paziņojumu “Inovācijas nostiprināšana Eiropas reģionos: stratēģijas izturētspējīgai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei”, jo īpaši saistībā ar atbalstu tematiskām pārdomātas specializācijas platformām kritiski svarīgās jomās.

| (51) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tālākajiem reģioniem, proti, būtu jāpieņem LESD 349. pantā paredzētie pasākumi, ar kuriem tālākajiem reģioniem piešķir papildu finansējumu, lai kompensētu papildu izmaksas, kas šajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem (attālums, tas, ka tās ir salas, maza teritorija, sarežģīts reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem), kas nemainoties un cits citu papildinot nopietni kavē to attīstību. Ar šiem piešķīrumiem vajadzētu būt iespējai finansēt investīcijas, darbības izmaksas un sabiedrisko pakalpojumu saistības, un to mērķis ir kompensēt papildu izmaksas, ko rada šādi apgrūtinājumi. Ar darbības atbalstu vajadzētu būt iespējai segt izdevumus par kravas pārvadājumu pakalpojumiem un uzsākšanas palīdzību pārvadājumu pakalpojumiem, kā arī izdevumus par darbībām, kas saistītas ar uzglabāšanas ierobežojumiem, pārmērīgu ražošanas rīku apjomu un apkopi, kā arī cilvēkresursu trūkumu vietējā tirgū. Uz šo piešķīrumu nebūtu jāattiecina tematiskās koncentrācijas prasības. Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, ERAF atbalstam, ar kuru palīdz finansēt darbības un investīciju atbalstu tālākajos reģionos, vajadzētu būt saderīgam ar LESD 107. un 108. pantā izklāstītajiem valsts atbalsta noteikumiem, un tas attiecas uz visām ERAF un Kohēzijas fondu līdzfinansētajām darbībām. |
| --- | --- |

(51)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tālākajiem reģioniem, proti, būtu jāpieņem LESD 349. pantā paredzētie pasākumi, ar kuriem tālākajiem reģioniem piešķir papildu finansējumu, lai kompensētu papildu izmaksas, kas šajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem (attālums, tas, ka tās ir salas, maza teritorija, sarežģīts reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem), kas nemainoties un cits citu papildinot nopietni kavē to attīstību. Ar šiem piešķīrumiem vajadzētu būt iespējai finansēt investīcijas, darbības izmaksas un sabiedrisko pakalpojumu saistības, un to mērķis ir kompensēt papildu izmaksas, ko rada šādi apgrūtinājumi. Ar darbības atbalstu vajadzētu būt iespējai segt izdevumus par kravas pārvadājumu pakalpojumiem un uzsākšanas palīdzību pārvadājumu pakalpojumiem, kā arī izdevumus par darbībām, kas saistītas ar uzglabāšanas ierobežojumiem, pārmērīgu ražošanas rīku apjomu un apkopi, kā arī cilvēkresursu trūkumu vietējā tirgū. Uz šo piešķīrumu nebūtu jāattiecina tematiskās koncentrācijas prasības. Lai aizsargātu iekšējā tirgus integritāti, ERAF atbalstam, ar kuru palīdz finansēt darbības un investīciju atbalstu tālākajos reģionos, vajadzētu būt saderīgam ar LESD 107. un 108. pantā izklāstītajiem valsts atbalsta noteikumiem, un tas attiecas uz visām ERAF un Kohēzijas fondu līdzfinansētajām darbībām.

| (52) | Lai varētu ātri reaģēt uz Stabilitātes un izaugsmes paktā minētajiem ārkārtējiem un neparastiem apstākļiem, kas varētu rasties plānošanas periodā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt pagaidu pasākumus, kuri atvieglotu ERAF atbalsta izmantošanu reaģēšanai uz šādiem apstākļiem. Komisijai būtu jāpieņem pasākumi, kas, ņemot vērā ārkārtējos un neparastos apstākļus, ar kuriem dalībvalsts saskaras, ir vispiemērotākie un vienlaikus saglabā fonda mērķi. Turklāt, īstenošanas lēmumi attiecībā uz pagaidu pasākumu ERAF līdzekļu izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem būtu jāpieņem bez komiteju procedūras, ņemot vērā to, ka piemērošanas tvērumu nosaka Stabilitātes un izaugsmes pakts un piemērošanas tvērums attiecas tikai uz šajā regulā noteikto pasākumu. Komisijai būtu arī jāuzrauga pasākumu īstenošana un jāizvērtē to piemērotība. |
| --- | --- |

(52)

Lai varētu ātri reaģēt uz Stabilitātes un izaugsmes paktā minētajiem ārkārtējiem un neparastiem apstākļiem, kas varētu rasties plānošanas periodā, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt pagaidu pasākumus, kuri atvieglotu ERAF atbalsta izmantošanu reaģēšanai uz šādiem apstākļiem. Komisijai būtu jāpieņem pasākumi, kas, ņemot vērā ārkārtējos un neparastos apstākļus, ar kuriem dalībvalsts saskaras, ir vispiemērotākie un vienlaikus saglabā fonda mērķi. Turklāt, īstenošanas lēmumi attiecībā uz pagaidu pasākumu ERAF līdzekļu izmantošanai nolūkā reaģēt uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem būtu jāpieņem bez komiteju procedūras, ņemot vērā to, ka piemērošanas tvērumu nosaka Stabilitātes un izaugsmes pakts un piemērošanas tvērums attiecas tikai uz šajā regulā noteikto pasākumu. Komisijai būtu arī jāuzrauga pasākumu īstenošana un jāizvērtē to piemērotība.

| (53) | Lai grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pamatoti vajadzīgu korekciju izdarīšanu II pielikumā, kurā ir to rādītāju saraksts, kurus izmanto par pamatu, sniedzot informāciju Eiropas Parlamentam un Padomei par programmu sniegumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(53)

Lai grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz pamatoti vajadzīgu korekciju izdarīšanu II pielikumā, kurā ir to rādītāju saraksts, kurus izmanto par pamatu, sniedzot informāciju Eiropas Parlamentam un Padomei par programmu sniegumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (54) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izlīdzinot galvenās reģionālās atšķirības Savienībā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, taču, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu līdzekļus, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izlīdzinot galvenās reģionālās atšķirības Savienībā – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, taču, ņemot vērā apjomīgās atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, kā arī ierobežotos dalībvalstu un reģionu finanšu līdzekļus, minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (55) | Ņemot vērā to, ka šo regulu pieņem pēc plānošanas perioda sākuma un ņemot vērā nepieciešamību koordinētā un saskaņotā veidā īstenot gan ERAF, gan Kohēzijas fondu, uz kuriem attiecas šī regula, un lai būtu iespējams to nekavējoties īstenot, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā to, ka šo regulu pieņem pēc plānošanas perioda sākuma un ņemot vērā nepieciešamību koordinētā un saskaņotā veidā īstenot gan ERAF, gan Kohēzijas fondu, uz kuriem attiecas šī regula, un lai būtu iespējams to nekavējoties īstenot, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

SATURA RĀDĪTĀJS

| I NODAĻA | KOPĪGIE NOTEIKUMI |
| --- | --- |

I NODAĻA

| 1. pants | Priekšmets |
| --- | --- |

1. pants

| 2. pants | ERAF un Kohēzijas fonda uzdevumi |
| --- | --- |

2. pants

| 3. pants | ERAF un Kohēzijas fonda konkrētie mērķi |
| --- | --- |

3. pants

| 4. pants | ERAF atbalsta tematiskā koncentrācija |
| --- | --- |

4. pants

| 5. pants | ERAF atbalsta darbības joma |
| --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Kohēzijas fonda atbalsta darbības joma |
| --- | --- |

6. pants

| 7. pants | No ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomas izslēgtās darbības |
| --- | --- |

7. pants

| 8. pants | Rādītāji |
| --- | --- |

8. pants

| II NODAĻA | KONKRĒTI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ ĪPAŠĀM TERITORIĀLAJĀM IEZĪMĒM UN STARPREĢIONĀLĀM INVESTĪCIJĀM INOVĀCIJĀ |
| --- | --- |

II NODAĻA

| 9. pants | Integrēta teritoriālā attīstība |
| --- | --- |

9. pants

| 10. pants | Atbalsts mazāk labvēlīgām teritorijām |
| --- | --- |

10. pants

| 11. pants | Ilgtspējīga pilsētvides attīstība |
| --- | --- |

11. pants

| 12. pants | Eiropas pilsētiniciatīva |
| --- | --- |

12. pants

| 13. pants | Starpreģionālas investīcijas inovācijā |
| --- | --- |

13. pants

| 14. pants | Tālākie reģioni |
| --- | --- |

14. pants

| III NODAĻA | PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI |
| --- | --- |

III NODAĻA

| 15. pants | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

15. pants

| 16. pants | Deleģēšanas īstenošana |
| --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Pārskatīšana |
| --- | --- |

17. pants

| 18. pants | Stāšanās spēkā |
| --- | --- |

18. pants

| I PIELIKUMS | Kopīgie ERAF un Kohēzijas fonda iznākuma un rezultātu rādītāji – 8. panta 1. punkts |
| --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | 8. panta 3. punktā minētie ERAF un Kohēzijas fonda snieguma pamatrādītāji, ko Komisija izmantos saskaņā ar ziņošanas prasību, kas tai noteikta, ievērojot Finanšu regulas 41. panta 3. punkta h) apakšpunkta iii) punktu |
| --- | --- |

II PIELIKUMS

I NODAĻA

KOPĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Šajā regulā ir noteikti konkrēti mērķi un darbības joma atbalstam no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (“ERAF”) attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (“Interreg”), kas minēti Regulas (ES) 2021/... (7) 5. panta 2. punktā.

2.   Šajā regulā ir arī noteikti konkrēti mērķi un darbības joma atbalstam no Kohēzijas fonda attiecībā uz mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kas minēts Regulas (ES) 2021/... (7) 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

2. pants

ERAF un Kohēzijas fonda uzdevumi

1.   ERAF un Kohēzijas fonds palīdz sasniegt vispārējo mērķi stiprināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

2.   ERAF, piedaloties to reģionu strukturālā pielāgošanā, kuru attīstība atpaliek, un to rūpniecības rajonu pārprofilēšanā, kur sākusies lejupslīde, tostarp, sekmējot ilgtspējīgu attīstību un risinot vidiskās problēmas, palīdz mazināt atšķirības starp dažādo Savienības reģionu attīstības līmeņiem un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību.

3.   Kohēzijas fonds atbalsta tādus projektus vides un Eiropas komunikāciju tīklu jomā, kas attiecas uz transporta infrastruktūru (TEN-T).

3. pants

ERAF un Kohēzijas fonda konkrētie mērķi

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (7) 5. panta 1. punktā noteiktajiem politikas mērķiem ERAF atbalsta šādus konkrētus mērķus:

| a) | konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1), ko panāk:






  i) | izstrādājot un uzlabojot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu; |
| --- | --- | --- |

a)

konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1), ko panāk:

i)

izstrādājot un uzlabojot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu;

| ii) | izmantojot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

ii)

izmantojot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm;

| iii) | veicinot ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām; |
| --- | --- |

iii)

veicinot ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām;

| iv) | attīstot prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai; |
| --- | --- |

iv)

attīstot prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai;

| v) | uzlabojot digitālo savienojamību; |
| --- | --- |

v)

uzlabojot digitālo savienojamību;

| b) | zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2), ko panāk:






  i) | veicinot energoefektivitāti un samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- | --- |

b)

zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2), ko panāk:

i)

veicinot energoefektivitāti un samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas;

| ii) | veicinot atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus; |
| --- | --- |

ii)

veicinot atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus;

| iii) | attīstot viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E); |
| --- | --- |

iii)

attīstot viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E);

| iv) | veicinot pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas; |
| --- | --- |

iv)

veicinot pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas;

| v) | veicinot piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

v)

veicinot piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu;

| vi) | veicinot pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku; |
| --- | --- |

vi)

veicinot pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku;

| vii) | uzlabojot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazinot visu veidu piesārņojumu; |
| --- | --- |

vii)

uzlabojot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazinot visu veidu piesārņojumu;

| viii) | veicinot ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidēs kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē; |
| --- | --- |

viii)

veicinot ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidēs kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē;

| c) | ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3), ko panāk:






  i) | izveidojot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T; |
| --- | --- | --- |

c)

ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3), ko panāk:

i)

izveidojot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T;

| ii) | attīstot un izvēršot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti; |
| --- | --- |

ii)

attīstot un izvēršot ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti;

| d) | sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4), ko panāk:






  i) | uzlabojot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu, un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību; |
| --- | --- | --- |

d)

sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4), ko panāk:

i)

uzlabojot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu, un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību;

| ii) | uzlabojot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā; |
| --- | --- |

ii)

uzlabojot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā;

| iii) | veicinot atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus; |
| --- | --- |

iii)

veicinot atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus;

| iv) | veicinot trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus; |
| --- | --- |

iv)

veicinot trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus;

| v) | nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicinot veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmējot pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi; |
| --- | --- |

v)

nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicinot veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmējot pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi;

| vi) | palielinot kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā; |
| --- | --- |

vi)

palielinot kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā;

| e) | iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību un (PM Nr. 5), ko panāk:






  i) | veicinot integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās; |
| --- | --- | --- |

e)

iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību un (PM Nr. 5), ko panāk:

i)

veicinot integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās;

| ii) | veicinot integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas. |
| --- | --- |

ii)

veicinot integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas.

Atbalstu saskaņā ar PM Nr. 5 sniedz, teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijas īstenojot Regulas (ES) 2021/... (8) 28. panta a), b) un c) punktā noteiktajos veidos.

2.   Sniedzot atbalstu 1. punkta e) apakšpunktā izklāstītajiem diviem konkrētajiem mērķiem dalībvalstis var atbalstīt arī darbības, kuras var finansēt saskaņā ar minētā punkta a)–d) apakšpunktā noteiktajiem konkrētajiem mērķiem.

3.   No Kohēzijas fonda atbalsta PM Nr. 2 un PM Nr. 3.

4.   Ievērojot konkrētos mērķus, kas izklāstīti 1. punktā, attiecīgi no ERAF vai Kohēzijas fonda var atbalstīt arī darbības saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, ja ar tām:

| a) | uzlabo programmas iestāžu spējas; |
| --- | --- |

a)

uzlabo programmas iestāžu spējas;

| b) | uzlabo to nozaru vai teritoriālo dalībnieku spējas, kas ir atbildīgi par to, lai tiktu veiktas darbības, kuras ir būtiskas ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanai, ar noteikumu, ka tas palīdz sasniegt programmas mērķus; vai |
| --- | --- |

b)

uzlabo to nozaru vai teritoriālo dalībnieku spējas, kas ir atbildīgi par to, lai tiktu veiktas darbības, kuras ir būtiskas ERAF un Kohēzijas fonda īstenošanai, ar noteikumu, ka tas palīdz sasniegt programmas mērķus; vai

| c) | uzlabo sadarbību ar partneriem gan kādā dalībvalstī, gan arī ārpus tās. |
| --- | --- |

c)

uzlabo sadarbību ar partneriem gan kādā dalībvalstī, gan arī ārpus tās.

Sadarbība, kas minēta c) apakšpunktā, aptver sadarbību ar partneriem no pārrobežu reģioniem, no blakus neesošiem reģioniem vai no reģioniem teritorijā, uz ko attiecas Eiropas teritoriālās sadarbības grupa, makroreģionāla vai jūras baseina stratēģija vai to kombinācija.

4. pants

ERAF atbalsta tematiskā koncentrācija

1.   Attiecībā uz programmām, kuras īsteno saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, kopējos ERAF līdzekļus, kas nav paredzēti tehniskai palīdzībai, katrā dalībvalstī koncentrē valsts līmenī vai reģionu kategorijas līmenī saskaņā ar 3.līdz 9. punktu.

2.   Attiecībā uz tā atbalsta tematisko koncentrāciju, kas piešķirts dalībvalstīm, kuru sastāvā ietilpst tālākie reģioni, ERAF līdzekļus, kas ir konkrēti piešķirti tālāko reģionu programmām, un visiem pārējiem reģioniem piešķirtos līdzekļus administrē atsevišķi.

3.   Dalībvalstis var nolemt nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai valsts līmenī vai reģionu kategorijas līmenī. Katra dalībvalsts savu izvēli norāda partnerības nolīgumā, kas minēts Regulas (ES) 2021/... (9) 10. pantā. Minēto izvēli piemēro konkrētās dalībvalsts kopējiem ERAF līdzekļiem, kā minēts šā panta 1. punktā, visam plānošanas periodam.

4.   Tematiskajai koncentrācijai valsts līmenī dalībvalstis pēc to nacionālā kopienākuma rādītāja klasificē šādi:

| a) | dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 100 % no ES vidējā rādītāja (“1. grupa”); |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 100 % no ES vidējā rādītāja (“1. grupa”);

| b) | dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 75 %, bet mazāks par 100 % no ES vidējā rādītāja (“2. grupa”); |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir vienāds ar vai ir lielāks par 75 %, bet mazāks par 100 % no ES vidējā rādītāja (“2. grupa”);

| c) | dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir mazāks par 75 % no ES vidējā rādītāja (“3. grupa”). |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis ar nacionālā kopienākuma rādītāju, kas ir mazāks par 75 % no ES vidējā rādītāja (“3. grupa”).

Šajā pantā nacionālā kopienākuma rādītājs ir dalībvalsts nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju, un to mēra pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina pēc Savienības rādītājiem par laikposmu no 2015. līdz 2017. gadam, un vidējo nacionālo kopienākumu uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas līmeņa 27 dalībvalstīs tajā pašā pārskata periodā.

Mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmas tālākajos reģionos klasificē 3. grupā.

Attiecībā uz mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” programmām dalībvalstīs, kas atrodas uz salām un kas saņem atbalstu no Kohēzijas fonda, tās klasificē 3. grupā.

5.   Tematiskajai koncentrācijai reģionu kategorijas līmenī reģionus saskaņā Regulas (ES) 2021/... (9) 108. panta 2. punktu pēc reģionu kategorijām klasificē šādi:

| a) | vairāk attīstīti reģioni; |
| --- | --- |

a)

vairāk attīstīti reģioni;

| b) | pārejas reģioni; |
| --- | --- |

b)

pārejas reģioni;

| c) | mazāk attīstīti reģioni. |
| --- | --- |

c)

mazāk attīstīti reģioni.

6.   Dalībvalstis valsts līmenī ievēro šādas tematiskās koncentrācijas prasības:

| a) | 1. grupas dalībvalstis vai vairāk attīstīti reģioni vismaz 85 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un PM Nr. 2 un vismaz 30 % – PM Nr. 2; |
| --- | --- |

a)

1. grupas dalībvalstis vai vairāk attīstīti reģioni vismaz 85 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un PM Nr. 2 un vismaz 30 % – PM Nr. 2;

| b) | 2. grupas dalībvalstis vai pārejas reģioni vismaz 40 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un vismaz 30 % – PM Nr. 2; |
| --- | --- |

b)

2. grupas dalībvalstis vai pārejas reģioni vismaz 40 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un vismaz 30 % – PM Nr. 2;

| c) | 3. grupas dalībvalstis vai mazāk attīstīti reģioni vismaz 25 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un vismaz 30 % – PM Nr. 2. |
| --- | --- |

c)

3. grupas dalībvalstis vai mazāk attīstīti reģioni vismaz 25 % no saviem 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem piešķir PM Nr. 1 un vismaz 30 % – PM Nr. 2.

Ja dalībvalsts nolemj nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai reģionu kategorijas līmenī, šā punkta pirmajā daļā minētās sliekšņa vērtības piemēro 1. punktā minētajiem ERAF līdzekļiem, kas apkopoti attiecībā uz visiem attiecīgās reģionu kategorijas reģioniem.

7.   Ja dalībvalsts PM Nr. 2 piešķir vairāk nekā 50 % no saviem Kohēzijas fonda līdzekļiem, kas nav paredzēti tehniskai palīdzībai, kā aprēķināts pēc Regulas (ES) 2021/... (10) 110. panta 4. punktā minētās pārvietošanas, neieskaitot līdzekļus šīs regulas 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta viii) punktā minētajam konkrētajam mērķim, piešķīrumu, kurš pārsniedz 50 %, var ņemt vērā, aprēķinot atbilstību šā panta 6. punktā minētajām tematiskās koncentrācijas prasībām.

Ja dalībvalsts nolemj nodrošināt atbilstību tematiskajai koncentrācijai reģionu kategoriju līmenī, Kohēzijas fonda līdzekļus, kas ir ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām saskaņā ar pirmo daļu, dažādajām reģionu kategorijām piešķir proporcionāli, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts iedzīvotāju kopskaita relatīvo daļu.

Dalībvalstis savā Regulas (ES) 2021/... (10) 10. pantā minētajā partnerības nolīgumā izklāsta, vai Kohēzijas fonda līdzekļi tiks ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 2.

8.   Līdzekļus 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta v) punktā minētajam konkrētajam mērķim plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti.

Atkāpjoties no 6. punkta, 40 % no šādiem līdzekļiem ņem vērā, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 1, kā izklāstīts 6. punktā.

Līdzekļi, kas ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām saskaņā ar šā punkta otro daļu, nepārsniedz 40 % no minimālajām tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 1, kā izklāstīts 6. punktā.

9.   Līdzekļus 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta viii) punktā minētajam konkrētajam mērķim plāno, ņemot vērā konkrēto prioritāti.

Atkāpjoties no 6. punkta, 50 % no šādiem ERAF līdzekļiem ņem vērā, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 2, kā izklāstīts 6. punktā.

Līdzekļi, kas ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām saskaņā ar šā punkta otro daļu, nepārsniedz 50 % no minimālajām tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz PM Nr. 2, kā izklāstīts 6. punktā.

10.   Tematiskās koncentrācijas prasības, kas izklāstītas šā panta 6. punktā, ievēro visā plānošanas periodā, tostarp, ja ERAF piešķīrumus pārvieto starp programmas prioritātēm vai starp programmām, un starpposma pārskatīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (10) 18. pantu.

11.   Ja ERAF līdzekļus, kas kādai programmai piešķirti attiecībā uz PM Nr. 1 vai PM Nr. 2, vai attiecībā uz abiem, samazina pēc saistību atcelšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (10) 105. pantu vai finanšu korekciju dēļ, kuras Komisija piemēro saskaņā ar minētās regulas 104. pantu, nav atkārtoti jānovērtē atbilstība šā panta 6. punktā noteiktajām tematiskās koncentrācijas prasībām.

12.   Šo pantu nepiemēro papildu finansējumam mazapdzīvotiem ziemeļu reģioniem, kā minēts Regulas (ES) 2021/... (10) 110. panta 1. punkta e) apakšpunktā.

5. pants

ERAF atbalsta darbības joma

1.   No ERAF atbalsta:

| a) | investīcijas infrastruktūrā; |
| --- | --- |

a)

investīcijas infrastruktūrā;

| b) | darbības lietišķajai pētniecībai un inovācijai, tostarp rūpnieciskai pētniecībai, eksperimentālai izstrādei un priekšizpētes pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

darbības lietišķajai pētniecībai un inovācijai, tostarp rūpnieciskai pētniecībai, eksperimentālai izstrādei un priekšizpētes pasākumiem;

| c) | investīcijas piekļuvē pakalpojumiem; |
| --- | --- |

c)

investīcijas piekļuvē pakalpojumiem;

| d) | produktīvas investīcijas MVU un investīcijas, kuru mērķis ir saglabāt esošās darbvietas un radīt jaunas darbvietas; |
| --- | --- |

d)

produktīvas investīcijas MVU un investīcijas, kuru mērķis ir saglabāt esošās darbvietas un radīt jaunas darbvietas;

| e) | aprīkojumu, programmatūru un nemateriālos aktīvus; |
| --- | --- |

e)

aprīkojumu, programmatūru un nemateriālos aktīvus;

| f) | tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, kas saistītas ar inovācijas kopām, tai skaitā starp uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

f)

tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, kas saistītas ar inovācijas kopām, tai skaitā starp uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm;

| g) | informāciju, komunikāciju un pētījumus; un |
| --- | --- |

g)

informāciju, komunikāciju un pētījumus; un

| h) | tehnisko palīdzību. |
| --- | --- |

h)

tehnisko palīdzību.

2.   Produktīvas investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU, var atbalstīt:

| a) | ja tās ir saistītas ar sadarbību ar MVU pētniecības un inovācijas darbībās, ko atbalsta saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) punktu; |
| --- | --- |

a)

ja tās ir saistītas ar sadarbību ar MVU pētniecības un inovācijas darbībās, ko atbalsta saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) punktu;

| b) | ja galvenokārt atbalsta energoefektivitātes pasākumus un atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) un ii) punktu; |
| --- | --- |

b)

ja galvenokārt atbalsta energoefektivitātes pasākumus un atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta i) un ii) punktu;

| c) | ja tās ir investīcijas mazās vidējas kapitalizācijas sabiedrībās un vidējas kapitalizācijas sabiedrībās, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/1017 (21) 2. panta 6) un 7) punktā, izmantojot finanšu instrumentus; vai |
| --- | --- |

c)

ja tās ir investīcijas mazās vidējas kapitalizācijas sabiedrībās un vidējas kapitalizācijas sabiedrībās, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/1017 (21) 2. panta 6) un 7) punktā, izmantojot finanšu instrumentus; vai

| d) | ja tās ir investīcijas mazās vidējas kapitalizācijas sabiedrībās saistībā ar pētniecības un inovācijas darbībām, ko atbalsta saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) punktu. |
| --- | --- |

d)

ja tās ir investīcijas mazās vidējas kapitalizācijas sabiedrībās saistībā ar pētniecības un inovācijas darbībām, ko atbalsta saskaņā ar 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta i) punktu.

3.   Lai palīdzētu sasniegt 3. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta iv) punktā noteikto PM Nr. 1 konkrēto mērķi, no ERAF atbalsta arī apmācības, mūžizglītības, pārkvalifikācijas un izglītības darbības.

4.   Lai palīdzētu sasniegt 3. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta iv) punktā noteikto PM Nr. 2 konkrēto mērķi un minētās daļas d) apakšpunkta v) punktā noteikto PM Nr. 4 konkrēto mērķi, no ERAF atbalsta arī tādu preču iegādi, kas vajadzīgas veselības sistēmu noturības stiprināšanai un noturības pret katastrofām stiprināšanai.

5.   Saskaņā ar Interreg no ERAF var atbalstīt arī:

| a) | kopīgu iekārtu un cilvēkresursu izmantošanu; un |
| --- | --- |

a)

kopīgu iekārtu un cilvēkresursu izmantošanu; un

| b) | saistītās nemateriālās investīcijas un citas darbības, kas saistītas ar PM Nr. 4 un ko paredz Eiropas Sociālais fonds Plus, kā noteikts Regulā (ES) 2021/... (11). |
| --- | --- |

b)

saistītās nemateriālās investīcijas un citas darbības, kas saistītas ar PM Nr. 4 un ko paredz Eiropas Sociālais fonds Plus, kā noteikts Regulā (ES) 2021/... (11).

6.   ERAF dotāciju veidā var atbalstīt finansējumu MVU apgrozāmajam kapitālam, ja tas patiešām ir nepieciešams kā pagaidu pasākums, lai reaģētu uz Regulas (ES) 2021/... (12) 20. pantā minētajiem ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem.

7.   Ja pēc attiecīgās dalībvalsts iesniegta lūguma Komisija konstatē, ka 6. punktā izklāstītās prasības ir izpildītas, tā pieņem īstenošanas lēmumu, precizējot laikposmu, kurā pagaidu papildu atbalsts no ERAF ir atļauts.

8.   Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par 6. punkta īstenošanu un novērtē, vai pagaidu papildu atbalsts no ERAF ir pietiekams, lai atvieglotu fonda izmantošanu reaģēšanā uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem. Komisija, pamatojoties uz savu novērtējumu, ja tas tiek uzskatīts par lietderīgu, sagatavo priekšlikumus šīs regulas grozījumiem, tostarp par 4. pantā minētajām tematiskās koncentrācijas prasībām.

9.   Eiropas Parlaments vai Padome var aicināt Komisiju iesaistīties strukturētā dialogā par 6., 7. un 8. punkta piemērošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (13) 20. panta 3. punktu.

6. pants

Kohēzijas fonda atbalsta darbības joma

1.   No Kohēzijas fonda atbalsta:

| a) | investīcijas vides jomā, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod ieguvumus videi, īpašu uzmanību pievēršot atjaunojamo energoresursu enerģijai; |
| --- | --- |

a)

investīcijas vides jomā, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod ieguvumus videi, īpašu uzmanību pievēršot atjaunojamo energoresursu enerģijai;

| b) | investīcijas TEN-T; |
| --- | --- |

b)

investīcijas TEN-T;

| c) | tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

c)

tehnisko palīdzību;

| d) | informāciju, komunikāciju un pētījumus. |
| --- | --- |

d)

informāciju, komunikāciju un pētījumus.

Dalībvalstis, pamatojoties uz katras valsts investīciju un infrastruktūras vajadzībām, starp a) un b) apakšpunktā minētajām investīcijām nodrošina pienācīgu līdzsvaru.

2.   Kohēzijas fonda līdzekļus, kas pārvietoti uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, izmanto TEN-T projektiem.

7. pants

No ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomas izslēgtās darbības

1.   No ERAF un Kohēzijas fonda neatbalsta:

| a) | kodolelektrostaciju dezekspluatāciju vai būvniecību; |
| --- | --- |

a)

kodolelektrostaciju dezekspluatāciju vai būvniecību;

| b) | investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītajām darbībām, |
| --- | --- |

b)

investīcijas ar mērķi panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā uzskaitītajām darbībām,

| c) | tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, apstrādi un reklāmu, |
| --- | --- |

c)

tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, apstrādi un reklāmu,

| d) | grūtībās nonākušus uzņēmumus, kā definēts Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 18) punktā, ja vien tas nav atļauts saskaņā ar de minimis atbalsta vai pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izveidoti ārkārtas apstākļu sakarā; |
| --- | --- |

d)

grūtībās nonākušus uzņēmumus, kā definēts Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 18) punktā, ja vien tas nav atļauts saskaņā ar de minimis atbalsta vai pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izveidoti ārkārtas apstākļu sakarā;

| e) | investīcijas lidostu infrastruktūrā, izņemot tālākajos reģionos vai esošās reģionālās lidostās, kā definēts Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 153. punktā, šādos gadījumos:






  i) | ietekmes uz vidi mazināšanas pasākumos; vai |
| --- | --- | --- |

e)

investīcijas lidostu infrastruktūrā, izņemot tālākajos reģionos vai esošās reģionālās lidostās, kā definēts Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 153. punktā, šādos gadījumos:

i)

ietekmes uz vidi mazināšanas pasākumos; vai

| ii) | drošības, drošuma un gaisa satiksmes pārvaldības sistēmās, kas izriet no Eiropas vienotās gaisa telpas ATM (gaisa satiksmes pārvaldības) pētniecības. |
| --- | --- |

ii)

drošības, drošuma un gaisa satiksmes pārvaldības sistēmās, kas izriet no Eiropas vienotās gaisa telpas ATM (gaisa satiksmes pārvaldības) pētniecības.

| f) | investīcijas atkritumu apglabāšanai poligonos, izņemot:






  i) | tālākajos reģionos, bet vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos; vai |
| --- | --- | --- |

f)

investīcijas atkritumu apglabāšanai poligonos, izņemot:

i)

tālākajos reģionos, bet vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos; vai

| ii) | investīcijas esošo poligonu dezekspluatācijā, pārveidošanā vai to drošuma panākšanā, ar noteikumu, ka šādas investīcijas nepalielina to jaudu; |
| --- | --- |

ii)

investīcijas esošo poligonu dezekspluatācijā, pārveidošanā vai to drošuma panākšanā, ar noteikumu, ka šādas investīcijas nepalielina to jaudu;

| g) | investīcijas atkritumu atliku apstrādes iekārtu jaudas palielināšanā, izņemot:






  i) | tālākajos reģionos, bet vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos; |
| --- | --- | --- |

g)

investīcijas atkritumu atliku apstrādes iekārtu jaudas palielināšanā, izņemot:

i)

tālākajos reģionos, bet vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos;

| ii) | investīcijas tehnoloģijās, ar ko aprites ekonomikas nolūkos no atkritumu atlikām reģenerē materiālus; |
| --- | --- |

ii)

investīcijas tehnoloģijās, ar ko aprites ekonomikas nolūkos no atkritumu atlikām reģenerē materiālus;

| h) | investīcijas, kas saistītas ar fosilo kurināmo ražošanu, transportēšanu, apstrādi, izplatīšanu, glabāšanu vai sadedzināšanu, izņemot:






  i) | tādu apkures sistēmu, kas tiek kurinātas ar cietu fosilo kurināmo, proti, oglēm, kūdru, lignītu un degslānekli, aizstāšanu ar gāzes apkures sistēmām, nolūkā:






  — | jaunināt centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas uz efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes statusu, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punktā; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

investīcijas, kas saistītas ar fosilo kurināmo ražošanu, transportēšanu, apstrādi, izplatīšanu, glabāšanu vai sadedzināšanu, izņemot:

i)

tādu apkures sistēmu, kas tiek kurinātas ar cietu fosilo kurināmo, proti, oglēm, kūdru, lignītu un degslānekli, aizstāšanu ar gāzes apkures sistēmām, nolūkā:

—

jaunināt centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas uz efektīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes statusu, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punktā;

| — | jaunināt koģenerācijas stacijas uz augstas efektivitātes koģenerācijas statusu, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā; |
| --- | --- |

—

jaunināt koģenerācijas stacijas uz augstas efektivitātes koģenerācijas statusu, kā definēts Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā;

| — | investēt dabasgāzes katlos un apkures sistēmās mājokļos un ēkās, ar tiem aizstājot iekārtas, kurās izmanto ogles, kūdru, lignītu vai degslānekli; |
| --- | --- |

—

investēt dabasgāzes katlos un apkures sistēmās mājokļos un ēkās, ar tiem aizstājot iekārtas, kurās izmanto ogles, kūdru, lignītu vai degslānekli;

| ii) | investīcijas gāzes pārvades un sadales tīklu paplašināšanā un pārprofilēšanā, pārveidē vai pielāgošanā, ar noteikumu, ka ar šādu investīciju palīdzību tīkli sistēmai varētu pievadīt tādas atjaunojamas un mazoglekļa gāzes kā ūdeņradi, biometānu un sintēzes gāzi, kā arī aizstāt cieta fosilā kurināmā iekārtas; |
| --- | --- |

ii)

investīcijas gāzes pārvades un sadales tīklu paplašināšanā un pārprofilēšanā, pārveidē vai pielāgošanā, ar noteikumu, ka ar šādu investīciju palīdzību tīkli sistēmai varētu pievadīt tādas atjaunojamas un mazoglekļa gāzes kā ūdeņradi, biometānu un sintēzes gāzi, kā arī aizstāt cieta fosilā kurināmā iekārtas;

| iii) | investīcijas:






  — | tīrajos transportlīdzekļos, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/33/EK (22), sabiedriskiem mērķiem; un |
| --- | --- | --- |

iii)

investīcijas:

—

tīrajos transportlīdzekļos, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/33/EK (22), sabiedriskiem mērķiem; un

| — | transportlīdzekļos, gaisa kuģos un kuģos, kas ir konstruēti un izgatavoti vai pielāgoti civilās aizsardzības dienestu un ugunsdzēsības dienestu vajadzībām. |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļos, gaisa kuģos un kuģos, kas ir konstruēti un izgatavoti vai pielāgoti civilās aizsardzības dienestu un ugunsdzēsības dienestu vajadzībām.

2.   Savienības atbalsta kopējā summa Savienības investīcijām, kā minēts 1. punkta h) apakšpunkta i) un ii) punktā, no kopējā programmām sniegtā atbalsta, ko attiecīgajai dalībvalstij piešķir no ERAF un Kohēzijas fonda saskaņā ar mērķi “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, nepārsniedz šādas robežvērtības:

| a) | dalībvalstīm, kuru nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 60 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, vai dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju un kurās bruto iekšzemes enerģijas patēriņa cietā fosilā kurināmā daļa ir 25 % vai vairāk, robežvērtība ir 1,55 %; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm, kuru nacionālais kopienākums (NKI) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 60 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, vai dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju un kurās bruto iekšzemes enerģijas patēriņa cietā fosilā kurināmā daļa ir 25 % vai vairāk, robežvērtība ir 1,55 %;

| b) | dalībvalstīm, kuras neatbilst a) apakšpunkta prasībām un kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, robežvērtība ir 1 %; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm, kuras neatbilst a) apakšpunkta prasībām un kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 90 % no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, robežvērtība ir 1 %;

| c) | dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir 90 % vai vairāk no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, robežvērtība ir 0,2 %. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju ir 90 % vai vairāk no ES vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju, robežvērtība ir 0,2 %.

3.   Šajā pantā nacionālo kopienākumu uz vienu iedzīvotāju attiecīgā dalībvalstī mēra pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina pēc Savienības rādītājiem par laikposmu no 2015. līdz 2017. gadam, un izsaka procentos no vidējā nacionālā kopienākuma uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas līmeņa 27 dalībvalstīs tajā pašā pārskata periodā.

Šajā pantā enerģijas patēriņa cietā fosilā kurināmā daļa ir 2018. gadā mērītā ogļu, lignīta, kūdras un degslānekļa daļa.

4.   Šā panta 1. punkta h) apakšpunkta i) un ii) punktā izklāstītās darbības, ko atbalsta ERAF un Kohēzijas fonds, vadošā iestāde atlasa līdz 2025. gada 31. decembrim. Šādas darbības nevar pakāpeniski pārnest uz nākamo plānošanas periodu.

5.   No Kohēzijas fonda neatbalsta investīcijas mājokļos, ja vien tās nav saistītas ar energoefektivitātes vai atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu.

6.   Aizjūras zemes un teritorijas nav tiesīgas pretendēt uz atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda, taču tās var piedalīties Interreg programmās saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/... (23) (14).

8. pants

Rādītāji

1.   Kopīgos iznākuma un rezultātu rādītājus, kas ERAF un Kohēzijas fondam noteikti I pielikumā, un attiecīgā gadījumā programmām raksturīgos iznākuma un rezultātu rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (15) 16. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un 42. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

2.   Iznākuma rādītāju atskaites vērtība ir nulle. 2024. gadam noteiktie starpposma mērķrādītāji un 2029. gadam noteiktie galīgie mērķrādītāji ir kumulatīvi.

3.   Saskaņā ar ziņošanas prasību, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (Finanšu regula) (24) 41. panta 3. punkta h) apakšpunktu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par sniegumu saskaņā ar II pielikumu.

4.   Komisija saskaņā ar 16. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu II pielikumu nolūkā veikt attiecīgos pielāgojumus Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedzamajā informācijā par sniegumu.

5.   Komisija novērtē, kā ERAF un Kohēzijas fonda līdzfinansēto investīciju stratēģiskais nozīmīgums ir ņemts vērā saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu, un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

II NODAĻA

KONKRĒTI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ ĪPAŠĀM TERITORIĀLAJĀM IEZĪMĒM UN STARPREĢIONĀLĀM INVESTĪCIJĀM INOVĀCIJĀ

KONKRĒTI NOTEIKUMI, KAS ATTIECAS UZ ĪPAŠĀM TERITORIĀLAJĀM IEZĪMĒM UN STARPREĢIONĀLĀM INVESTĪCIJĀM INOVĀCIJĀ

9. pants

Integrēta teritoriālā attīstība

1.   No ERAF var atbalstīt integrētu teritoriālo attīstību abu Regulas (ES) 2021/... (15) 5. panta 2. punktā minēto mērķu programmās saskaņā ar minētās regulas III sadaļas II nodaļu.

2.   Integrētu teritoriālo attīstību, ko atbalsta no ERAF, dalībvalstis īsteno vienīgi tādos veidos, kas minēti Regulas (ES) 2021/... (15) 28. pantā.

10. pants

Atbalsts mazāk labvēlīgām teritorijām

Saskaņā ar LESD 174. pantu, ERAF pievērš īpašu uzmanību, lai risinātu problēmas mazāk labvēlīgos reģionos un teritorijās, jo īpaši lauku apvidos un apvidos, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi. Dalībvalstis attiecīgā gadījumā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (16) 11. panta 1. punkta pirmās daļas i) apakšpunktu savos partnerības nolīgumos izklāsta integrētu pieeju demogrāfisko problēmu risināšanai un reaģēšanai uz konkrētām vajadzībām šādos reģionos un teritorijās. Šāda integrētā pieeja var ietvert attiecīga finansējuma saistības šim nolūkam.

11. pants

Ilgtspējīga pilsētvides attīstība

1.   Lai risinātu ekonomiskās, vidiskās, klimatiskās, demogrāfiskās un sociālās problēmas, ERAF atbalsta integrētu teritoriālo attīstību, par pamatu izmantojot teritoriālās stratēģijas vai sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (16) 29. vai attiecīgi 32. pantu, kurās galvenā uzmanība veltīta pilsētvides teritorijām, tostarp funkcionālām pilsētvides teritorijām (“ilgtspējīga pilsētvides attīstība”), abu minētās regulas 5. panta 2. punktā minēto mērķu programmu ietvaros.

Īpašu uzmanību pievērš vidisko un klimatisko problēmu risināšanai, jo īpaši pārejai uz klimatneitrālu ekonomiku līdz 2050. gadam, digitālo tehnoloģiju potenciāla izmantošanai inovācijas nolūkos un funkcionālo pilsētvides teritoriju attīstības atbalstam. Šajā sakarā ilgtspējīgas pilsētvides attīstības līdzekļus, kas ieplānoti prioritātēm, kuras atbilst PM Nr. 1 un Nr. 2, ieskaita 4. pantā minēto tematiskās koncentrācijas prasību nolūkā.

2.   Valsts līmenī vismaz 8 % no ERAF līdzekļiem mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei”, neieskaitot tehnisko palīdzību, piešķir ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai vienā vai vairākos Regulas (ES) 2021/... (16) 28. pantā minētajos veidos.

Attiecīgās teritoriālas iestādes vai struktūras atlasa darbības saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (16) 29. panta 3. punktu un 32. panta 3. punkta d) apakšpunktu vai ir iesaistītas šo darbību atlasē.

Attiecīgajās programmās šim nolūkam plānotās summas norāda saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (16) 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta viii) punktu.

3.   Ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai saskaņā ar šā panta 2. punktu piešķirto līdzekļu procentuālo daļu ievēro visā plānošanas periodā, ja ERAF piešķīrumus pārvieto starp programmas prioritātēm vai starp programmām, tostarp starpposma pārskatīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (16) 18. pantu.

4.   Ja ERAF piešķīrumus samazina pēc saistību atcelšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (16) 105. pantu vai to finanšu korekciju dēļ, ko Komisija piemēro saskaņā ar minētās regulas 104. pantu, nav atkārtoti jānovērtē atbilstība šā panta 2. punktam.

12. pants

Eiropas pilsētiniciatīva

1.   No ERAF atbalsta Eiropas pilsētiniciatīvu, ko tiešā un netiešā pārvaldībā īsteno Komisija.

Šī iniciatīva aptver visas pilsētvides teritorijas, tostarp funkcionālas pilsētvides teritorijas, un atbalsta ES pilsētprogrammu, tostarp vietējo iestāžu dalību ES pilsētprogrammas izstrādātajās tematiskajās partnerībās.

2.   Eiropas pilsētiniciatīvai ir šādas divas sadaļas attiecībā uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību:

| a) | atbalsts inovatīvām darbībām; |
| --- | --- |

a)

atbalsts inovatīvām darbībām;

| b) | atbalsts spēju un zināšanu veidošanai, teritoriālajiem ietekmes novērtējumiem, politikas izstrādei un komunikācijai. |
| --- | --- |

b)

atbalsts spēju un zināšanu veidošanai, teritoriālajiem ietekmes novērtējumiem, politikas izstrādei un komunikācijai.

Pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma ar Eiropas pilsētiniciatīvu var atbalstīt arī starpvaldību sadarbību pilsētvides jautājumos. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš sadarbībai, kuras mērķis ir spēju veidošana vietējā līmenī, lai sasniegtu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.

Komisija reizi divos gados Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par norisēm saistībā ar Eiropas pilsētiniciatīvu.

3.   Eiropas pilsētiniciatīvas pārvaldības modelī ietilpst dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu un pilsētu iesaistīšanās, un ar to nodrošina pienācīgu koordinēšanu un papildināmību ar īpašo programmu, kura saskaņā ar Regulas (ES) 2021/.... (17) 3. panta 3. punkta b) apakšpunktu attiecas uz ilgtspējīgu pilsētvides attīstību.

13. pants

Starpreģionālas investīcijas inovācijā

1.   No ERAF atbalsta instrumentu starpreģionālajām investīcijām inovācijā.

2.   Ar instrumentu starpreģionālajām investīcijām inovācijā atbalsta to starpreģionālo inovācijas projektu komercializāciju un izvēršanu, kuriem ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību.

3.   Instrumentā starpreģionālajām investīcijām inovācijā ietilpst šādas divas sadaļas, ar ko līdzvērtīgi atbalsta:

| a) | finansiālo un konsultatīvo atbalstu investīcijām starpreģionālos inovācijas projektos kopīgās pārdomātas specializācijas jomās; |
| --- | --- |

a)

finansiālo un konsultatīvo atbalstu investīcijām starpreģionālos inovācijas projektos kopīgās pārdomātas specializācijas jomās;

| b) | finansiālo un konsultatīvo atbalstu un spēju veidošanu vērtību ķēžu attīstīšanai mazāk attīstītajos reģionos. |
| --- | --- |

b)

finansiālo un konsultatīvo atbalstu un spēju veidošanu vērtību ķēžu attīstīšanai mazāk attīstītajos reģionos.

4.   Līdz 2 % no līdzekļiem var veltīt mācību un izvērtēšanas darbībām, lai izmantotu un izplatītu rezultātus, kas gūti abās sadaļās atbalstītajos projektos.

5.   Komisija šīs investīcijas īsteno saskaņā ar tiešu vai netiešu pārvaldību.

6.   Komisiju šajā darbā atbalsta ekspertu grupa.

Ekspertu grupas sastāvā ir pārstāvji no dalībvalstīm, reģionālām iestādēm un pilsētām, un uzņēmumu, pētniecības un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji. Ekspertu grupas sastāvā tiecas nodrošināt dzimumu līdzsvarotību.

Ekspertu grupa atbalsta Komisiju ilgtermiņa darba programmu noteikšanā un uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus sagatavošanā.

7.   Īstenojot šo instrumentu, Komisija nodrošina koordināciju un sinerģiju ar citām Savienības finansējuma programmām un instrumentiem, un jo īpaši ar Regulas (ES) 2021/... (17) 3. panta 3. punktā definēto sadaļu “Interreg C”.

8.   Instruments starpreģionālajām investīcijām inovācijā aptver visu Savienības teritoriju.

Trešās valstis var piedalīties šajā instrumentā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/... (regula “Apvārsnis Eiropa”) (25) (18) 16. un 23. pantā.

14. pants

Tālākie reģioni

1.   Konkrēti tālākajiem reģioniem paredzēto papildu līdzekļu piešķīrumam nepiemēro 4. pantu. Šos konkrēti tālākajiem reģioniem papildus piešķirtos līdzekļus izmanto, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras šajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem to attīstībai.

2.   No šā panta 1. punktā minētajiem līdzekļiem atbalsta:

| a) | darbības, kas ietilpst šīs regulas 5. pantā noteiktajā darbības jomā, |
| --- | --- |

a)

darbības, kas ietilpst šīs regulas 5. pantā noteiktajā darbības jomā,

| b) | atkāpjoties no šīs regulas 5. panta, pasākumus, ar ko sedz darbības izmaksas, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras tālākajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem to attīstībai. |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no šīs regulas 5. panta, pasākumus, ar ko sedz darbības izmaksas, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras tālākajos reģionos rodas sakarā ar vienu vai vairākiem no LESD 349. pantā minētajiem pastāvīgajiem apgrūtinājumiem to attīstībai.

No šā panta 1. punktā minētā piešķīruma var atbalstīt arī izdevumus, kas sedz kompensāciju, kura piešķirta par sabiedrisko pakalpojumu saistību un līgumu izpildi tālākajos reģionos.

3.   No šā panta 1. punktā minētā piešķīruma neatbalsta:

| a) | darbības, kas saistītas ar LESD I pielikumā uzskatītajiem produktiem; |
| --- | --- |

a)

darbības, kas saistītas ar LESD I pielikumā uzskatītajiem produktiem;

| b) | atbalstu pasažieru pārvadājumiem, kas atļauts saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

atbalstu pasažieru pārvadājumiem, kas atļauts saskaņā ar LESD 107. panta 2. punkta a) apakšpunktu;

| c) | atbrīvojumus no nodokļiem un atbrīvojumus no sociālajiem maksājumiem; |
| --- | --- |

c)

atbrīvojumus no nodokļiem un atbrīvojumus no sociālajiem maksājumiem;

| d) | sabiedrisko pakalpojumu saistības, ja tās neizpilda uzņēmumi un ja valsts rīkojas, īstenojot valsts varu. |
| --- | --- |

d)

sabiedrisko pakalpojumu saistības, ja tās neizpilda uzņēmumi un ja valsts rīkojas, īstenojot valsts varu.

4.   Atkāpjoties no 5. panta 1. punkta c) apakšpunkta, no ERAF var atbalstīt produktīvas investīcijas tālāko reģionu uzņēmumos neatkarīgi no minēto uzņēmumu lieluma.

III NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

15. pants

Pārejas noteikumi

Programmām un darbībām, kas saņem atbalstu no ERAF vai Kohēzijas fonda 2014.–2020. gada plānošanas periodā, turpina piemērot Regulas (ES) Nr. 1300/2013 un (ES) Nr. 1301/2013 vai jebkuru citu aktu, kas pieņemts saskaņā ar minētajām regulām.

16. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 8. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 8. panta 4. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

17. pants

Pārskatīšana

Eiropas Parlaments un Padome pārskata šo regulu līdz 2027. gada 31. decembrim saskaņā ar LESD 177. pantu.

18. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 62, 15.2.2019., 90. lpp.

1

(2)  OV C 86, 7.3.2019., 115. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 27. marta nostāja (OV C 108, 26.3.2021., 638. lpp.) un Padomes 2021. gada 27. maija nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (... gada ...), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV ..., ...).

5

(1)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

1

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

7

(2)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

2

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/844 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti un Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.).

9

(3)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

3

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības darbības programmu veselības jomā (“programma “ES – Veselībai””) (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014, (OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES (2013. gada 17. decembris) par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 347, 20.12.2013., 924. lpp.).

11

(4)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

4

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1082/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L ..., ... lpp.).

13

(5)  Dokumentā ST 6980/21 [2018/0206(COD)] ietvertā regula.

5

(14)  Komisijas Ieteikums 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

16

(17)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

18

(19)  Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1059/2003 (2003. gada 26. maijs) par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi (OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.).

20

NUTS

(6)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

6

(7)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

7

(8)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

8

(9)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

9

(10)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

10

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

21

(11)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

11

(12)  Dokumentā ST 6980/21 [2018/0206(COD)] ietvertā regula.

12

(13)  OV: Lūgums tekstā ievietot dokumentā st 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertās regulas numuru.

13

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/33/EK (2009. gada 23. aprīlis) par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem (OV ..., ... lpp.).

23

Interreg

(14)  OV: lūgums tekstā ievietot dokumentā ST 5488/21 [2018/0199(COD)] ietvertās regulas numuru un zemsvītras piezīmē ievietot minētās regulas numuru, datumu, nosaukumu un OV atsauci.

14

(15)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

15

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

24

(16)  Dokumentā ST 6674/21 [2018/0196(COD)] ietvertā regula.

16

(17)  Dokumentā ST 5488/21 [2018/0199(COD)] ietvertā regula.

17

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/... (... gada ...), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV ...).

25

(18)  Dokumentā ST 7064/20 [2018/0224(COD)] ietvertā regula.

18

---

I PIELIKUMS

KOPĪGIE ERAF UN KOHĒZIJAS FONDA IZNĀKUMA UN REZULTĀTU RĀDĪTĀJI – 8. PANTA 1. PUNKTS (1)

1. tabula

Kopīgie ERAF (Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei un Interreg) un Kohēzijas fonda iznākuma un rezultātu rādītāji
   (**)

| Politikas mērķis | Konkrētais mērķis | Iznākumi | Rezultāti |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1) |

Politikas mērķis

Konkrētais mērķis

Iznākumi

Rezultāti

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1)

| i) | Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu |
| --- | --- |

i)

Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu

RKI (2) 01 – Atbalstītie uzņēmumi (tai skaitā: mikrouzņēmumi, mazi, vidēji un lieli uzņēmumi)* (3)

RKI 02 – Ar dotācijām atbalstītie uzņēmumi*

RKR (4) 01 – Atbalstītajās struktūrās izveidotās darbvietas*

RKR 102 – Atbalstītajās struktūrās izveidotās pētniecības darbvietas*

RKI 03 – Ar finanšu instrumentiem atbalstītie uzņēmumi*

RKI 04 – Nefinansiālu atbalstu saņēmušie uzņēmumi*

RKI 05 – Atbalstītie jaunie uzņēmumi*

RKI 06 – Atbalstītajos pētniecības objektos strādājošie pētnieki

RKI 07 – Pētniecības organizācijas, kas piedalās kopīgos pētniecības projektos

RKR 02 – Publisko atbalstu papildinošās privātās investīcijas (tai skaitā: dotācijas, finanšu instrumenti)* (3)

RKR 03 – Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas ievieš produktu vai procesu inovāciju*

RKR 04 – MVU, kas ievieš tirgvedības vai organizatorisku inovāciju*

RKI 08 – Pētniecības un inovācijas aprīkojuma nominālā vērtība

RKI 10 – Uzņēmumi, kas sadarbojas ar pētniecības organizācijām

RKI 96 – Starpreģionu investīcijas inovācijā Savienības projektos*

RKR 05 – MVU, kas veic inovācijas sava uzņēmuma iekšienē*

RKR 06 – Iesniegtie patentu pieteikumi*

RKR 07 – Preču zīmju un dizainparaugu pieteikumi*

RKR 08 – Atbalstītu projektu publikācijas

| ii) | Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm |
| --- | --- |

ii)

Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm

RKI 13 – Uzņēmumiem izstrādāto digitālo pakalpojumu, produktu un procesu vērtība*

RKI 14 – Publiskā sektora iestādes, kas atbalstītas digitālo pakalpojumu, produktu un procesu izstrādei*

RKR 11 – Jaunu un jauninātu publisko digitālo pakalpojumu, produktu un procesu lietotāji*

RKR 12 – Uzņēmumu izstrādāto jauno un jaunināto digitālo pakalpojumu, produktu un procesu lietotāji*

RKR 13 – Uzņēmumi, kas panākuši augstu digitālo intensitāti*

| iii) | Veicināt ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām |
| --- | --- |

iii)

Veicināt ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām

RKI 15 – Radītā inkubācijas spēja*

RKI 103 – Atbalstītie straujas izaugsmes uzņēmumi*

RKR 17 – Jauni uzņēmumi, kas joprojām darbojas tirgū*

RKR 18 – MVU, kuri izmanto inkubatora pakalpojumus pēc inkubatora izveides*

RKR 19 – Uzņēmumi ar lielāku apgrozījumu*

RKR 25 – MVU ar augstāku pievienoto vērtību uz vienu darbinieku*

| iv) | Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai |
| --- | --- |

iv)

Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai

RKI 16 – Ieinteresēto personu no iestādēm dalība uzņēmējdarbības potenciāla atklāšanas procesā

RKI 101 – MVU, kas investē prasmēs pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai*

RKR 97 – Atbalstītās māceklības MVU

RKR 98 – MVU darbinieki, kuri iziet apmācību prasmju pilnveidei pārdomātas specializācijas, rūpniecības restrukturizācijas un uzņēmējdarbības nolūkā (pēc prasmju veida: tehniskas, vadības, uzņēmējdarbības, zaļās un citas prasmes) (3) *

| v) | Uzlabot digitālo savienojamību |
| --- | --- |

v)

Uzlabot digitālo savienojamību

RKI 41 – Papildu mājokļi ar piekļuvi ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīklam

RKI 42 – Papildu uzņēmumi ar piekļuvi ļoti augstas veiktspējas platjoslas tīklam

RKR 53 – Mājokļi, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam

RKR 54 – Uzņēmumi, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam

| 2. | Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2) |
| --- | --- |

2.

Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2)

| i) | Veicināt energoefektivitāti un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas |
| --- | --- |

i)

Veicināt energoefektivitāti un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas

RKI 18 – Mājokļi ar uzlabotu energoefektivitāti

RKI 19 – Publiskās ēkas ar uzlabotu energoefektivitāti

RKI 20 – Jaunuzbūvētas vai uzlabotas centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas tīkla līnijas

RKI 104 – Augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtu skaits

RKI 123 – Mājokļi, kuros izmanto dabasgāzes katlus un apkures sistēmas, kas aizstāj iekārtas, kuru pamatā ir cietais fosilais kurināmais

RKR 26 – Gada primārās enerģijas patēriņš (tai skaitā: mājokļi, sabiedriskās ēkas, uzņēmumi, citi) (3)

RKR 29 – Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas*

RKR 105 – Aplēstās siltumnīcefekta gāzu emisijas no katliem un apkures sistēmām, kurās cietais fosilais kurināmais aizstāts ar gāzi

| ii) | Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus |
| --- | --- |

ii)

Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus

RKI 22 – Atjaunojamo energoresursu enerģijas papildu ražošanas jauda (tai skaitā: elektroenerģija, siltumenerģija) (3) *

RKI 97 – Atbalstītās atjaunojamo energoresursu energokopienas*

RKR 31 – Kopējā saražotā atjaunojamā enerģija (tai skaitā: elektroenerģija, siltumenerģija) (3) *

RKR 32 – Papildu darbības jauda, kas uzstādīta atjaunojamo energoresursu enerģijas vajadzībām*

| iii) | Attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E) |
| --- | --- |

iii)

Attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas enerģētikas tīkla (TEN-E)

RKI 23 – Viedo energosistēmu digitālās vadības sistēmas

RKI 105 – Risinājumi elektroenerģijas uzkrāšanai

RKI 124 – Jaunizbūvētas vai uzlabotas gāzes pārvades un sadales tīkla līnijas

RKR 33 – Viedajām energosistēmām pieslēgtie lietotāji

RKR 34 – Viedo energosistēmu projektu izvēršana

| iv) | Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas |
| --- | --- |

iv)

Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas

RKI 24 – Investīcijas jaunās vai jauninātās katastrofu monitoringa, gatavības, brīdinājuma un reaģēšanas sistēmās attiecībā uz dabas katastrofām*

RKI 122 – Investīcijas jaunās vai jauninātās katastrofu monitoringa, gatavības, brīdinājuma un reaģēšanas sistēmās attiecībā uz dabas riskiem, kas nav saistīti ar klimatu, un riskiem, kas saistīti ar cilvēka darbībām

RKI 25 – Jaunizveidota vai nostiprināta piekrastes joslas un upju un ezeru krastu aizsardzība pret plūdiem

RKI 106 – Jaunizveidota vai nostiprināta aizsardzība pret zemes nogruvumiem

RKI 26 – Zaļā infrastruktūra, kas izveidota vai jaunināta nolūkā pielāgoties klimata pārmaiņām*

RKI 27 – Valsts un pašvaldību līmeņa stratēģijas, kas koncentrējas uz pielāgošanos klimata pārmaiņām*

RKR 35 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pretplūdu pasākumiem

RKR 36 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret dabas ugunsgrēkiem

RKR 37 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret klimatiskām dabas katastrofām (kas nav plūdi vai dabas ugunsgrēki)

RKR 96 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no pasākumiem aizsardzībai pret dabas riskiem, kas nav saistīti ar klimatu, un ar cilvēka darbību saistītiem riskiem*

RKI 28 – Teritorija, uz ko attiecas aizsardzības pasākumi pret dabas ugunsgrēkiem

RKI 121 – Teritorija, uz ko attiecas aizsardzības pasākumi pret klimatiskām dabas katastrofām (kas nav plūdi un dabas ugunsgrēki)

| v) | Veicināt piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu |
| --- | --- |

v)

Veicināt piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu

RKI 30 – Publiskās ūdensapgādes sadales sistēmām vajadzīgo jauno vai jaunināto cauruļvadu garums

RKI 31 – Notekūdeņu savākšanas publiskajam tīklam vajadzīgo jauno vai jaunināto cauruļvadu garums

RKI 32 – Jaunās vai jauninātās notekūdeņu attīrīšanas jaudas

RKR 41 – Iedzīvotāji, kuriem ir pieslēgumi uzlabotai publiskai ūdensapgādei

RKR 42 – Iedzīvotāji, kuri ir pieslēgti vismaz sekundārajai publisko notekūdeņu attīrīšanai

RKR 43 – Ūdens zudumi publiskās ūdensapgādes sadales sistēmās

| vi) | Veicināt pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku |
| --- | --- |

vi)

Veicināt pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku

RKI 34 – Papildu jauda atkritumu reciklēšanai

RKI 107 – Investīcijas šķirotu atkritumu savākšanas iekārtām

RKI 119 – Atkārtotai izmantošanai sagatavotie atkritumi

RKR 103 – Šķiroti savākti atkritumi

RKR 47 – Reciklētie atkritumi

RKR 48 – Atkritumi, ko izmanto par izejmateriāliem

| vii) | Uzlabot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazināt visu veidu piesārņojumu |
| --- | --- |

vii)

Uzlabot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazināt visu veidu piesārņojumu

RKI 36 – Zaļā infrastruktūra, kas tiek atbalstīta citiem nolūkiem, nevis lai pielāgotos klimata pārmaiņām

RKI 37 – Natura 2000 teritoriju platība, uz ko attiecas aizsardzības un atjaunošanas pasākumi

RKI 38 – Atbalstītā sanētās zemes platība

RKI 39 – Teritorija, uz ko attiecas uzstādītās gaisa piesārņojuma monitoringa sistēmas

RKR 50 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no gaisa kvalitātes pasākumiem*

RKR 95 – Iedzīvotāji, kuriem ir piekļuve jaunai vai modernizētai zaļajai infrastruktūrai*

RKR 52 – Atjaunotā zeme, ko izmanto apzaļumotām teritorijām, sociālajiem mājokļiem un ekonomiskām vai citām vajadzībām

| viii) | Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidē kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē |
| --- | --- |

viii)

Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidē kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē

RKI 55 – Jaunbūvēto tramvaja un metro līniju garums

RKI 56 – Rekonstruētu vai modernizētu tramvaja un metro līniju garums

RKI 57 – Tāda videi draudzīga ritošā sastāva jauda, ko izmanto kolektīvajā sabiedriskajā transportā*

RKI 58 – Atbalstītā atdalītā riteņbraukšanas infrastruktūra*

RKI 59 – Alternatīvo degvielu infrastruktūra (uzpildes/uzlādes punkti)*

RKI 60 – Pilsētas ar jaunām vai modernizētām digitalizētām pilsētvides transporta sistēmām

RKR 62 – Jaunā vai modernizētā sabiedriskā transporta lietotāju skaits gadā

RKR 63 – Jauno vai modernizēto tramvaja un metro līniju lietotāju skaits gadā

RKR 64 – Atdalītas riteņbraukšanas infrastruktūras lietotāju skaits gadā

| 3. | Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3) |
| --- | --- |

3.

Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3)

| ii) | Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T |
| --- | --- |

ii)

Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T

RKI 43 – Jauno vai jaunināto autoceļu garums – TEN-T
   (5)

RKI 45 – Rekonstruēto vai modernizēto autoceļu garums – TEN-T

RKI 108 – Tādu autoceļu garums, kuriem ir jaunas vai modernizētas satiksmes pārvaldības sistēmas, – TEN-T

RKI 47 – Jauno vai jaunināto sliežu ceļu garums – TEN-T

RKI 49 – Rekonstruēto vai modernizēto sliežu ceļu garums – TEN-T

RKI 51 – Jauno, jaunināto vai modernizēto iekšējo ūdensceļu garums – TEN-T

RKI 109 – Ekspluatācijā esošo Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas standartiem atbilstošo sliežu ceļu garums – TEN-T

RKR 55 – Jaunuzbūvēto, rekonstruēto, jaunināto vai modernizēto autoceļu lietotāju skaits gadā

RKR 56 – Laika ietaupījums no uzlabotas autoceļu infrastruktūras

RKR 101 – Laika ietaupījums no uzlabotas dzelzceļa infrastruktūras

RKR 58 – Jaunuzbūvēto, jaunināto, rekonstruēto vai modernizēto sliežu ceļu lietotāju skaits gadā

RKR 59 – Pa dzelzceļu pārvadātās kravas

RKR 60 – Pa iekšējiem ūdensceļiem pārvadātās kravas

| ii) | Attīstīt un izvērst ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti |
| --- | --- |

ii)

Attīstīt un izvērst ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti

RKI 44 – Jauno vai jaunināto autoceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 46 – Rekonstruēto vai modernizēto autoceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 110 – Tādu autoceļu garums, kuriem ir jaunas vai modernizētas satiksmes pārvaldības sistēmas, – ārpus TEN-T

RKI 48 – Jauno vai jaunināto sliežu ceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 50 – Rekonstruēto vai modernizēto sliežu ceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 111 – Ekspluatācijā esošo Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas standartiem atbilstošo sliežu ceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 52 – Jauno, jaunināto vai modernizēto iekšējo ūdensceļu garums – ārpus TEN-T

RKI 53 – Jaunas vai modernizētas dzelzceļa stacijas un pieturas*

RKI 54 – Jauni vai modernizēti intermodālie savienojumi*

| 4. | Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4) |
| --- | --- |

4.

Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4)

| i) | Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību |
| --- | --- |

i)

Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību

RKI 61 – Jaunu vai modernizētu telpu platība nodarbinātības dienestos

RKR 65 – Nodarbinātības dienestos esošo jauno vai modernizēto telpu lietotāju skaits gadā

| ii) | Uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā |
| --- | --- |

ii)

Uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā

RKI 66 – Jaunu vai modernizētu bērnu aprūpes iestāžu klašu ietilpība

RKI 67 – Jaunu vai modernizētu izglītības iestāžu klašu telpu ietilpība

RKR 70 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā

RKR 71 – Jauno vai modernizēto izglītības iestāžu lietotāju skaits gadā

| iii) | Veicināt atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus |
| --- | --- |

iii)

Veicināt atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus

RKI 65 – Jaunu vai modernizētu sociālo mājokļu ietilpība*

RKI 113 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas projekti saistībā ar integrētām darbībām atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu sociālekonomiskajai iekļaušanai*

RKR 67 – Jaunu vai modernizētu sociālo mājokļu lietotāju skaits gadā

| iv) | Veicināt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus |
| --- | --- |

iv)

Veicināt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus

RKI 63 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru ietilpība

RKR 66 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru lietotāju skaits gadā

| v) | Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicināt veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmēt pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē balstītu un kopienā balstītu aprūpi |
| --- | --- |

v)

Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicināt veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmēt pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē balstītu un kopienā balstītu aprūpi

RKI 69 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu ietilpība

RKI 70 – Jaunu vai modernizētu sociālās aprūpes iestāžu (kas nav mājokļi) ietilpība

RKR 72 – Jaunu vai modernizētu e-veselības aprūpes dienestu lietotāju skaits gadā

RKR 73 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā

RKR 74 – Jaunu vai modernizētu sociālās aprūpes iestāžu lietotāju skaits gadā

| vi) | Palielināt kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā |
| --- | --- |

vi)

Palielināt kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā

RKI 77 – Atbalstīto kultūras un tūrisma objektu skaits*

RKR 77 – Atbalstīto kultūras un tūrisma objektu apmeklētāji*

| 5. | Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (PM Nr. 5) |
| --- | --- |

5.

Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (PM Nr. 5)

| i) | Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās |
| --- | --- |

i)

Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās

RKI 74 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas projekti saistībā ar integrētas teritoriālās attīstības stratēģijām*

RKI 75 – Atbalstītas integrētās teritoriālās attīstības stratēģijas*

RKI 76 – Integrēti projekti teritoriālajai attīstībai

RKI 80 – Atbalstītās sabiedrības virzītās vietējās attīstības stratēģijas*

RKI 112 – Integrētas teritoriālās attīstības stratēģiju sagatavošanā un īstenošanā iesaistītās ieinteresētās personas

RKI 114 – Jaunizveidotas vai atjaunotas atvērtās zonas pilsētvidēs*

| ii) | Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas |
| --- | --- |

ii)

Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas

2. tabula

Īpaši Interreg paredzētie papildu kopīgie ERAF iznākuma un rezultātu rādītāji

| Interreg specifiskie rādītāji | RKI 81 – Dalība pārrobežu kopīgajās darbībās
  RKI 115 – Kopīgi organizēti pārrobežu sabiedriskie pasākumi
  RKI 82 – Dalība kopīgās darbībās, kas veicina dzimumu līdztiesību, vienādas iespējas un sociālo iekļaušanu
  RKI 83 – Kopīgi izstrādātās stratēģijas un rīcības plāni
  RKI 84 – Projektos īstenotās kopīgi izstrādātās izmēģinājuma darbības
  RKI 116 – Kopīgi izstrādātie risinājumi
  RKI 85 – Dalība kopīgās apmācību shēmās
  RKI 117 – Risinājumi apzinātajiem juridiskajiem vai administratīvajiem pārrobežu šķēršļiem
  RKI 86 – Parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās
  RKI 87 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām
  RKI 118 – Organizācijas, kas sadarbojas makroreģionālo stratēģiju daudzlīmeņu pārvaldības nolūkos
  RKI 90 – Projekti inovāciju tīkliem pāri robežām
  RKI 120 – Projekti, kas atbalsta pārrobežu sadarbību, lai attīstītu saikni starp pilsētvidēm un lauku apvidiem | RKR 79 – Kopīgas stratēģijas un rīcības plāni, ko organizācijas uzsākušas
  RKR 104 – Risinājumi, ko organizācijas uzsākušas vai kāpinājušas mērogā
  RKR 81 – Kopīgo apmācību shēmu pabeigšana
  RKR 82 – Samazinātie vai novērstie juridiskie vai administratīvie pārrobežu šķēršļi
  RKR 83 – Personas, uz kurām attiecas parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās
  RKR 84 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām pēc projekta pabeigšanas
  RKR 85 – Dalība kopīgās darbībās pāri robežām pēc projekta pabeigšanas |
| --- | --- | --- |

Interreg specifiskie rādītāji

RKI 81 – Dalība pārrobežu kopīgajās darbībās

RKI 115 – Kopīgi organizēti pārrobežu sabiedriskie pasākumi

RKI 82 – Dalība kopīgās darbībās, kas veicina dzimumu līdztiesību, vienādas iespējas un sociālo iekļaušanu

RKI 83 – Kopīgi izstrādātās stratēģijas un rīcības plāni

RKI 84 – Projektos īstenotās kopīgi izstrādātās izmēģinājuma darbības

RKI 116 – Kopīgi izstrādātie risinājumi

RKI 85 – Dalība kopīgās apmācību shēmās

RKI 117 – Risinājumi apzinātajiem juridiskajiem vai administratīvajiem pārrobežu šķēršļiem

RKI 86 – Parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās

RKI 87 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām

RKI 118 – Organizācijas, kas sadarbojas makroreģionālo stratēģiju daudzlīmeņu pārvaldības nolūkos

RKI 90 – Projekti inovāciju tīkliem pāri robežām

RKI 120 – Projekti, kas atbalsta pārrobežu sadarbību, lai attīstītu saikni starp pilsētvidēm un lauku apvidiem

RKR 79 – Kopīgas stratēģijas un rīcības plāni, ko organizācijas uzsākušas

RKR 104 – Risinājumi, ko organizācijas uzsākušas vai kāpinājušas mērogā

RKR 81 – Kopīgo apmācību shēmu pabeigšana

RKR 82 – Samazinātie vai novērstie juridiskie vai administratīvie pārrobežu šķēršļi

RKR 83 – Personas, uz kurām attiecas parakstītās kopīgās administratīvās vai juridiskās vienošanās

RKR 84 – Organizācijas, kas sadarbojas pāri robežām pēc projekta pabeigšanas

RKR 85 – Dalība kopīgās darbībās pāri robežām pēc projekta pabeigšanas

---

(1)  Izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (KNR) 16. panta 1. punkta otrās daļās a) apakšpunktu un 41. panta 2. punkta b) apakšpunktu mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un Interreg mērķim un saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (KNR) 22. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punktu mērķim “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un saskaņā ar Regulas (ES) 2021/... (Interreg) 22. panta 4. punkta e) apakšpunkta ii) punktu Interreg mērķim.

(**)  Uzskatāmības labad kopīgie iznākuma un rezultātu rādītāji ir sagrupēti pēc konkrēta mērķa politikas mērķa ietvaros, taču tie var attiekties arī uz citu mērķi. Jo īpaši saistībā ar PM Nr. 5 var izmantot attiecīgos kopīgos rādītājus, kas uzskaitīti saistībā ar PM Nr. 1–4. Turklāt, lai iegūtu pilnīgu priekšstatu par programmu prognozēto un faktisko sniegumu, kopīgos rādītājus, kas apzīmēti ar zvaigznīti (*), attiecīgā gadījumā var izmantot attiecībā uz konkrētajiem mērķiem jebkuram PM Nr. 1.–4.

(2)  RKI: Reģionālās politikas kopīgais iznākuma rādītājs.

(3)  Sadalījums nav vajadzīgs plānošanai, bet tikai ziņošanai.

(4)  RKR: Reģionālās politikas kopīgais rezultātu rādītājs.

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

---

II PIELIKUMS

8. PANTA 3. PUNKTĀ MINĒTIE ERAF UN KOHĒZIJAS FONDA SNIEGUMA PAMATRĀDĪTĀJI, KURUS IZMANTOS KOMISIJA ATBILSTĪGI ZIŅOŠANAS PRASĪBĀM, IEVĒROJOT FINANŠU REGULAS 41. PANTA 3. PUNKTA H) APAKŠPUNKTA III) PUNKTU

| Politikas mērķis | Konkrētais mērķis | Iznākumi | Rezultāti |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 1. | Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1) |

Politikas mērķis

Konkrētais mērķis

Iznākumi

Rezultāti

(1)

(2)

(3)

(4)

1.

Konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo IKT savienojamību (PM Nr. 1)

| i) | Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu |
| --- | --- |

i)

Izstrādāt un uzlabot pētniecības un inovācijas spējas un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu

PKI (1) 01 – Inovācijas nolūkā atbalstītie uzņēmumi

PKI 02 – Atbalstītajās pētniecības struktūrās strādājošie pētnieki

PKR (2) 01 – Mazie un vidējie uzņēmumi (3) (MVU), kas ievieš produktu, procesu, tirgvedības vai organizatorisku inovāciju

| ii) | Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm |
| --- | --- |

ii)

Izmantot digitalizācijas sniegtās priekšrocības iedzīvotājiem, uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm

PKI 03 – Uzņēmumi un publiskā sektora iestādes, kas atbalstītas digitālo produktu, pakalpojumu un procesu izstrādei

PKR 02 – Jaunizstrādāto vai jaunināto digitālo produktu, pakalpojumu un procesu lietotāju skaits gadā

| iii) | Veicināt ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām |
| --- | --- |

iii)

Veicināt ilgtspējīgu MVU izaugsmi un konkurētspēju un darbvietu radīšanu MVU, tostarp ar produktīvām investīcijām

PKI 04 – MVU, kas atbalstīti nolūkā palielināt izaugsmi un konkurētspēju

PKR 03 – Atbalstītajos uzņēmumos radītās darbvietas

| iv) | Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai |
| --- | --- |

iv)

Attīstīt prasmes pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai

PKI 05 – MVU, kas investē prasmēs pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai

PKR 04 – MVU darbinieki, kas iziet apmācību par prasmēm pārdomātai specializācijai, rūpniecības restrukturizācijai un uzņēmējdarbībai

| v) | Uzlabot digitālo savienojamību |
| --- | --- |

v)

Uzlabot digitālo savienojamību

PKI 13 – Papildu mājokļi un uzņēmumi ar ļoti augstas veiktspējas platjoslas pieslēgumu

PKR 12 – Papildu mājokļi un uzņēmumi, kas abonē platjoslas pieslēgumu ļoti augstas veiktspējas tīklam

| 2. | Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2) |
| --- | --- |

2.

Zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētvidēs (PM Nr. 2)

| i) | Veicināt energoefektivitātes pasākumus un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas |
| --- | --- |

i)

Veicināt energoefektivitātes pasākumus un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas

PKI 06 – Investīcijas energoefektivitātes uzlabošanas pasākumos

PKR 05 – Gada primārās enerģijas patēriņa ietaupījums

| ii) | Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus |
| --- | --- |

ii)

Veicināt atjaunojamo energoresursu enerģiju saskaņā ar Direktīvu (ES) 2018/2001, tostarp tajā izklāstītos ilgtspējas kritērijus

PKI 07 – Atjaunojamo energoresursu enerģijas papildu ražošanas jauda

PKR 06 – Papildu saražotā atjaunojamo energoresursu enerģija

| iii) | Attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas tīkliem transporta infrastruktūrā (TEN-E) |
| --- | --- |

iii)

Attīstīt viedas energosistēmas, tīklus un enerģijas akumulāciju ārpus Eiropas tīkliem transporta infrastruktūrā (TEN-E)

PKI 08 – Viedo energosistēmu digitālās vadības sistēmas

PKR 07 – Viedajām energosistēmām pieslēgtie papildu lietotāji

| iv) | Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas |
| --- | --- |

iv)

Veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, katastrofu riska novēršanu un noturību, ņemot vērā uz ekosistēmām balstītas pieejas

PKI 09 – Investīcijas jaunās vai jauninātās katastrofu monitoringa, gatavības, brīdinājuma un reaģēšanas sistēmās

PKR 08 – Papildu iedzīvotāji, kuri gūst labumu no aizsardzības pasākumiem pret plūdiem, dabas ugunsgrēkiem un citām ar klimatu saistītām dabas katastrofām

| v) | Veicināt piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu |
| --- | --- |

v)

Veicināt piekļuvi ūdenim un ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu

PKI 10 – Jaunas vai jauninātas notekūdeņu attīrīšanas jaudas

PKR 09 – Papildu iedzīvotāji, kas pieslēgti vismaz sekundārajai notekūdeņu attīrīšanai

| vi) | Veicināt pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku |
| --- | --- |

vi)

Veicināt pāreju uz aprites un resursu ziņā efektīvu ekonomiku

PKI 11 – Jaunas vai jauninātas atkritumu reciklēšanas jaudas

PKR 10 – Papildu reciklētie atkritumi

| vii) | Uzlabot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazināt visu veidu piesārņojumu |
| --- | --- |

vii)

Uzlabot dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētvides teritorijās, aizsardzību un saglabāšanu un samazināt visu veidu piesārņojumu

PKI 12 – Zaļās infrastruktūras platība

PKR 11 – Iedzīvotāji, kuri gūst labumu no gaisa kvalitātes pasākumiem

| viii) | Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidēs kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē |
| --- | --- |

viii)

Veicināt ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētvidēs kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē

PKI 16 – Tramvaja un metro līniju paplašināšana un modernizācija

PKR 15 – Jauno un modernizēto tramvaja un metro līniju apkalpotie lietotāji gadā

| 3. | Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3) |
| --- | --- |

3.

Ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (PM Nr. 3)

| i) | Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T |
| --- | --- |

i)

Izveidot klimatnoturīgu, intelektisku, drošu, ilgtspējīgu un intermodālu TEN-T

PKI 14 – Autoceļu TEN-T: jauni, uzlaboti, rekonstruēti vai modernizēti ceļi

PKI 15 – Dzelzceļa TEN-T: jauni, jaunināti, rekonstruēti vai modernizēti sliežu ceļi

PKR 14 – Uzlabotā dzelzceļa transporta apkalpotie pasažieri gadā

ii) Attīstīt un izvērst ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valsts, reģionālā un vietējā līmenī, tostarp uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti

PKI 22 – Autoceļi ārpus TEN-T: jauni, uzlaboti, rekonstruēti vai modernizēti ceļi

PKI 23 – Sliežu ceļi ārpus TEN-T: jauni, uzlaboti, rekonstruēti vai modernizēti sliežu ceļi

| ii) | PKR 13 – Laika ietaupījums no uzlabotas autoceļu infrastruktūras |
| --- | --- |

ii)

PKR 13 – Laika ietaupījums no uzlabotas autoceļu infrastruktūras

| 4. | Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4) |
| --- | --- |

4.

Sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (PM Nr. 4)

| i) | Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību |
| --- | --- |

i)

Uzlabot darba tirgu efektivitāti un iekļaujošo raksturu un piekļuvi kvalitatīvām darbvietām ar sociālās infrastruktūras attīstības un sociālās ekonomikas veicināšanas starpniecību

PKI 17 – Jaunu vai modernizētu telpu platība nodarbinātības dienestos

PKR 16 – Nodarbinātības dienestos esošo jauno vai modernizēto telpu lietotāju skaits gadā

| ii) | Uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā |
| --- | --- |

ii)

Uzlabot vienlīdzīgu piekļuvi iekļaujošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomā, attīstot pieejamu infrastruktūru, tostarp, veicinot noturību izglītošanā un apmācībā attālinātā un tiešsaistes režīmā

PKI 18 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes un izglītības iestāžu ietilpība

PKR 17 – Jauno vai modernizēto bērnu aprūpes un izglītības iestāžu apkalpoto lietotāju skaits gadā

| iii) | Veicināt atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus |
| --- | --- |

iii)

Veicināt atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgākā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus

PKI 19 – Jaunu vai modernizētu pagaidu sociālo mājokļu ietilpība

PKI 25 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas projekti saistībā ar integrētām darbībām atstumtu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu sociālekonomiskajai iekļaušanai

PKR 18 – Jaunu vai modernizētu sociālo mājokļu lietotāju skaits gadā

| iv) | Veicināt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus |
| --- | --- |

iv)

Veicināt trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomisko iekļaušanu, īstenojot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus

PKI 26 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru ietilpība

PKR 20 – Jaunu vai modernizētu pagaidu izmitināšanas struktūru lietotāju skaits gadā

| v) | Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicināt veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmēt pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi |
| --- | --- |

v)

Nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un veicināt veselības sistēmu, tostarp primārās veselības aprūpes, noturību, un sekmēt pāreju no aprūpes iestādē uz ģimenē un kopienā balstītu aprūpi

PKI 20 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes iestāžu ietilpība

PKR 19 – Jaunu vai modernizētu veselības aprūpes dienestu lietotāju skaits gadā

| vi) | Palielināt kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā |
| --- | --- |

vi)

Palielināt kultūras un ilgtspējīga tūrisma lomu ekonomikas attīstībā, sociālajā iekļaušanā un sociālajā inovācijā

PKI 24 – Atbalstītie kultūras un tūrisma objekti

PKR 21 – Atbalstīto kultūras un tūrisma objektu apmeklētāji

| 5. | Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (PM Nr. 5) |
| --- | --- |

5.

Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (PM Nr. 5)

| i) | Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās |
| --- | --- |

i)

Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību pilsētvides teritorijās

PKI 21 – Iedzīvotāji, uz kuriem attiecas integrētas teritoriju attīstības stratēģijas

| ii) | Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas |
| --- | --- |

ii)

Veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vietējo vides attīstību, kultūru, vides mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētvides teritorijas

---

(1)  PKI: Reģionālās politikas kopīgais iznākums.

(2)  PKR: Reģionālās politikas kopīgais rezultāts.

(3)  2003. gada 6. maija Komisijas Ieteikums par mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

---

| 18.6.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 238/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.6.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 238/39

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 25/2021 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu

(2021/C 238/02)

I.   IEVADS

| 1. | 2018. gada 29. maijā Komisija nāca klajā ar priekšlikumu Regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (1), kas ir daļa no kohēzijas politikas tiesību aktu kopuma 2021.–2027. gadam. ERAF un Kohēzijas fonda regulas vispārējais politikas mērķis atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174., 176. un 177. pantam ir stiprināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, mazinot atšķirības starp dažādo ES reģionu attīstības līmeņiem. 2020. gada 28. maijā – pēc Covid-19 uzliesmojuma un saistībā ar pārskatīto daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un atveseļošanas pasākumu kopumu – Komisija ierosināja dažādus grozījumus kohēzijas politikas tiesību aktu kopumā 2021.–2027. gadam, tostarp ERAF un Kohēzijas fonda regulā (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu par sākotnējo priekšlikumu 2018. gada 17. oktobrī (3) un par grozīto priekšlikumu – 2020. gada 18. septembrī (4). Reģionu komiteja pieņēma atzinumu par sākotnējo priekšlikumu 2018. gada 5. decembrī (5) un par grozīto priekšlikumu – 2020. gada 14. oktobrī (6). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas Parlaments 2019. gada 27. marta plenārsēdē pieņēma nostāju pirmajā lasījumā par ERAF un Kohēzijas fonda regulu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Strukturālu pasākumu darba grupa ierosināto ERAF un Kohēzijas fonda regulu izskatīja vairākās sanāksmēs Bulgārijas, Austrijas, Rumānijas, Somijas, Horvātijas, Vācijas un Portugāles prezidentūru laikā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pastāvīgo pārstāvju komiteja 2019. gada 15. februārī apstiprināja sākotnējo daļējo sarunu pilnvarojumu (7). 2020. gada 22. jūlijā Pastāvīgo pārstāvju komiteja apstiprināja vēl vienu daļēju pilnvarojumu sarunām ar Eiropas Parlamentu par grozīto Komisijas priekšlikumu ERAF un Kohēzijas fonda regulai (8). Turklāt 2020. gada 5. oktobrī Pastāvīgo pārstāvju komiteja daļējo sarunu pilnvarojumu atjaunināja, lai ņemtu vērā Eiropadomes secinājumus par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam un atveseļošanas pasākumu kopumu, kuri tika pieņemti Eiropadomes 2020. gada 17., 18., 19., 20. un 21. jūlija ārkārtas sanāksmē (9). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pamatojoties uz minētajiem pilnvarojumiem, prezidentvalstis Somija, Horvātija, Vācija un Portugāle vadīja iestāžu sarunas, kas tika pabeigtas 2021. gada 9. februārī. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komiteja (REGI) 2021. gada 16. martā apstiprināja iestāžu sarunu iznākumu. REGI komitejas priekšsēdētājs 2021. gada 18. martā nosūtīja Padomes prezidentvalstij vēstuli, kurā norādīja, ka ieteiks plenārsēdē pieņemt bez grozījumiem Padomes nostāju Parlamenta otrajā lasījumā (pēc tam, kad to būs pārbaudījuši juristi lingvisti). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ņemot vērā minēto vienošanos un pēc juristu lingvistu veiktās pārskatīšanas, Padome 2021. gada 27. maijā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas noteikta LESD 294. pantā, pieņēma nostāju pirmajā lasījumā. |
| --- | --- |

8.

II.   MĒRĶIS
  (2. un 3. pants)

| 9. | Saskaņā ar LESD 176. pantu un 174. panta otro un trešo daļu ERAF arī turpmāk palīdzēs mazināt dažādo reģionu attīstības līmeņa atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību, īpašu uzmanību veltot tiem vismazāk attīstītajiem reģioniem, kuros ir būtiski un pastāvīgi dabiski vai demogrāfiski traucēkļi, tostarp jo īpaši traucēkļi, ko rada, demogrāfiska lejupslīde, kā, piemēram, tālākajiem reģioniem, galējiem ziemeļu reģioniem ar ļoti mazu iedzīvotāju blīvumu, salām un pārrobežu un kalnu reģioniem. Kohēzijas fonds arī turpmāk palīdzēs sasniegt vispārējo mērķi stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā, sniedzot finansiālus ieguldījumus tādās jomās kā vide un Eiropas tīkli transporta infrastruktūrā (TEN-T). |
| --- | --- |

9.

| 10. | ERAF atbalstīs šādus politikas mērķus:






  — | konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo informācijas un komunikācijas tehnoloģiju savienotību (politikas mērķis Nr. 1); |
| --- | --- | --- |

10.

—

konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa, veicinot inovatīvas un viedas ekonomiskās pārmaiņas un reģionālo informācijas un komunikācijas tehnoloģiju savienotību (politikas mērķis Nr. 1);

| — | zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās (politikas mērķis Nr. 2); |
| --- | --- |

—

zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, veicinot taisnīgu pārkārtošanos uz tīru enerģiju, “zaļās” un “zilās” investīcijas, aprites ekonomiku, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, risku novēršanu un pārvaldību un ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās (politikas mērķis Nr. 2);

| — | ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (politikas mērķis Nr. 3); |
| --- | --- |

—

ciešāk savienota Eiropa, uzlabojot mobilitāti (politikas mērķis Nr. 3);

| — | sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (politikas mērķis Nr. 4); |
| --- | --- |

—

sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru (politikas mērķis Nr. 4);

| — | iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (politikas mērķis Nr. 5). |
| --- | --- |

—

iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību (politikas mērķis Nr. 5).

Politikas mērķus Nr. 2 un 3 atbalstīs arī Kohēzijas fonds.

Politikas mērķi pēc tam tiek sīkāk precizēti konkrētos mērķos, kas ir izklāstīti arī ERAF un Kohēzijas fonda regulā.

III.   PADOMES NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ – ANALĪZE

a)   Konkrētie mērķi (3. pants)

| 11. | Padomes nostājā pirmajā lasījumā ir panākts labs līdzsvars starp dažādiem konkrētiem mērķiem, ko paredzēts sasniegt ar ERAF un Kohēzijas fondu, atspoguļojot galvenās problēmas, ar kurām Eiropa patlaban saskaras; daži no šiem mērķiem, piemēram, ir atbalstīt atveseļošanu pēc Covid-19 pandēmijas un zaļo pārkārtošanos, palielināt konkurētspēju un uzlabot savienotību. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Panāktā vienošanās šajā sakarā paredz skaidru iespēju no ERAF sniegt atbalstu, lai saistībā ar politikas mērķi Nr. 1 – konkurētspējīgāka un viedāka Eiropa – uzlabotu digitālo savienotību. Nolūkā saglabāt pareizo līdzsvaru starp atbalstu dažādiem politikas mērķiem, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz politikas mērķi Nr. 1, tiks ņemti vērā tikai 40 % no līdzekļiem, kas izlietoti digitālās savienotības uzlabošanai, un līdzekļi, kas ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībām, nepārsniegs 40 % no minimālajām tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz minēto politikas mērķi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Saskaņā ar politikas mērķi Nr. 2 – zaļāka un noturīgāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām, kurā notiek pāreja uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē, – ERAF un Kohēzijas fonds varēs cita starpā atbalstīt dabas, bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras, tostarp pilsētu teritorijās, aizsardzības un saglabāšanas uzlabošanu un visu veidu piesārņojuma samazināšanu. Turklāt saskaņā ar šo pašu politikas mērķi Nr. 2 ERAF un Kohēzijas fonds varēs sniegt atbalstu, lai veicinātu ilgtspējīgu multimodālu mobilitāti pilsētās kā daļu no pārejas uz bezoglekļa ekonomiku neto izteiksmē. Nolūkā saglabāt pareizo līdzsvaru starp atbalstu dažādiem politikas mērķiem, aprēķinot atbilstību tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz politikas mērķi Nr. 2, tiks ņemti vērā tikai 50 % no līdzekļiem, kas izlietoti ilgtspējīgas multimodālas mobilitātes veicināšanai pilsētās, un līdzekļi, kas ņemti vērā tematiskās koncentrācijas prasībās, nepārsniegs 50 % no minimālajām tematiskās koncentrācijas prasībām attiecībā uz minēto politikas mērķi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Saskaņā ar politikas mērķi Nr. 4 – sociālāka un iekļaujošāka Eiropa, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, – ERAF varēs atbalstīt marginalizētu kopienu, mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, tostarp cilvēku ar īpašām vajadzībām, sociālekonomiskās iekļaušanas veicināšanu un trešo valstu valstspiederīgo, tostarp migrantu, sociālekonomiskās iekļaušanas veicināšanu, abos gadījumos veicot integrētas darbības, tostarp, nodrošinot mājokli un sociālos pakalpojumus. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Saskaņā ar politikas mērķi Nr. 5 – iedzīvotājiem tuvāka Eiropa, veicinot visu veidu teritoriju un vietējo iniciatīvu ilgtspējīgu un integrētu attīstību, – ERAF varēs veicināt integrētu un iekļaujošu sociālo, ekonomisko un vides attīstību, kultūru, kā arī dabas mantojumu, ilgtspējīgu tūrismu un drošību teritorijās, kas nav pilsētu teritorijas. Atbalsts saskaņā ar šo politikas mērķi tiks sniegts, īstenojot teritoriālās un vietējās attīstības stratēģijas. |
| --- | --- |

15.

b)   ERAF atbalsta tematiskā koncentrācija (4. pants)

| 16. | Dalībvalstis nolems, kādā līmenī tās nodrošinās atbilstību tematiskajai koncentrācijai – valsts līmenī vai reģionu kategorijas līmenī. Dalībvalstis šo izvēli norādīs savos partnerības nolīgumos, ko slēdz ar Komisiju. To izdarīto izvēli piemēro visam plānošanas periodam. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tematiskās koncentrācijas vajadzībām dalībvalstis un reģionus, pamatojoties uz to nacionālā kopienākuma rādītāju, klasificē trīs grupās, un katrai grupai nosaka minimālos piešķīrumus politikas mērķu Nr. 1 un Nr. 2 īstenošanai. Dalībvalstīm un reģioniem, kuru nacionālā kopienākuma rādītājs ir vienāds ar vai lielāks par 100 % no ES vidējā rādītāja, vismaz 85 % no saviem ERAF līdzekļiem būs jāpiešķir politikas mērķu Nr. 1 un Nr. 2 īstenošanai un vismaz 30 % – politikas mērķa Nr. 2 īstenošanai. Dalībvalstīm un reģioniem, kuru nacionālā kopienākuma rādītājs ir vienāds ar vai lielāks par 75 %, bet mazāks par 100 % no ES vidējā rādītāja, vismaz 40 % no saviem ERAF līdzekļiem būs jāpiešķir politikas mērķa Nr. 1 īstenošanai un vismaz 30 % – politikas mērķa Nr. 2 īstenošanai. Visbeidzot, dalībvalstis un reģioni, kuru nacionālā kopienākuma rādītājs ir mazāks par 75 % no ES vidējā rādītāja, vismaz 25 % no saviem ERAF līdzekļiem piešķir politikas mērķa Nr. 1 īstenošanai un vismaz 30 % – politikas mērķa Nr. 2 īstenošanai. Dodot dalībvalstīm izvēles iespēju panākt tematisko koncentrāciju valsts līmenī vai reģionu kategorijas līmenī, būtu jānodrošina elastība atsevišķu programmu līmenī. |
| --- | --- |

17.

c)   ERAF atbalsta darbības joma (5. pants)

| 18. | No ERAF atbalstīs:






  — | investīcijas infrastruktūrā; |
| --- | --- | --- |

18.

—

investīcijas infrastruktūrā;

| — | darbības lietišķajai pētniecībai un inovācijai, tostarp rūpnieciskai pētniecībai, eksperimentālai izstrādei un priekšizpētei; |
| --- | --- |

—

darbības lietišķajai pētniecībai un inovācijai, tostarp rūpnieciskai pētniecībai, eksperimentālai izstrādei un priekšizpētei;

| — | investīcijas piekļuvē pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

investīcijas piekļuvē pakalpojumiem;

| — | ienesīgas investīcijas MVU un investīcijas, kuru mērķis ir saglabāt esošās darbvietas un radīt jaunas darbvietas; |
| --- | --- |

—

ienesīgas investīcijas MVU un investīcijas, kuru mērķis ir saglabāt esošās darbvietas un radīt jaunas darbvietas;

| — | aprīkojumu, programmatūru un nemateriālos aktīvus; |
| --- | --- |

—

aprīkojumu, programmatūru un nemateriālos aktīvus;

| — | tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, kas saistītas ar inovācijas kopām, tai skaitā starp uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

—

tīklošanu, sadarbību, pieredzes apmaiņu un darbības, kas saistītas ar inovācijas kopām, tai skaitā starp uzņēmumiem, pētniecības organizācijām un publiskajām iestādēm;

| — | informāciju, komunikāciju un pētījumus; un |
| --- | --- |

—

informāciju, komunikāciju un pētījumus; un

| — | tehnisko palīdzību. |
| --- | --- |

—

tehnisko palīdzību.

| 19. | Saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem no ERAF var atbalstīt ienesīgas investīcijas uzņēmumos, kas nav MVU. Tāpat saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem no ERAF var atbalstīt apmācību, mūžizglītību, pārkvalifikācijas un izglītības darbības un tādu preču iegādi, kas vajadzīgas veselības sistēmu noturības stiprināšanai un noturības pret katastrofām stiprināšanai. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Ja tas patiešām ir nepieciešams kā pagaidu pasākums, lai reaģētu uz ārkārtējiem vai neparastiem apstākļiem, ERAF dotāciju veidā var atbalstīt finansējumu MVU apgrozāmajam kapitālam. |
| --- | --- |

20.

d)   Kohēzijas fonda atbalsta darbības joma (6. pants)

| 21. | No Kohēzijas fonda atbalstīs:






  — | investīcijas vides jomā, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod ieguvumus videi, īpašu uzmanību pievēršot atjaunojamo energoresursu enerģijai; |
| --- | --- | --- |

21.

—

investīcijas vides jomā, tostarp investīcijas, kuras saistītas ar ilgtspējīgu attīstību un enerģētiku un dod ieguvumus videi, īpašu uzmanību pievēršot atjaunojamo energoresursu enerģijai;

| — | investīcijas TEN-T; |
| --- | --- |

—

investīcijas TEN-T;

| — | tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

—

tehnisko palīdzību;

| — | informāciju, komunikāciju un pētījumus. |
| --- | --- |

—

informāciju, komunikāciju un pētījumus.

e)   Izslēgtās darbības (7. pants)

| 22. | Bija svarīgi precizēt, kuras darbības neietilpst ERAF un Kohēzijas fonda darbības jomā. Tas, piemēram, attieksies uz investīcijām, kuru mērķis ir panākt to siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kuras rodas no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK (10) par emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu uzskaitītajām darbībām, lai nepieļautu, ka tiek dublēts finansējums, kas jau ir pieejams ar minēto direktīvu. Turklāt izslēgtas ir arī investīcijas grūtībās nonākušos uzņēmumos, kā definēts Komisijas Regulā (ES) Nr. 651/2014 (11), ja vien tas nav atļauts saskaņā ar de minimis atbalsta vai pagaidu valsts atbalsta noteikumiem, kas izveidoti ārkārtas apstākļu sakarā. No ERAF un Kohēzijas fonda neatbalstīs arī noteiktas investīcijas lidostās, izņemot atbalstu mērķtiecīgiem pasākumiem, ar kuriem tiek mazināta ietekme uz vidi, un drošības un drošuma pasākumiem reģionālās lidostās, ciktāl investīciju primārais mērķis attiecībā uz Savienības vides, drošības vai drošuma standartiem būtu skaidri noteikts un atbilstu valsts atbalsta noteikumiem. Tāpat neviens no šiem fondiem neatbalstīs iekārtas atkritumu apglabāšanai poligonos un atkritumu atliku apstrādei, kodolelektrostaciju dezekspluatāciju vai būvniecību vai tabakas un tabakas izstrādājumu ražošanu, apstrādi un reklāmu. Ir izslēgts atbalsts arī investīcijām, kas saistītas ar fosilo kurināmo ražošanu, apstrādi, transportēšanu, izplatīšanu, glabāšanu vai sadedzināšanu, izņemot:






  i) | saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem – apkures sistēmu, kas izmanto cieto fosilo kurināmo, aizstāšanu ar gāzes apkures sistēmām; |
| --- | --- | --- |

22.

i)

saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem – apkures sistēmu, kas izmanto cieto fosilo kurināmo, aizstāšanu ar gāzes apkures sistēmām;

| ii) | investīcijas gāzes pārvades un sadales tīklu paplašināšanā un pārprofilēšanā, pārveidē vai pielāgošanā, ar noteikumu, ka ar šādu investīciju palīdzību tīkli sistēmai varētu pievadīt tādas atjaunojamas un mazoglekļa gāzes kā ūdeņradi, biometānu un sintēzes gāzi, kā arī aizstāt cieta fosilā kurināmā iekārtas; |
| --- | --- |

ii)

investīcijas gāzes pārvades un sadales tīklu paplašināšanā un pārprofilēšanā, pārveidē vai pielāgošanā, ar noteikumu, ka ar šādu investīciju palīdzību tīkli sistēmai varētu pievadīt tādas atjaunojamas un mazoglekļa gāzes kā ūdeņradi, biometānu un sintēzes gāzi, kā arī aizstāt cieta fosilā kurināmā iekārtas;

| iii) | investīcijas ekoloģiski tīros transportlīdzekļos sabiedriskiem mērķiem, kā arī transportlīdzekļos, gaisa kuģos un kuģos, kas ir konstruēti un izgatavoti vai pielāgoti civilās aizsardzības dienestu un ugunsdzēsības dienestu vajadzībām. |
| --- | --- |

iii)

investīcijas ekoloģiski tīros transportlīdzekļos sabiedriskiem mērķiem, kā arī transportlīdzekļos, gaisa kuģos un kuģos, kas ir konstruēti un izgatavoti vai pielāgoti civilās aizsardzības dienestu un ugunsdzēsības dienestu vajadzībām.

Atbalsta summu ii) un iii) apakšpunktā minētajām investīcijām ierobežos atkarībā no dalībvalsts nacionālā kopienākuma līmeņa un dalībvalsts cietā fosilā kurināmā daļas bruto iekšzemes enerģijas patēriņā. i) un ii) apakšpunktā izklāstītās darbības, ko atbalsta ERAF un Kohēzijas fonds, vadošā iestāde atlasīs līdz 2025. gada 31. decembrim, un tās nevarēs pakāpeniski pārnest uz nākamo plānošanas periodu.

f)   Konkrētie noteikumi (9.–14. pants)

| 23. | Saskaņā ar LESD 349. pantu attiecībā uz tālākajiem reģioniem tiks piemēroti daži konkrēti noteikumi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | No ERAF var atbalstīt integrētu teritoriālo attīstību mērķa “Investīcijas nodarbinātībai un izaugsmei” un mērķa “Eiropas teritoriālā sadarbība” programmās. Lai risinātu ekonomiskās, vides, klimata, demogrāfiskās un sociālās problēmas, no ERAF atbalstīs integrētu teritoriālo attīstību, par pamatu izmantojot teritoriālās stratēģijas vai sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas. No ERAF atbalstīs Eiropas pilsētiniciatīvu. No ERAF atbalstīs instrumentu starpreģionālajām investīcijām inovācijā, ar kuru savukārt atbalstīs to starpreģionālo inovācijas projektu komercializāciju un izvēršanu, kuriem ir potenciāls sekmēt Eiropas vērtību ķēžu attīstību. |
| --- | --- |

24.

IV.   NOBEIGUMS

| 25. | Padomes nostāja pirmajā lasījumā atspoguļo kompromisu, kas ar Komisijas atbalstu panākts Padomes un Eiropas Parlamenta sarunās. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Padome uzskata, ka tās nostāja pirmajā lasījumā ir līdzsvarots abu fondu kopums, ko paredzēts ar šo regulu izveidot 2021.–2027. gada plānošanas periodam. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Dok. ST 9522/18 + ADD 1 + ADD 2.

(2)  Dok. ST 8380/20 + ADD 1.

(3)  OV C 62, 15.2.2019., 90. lpp.

(4)  OV C 429, 11.12.2020., 236. lpp.

(5)  OV C 86, 7.3.2019., 115. lpp.

(6)  OV C 440, 18.12.2020., 191. lpp.

(7)  Dok. 6147/19 ADD 2.

(8)  Dok. 9430/20.

(9)  Dok. 10880/20.

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

(11)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 ( 2014. gada 17. jūnijs ), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

---