# Den Europæiske Unions C 85/7. a

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 85 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 48. årgang7. april 2005 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 85

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

48. årgang7. april 2005

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelelser |
| | Rådet |
| 2005/C 085/1 | Rådets konklusioner af 21. februar 2005 om uddannelse og erhvervsuddannelse i forbindelse med midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien | 1 |
| 2005/C 085/2 | Rådets konklusioner af 21. februar 2005 vedrørende ungdom i forbindelse med midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien | 5 |
| | Kommissionen |
| 2005/C 085/3 | Euroens vekselkurs | 7 |
| 2005/C 085/4 | Liste over behørige beviser, som er blevet anerkendt i henhold til proceduren i artikel 18, stk. 3 i direktiv 2001/25/EF om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (opdateret frem til den 31. december 2004) (
  1
  ) | 8 |
| 2005/C 085/5 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 19 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Meddelelser

Rådet

2005/C 085/1

Rådets konklusioner af 21. februar 2005 om uddannelse og erhvervsuddannelse i forbindelse med midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien

1

2005/C 085/2

Rådets konklusioner af 21. februar 2005 vedrørende ungdom i forbindelse med midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien

5

Kommissionen

2005/C 085/3

Euroens vekselkurs

7

2005/C 085/4

Liste over behørige beviser, som er blevet anerkendt i henhold til proceduren i artikel 18, stk. 3 i direktiv 2001/25/EF om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (opdateret frem til den 31. december 2004) (
  1
  )

1

8

2005/C 085/5

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

19

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2005/C 085/6 | Berigtigelse til indkaldelse af forslag til indirekte FTU-aktioner under særprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: Strukturering af det europæiske forskningsrum (EUT C 63 af 15.3.2005) | 20 |

Berigtigelser

2005/C 085/6

Berigtigelse til indkaldelse af forslag til indirekte FTU-aktioner under særprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: Strukturering af det europæiske forskningsrum (EUT C 63 af 15.3.2005)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Meddelelser

Rådet

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 85/1

---

RÅDETS KONKLUSIONER

af 21. februar 2005

om uddannelse og erhvervsuddannelse i forbindelse med midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien

(2005/C 85/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som tager følgende i betragtning:

| 1. | Det nye strategiske mål for Den Europæiske Union, som blev fastsat af Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000 og bekræftet af Det Europæiske Råd i Stockholm den 23.-24. marts 2001, er at blive »den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed«. |
| --- | --- |

1.

Det nye strategiske mål for Den Europæiske Union, som blev fastsat af Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000 og bekræftet af Det Europæiske Råd i Stockholm den 23.-24. marts 2001, er at blive »den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed«.

| 2. | Livslang læring, der omfatter alle former for læring på alle niveauer og dimensioner af uddannelse og erhvervsuddannelse, yder et væsentligt bidrag til at nå alle disse mål og sikre en bæredygtig udvikling, som det blev erkendt af Det Europæiske Råd i Lissabon. |
| --- | --- |

2.

Livslang læring, der omfatter alle former for læring på alle niveauer og dimensioner af uddannelse og erhvervsuddannelse, yder et væsentligt bidrag til at nå alle disse mål og sikre en bæredygtig udvikling, som det blev erkendt af Det Europæiske Råd i Lissabon.

| 3. | Den kendsgerning, at ca. 33 mio. personer i EU ikke er erhvervsaktive, at den europæiske arbejdsstyrke ældes, og at 32 % af personerne i den erhvervsaktive alder (78 mio.) har ringe kvalifikationer, sammenholdt med, at kun 15 % af de nye job i de kommende fem år vil kunne besættes af personer med en elementær skoleuddannelse, medens 50 % af de nye job vil kræve højt kvalificerede arbejdstagere. |
| --- | --- |

3.

Den kendsgerning, at ca. 33 mio. personer i EU ikke er erhvervsaktive, at den europæiske arbejdsstyrke ældes, og at 32 % af personerne i den erhvervsaktive alder (78 mio.) har ringe kvalifikationer, sammenholdt med, at kun 15 % af de nye job i de kommende fem år vil kunne besættes af personer med en elementær skoleuddannelse, medens 50 % af de nye job vil kræve højt kvalificerede arbejdstagere.

| 4. | De fremskridt, der er gjort, navnlig i forbindelse med arbejdsprogrammet »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010« på nationalt og på europæisk plan. |
| --- | --- |

4.

De fremskridt, der er gjort, navnlig i forbindelse med arbejdsprogrammet »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010« på nationalt og på europæisk plan.

| 5. | Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2005 (»Samarbejde om vækst og beskæftigelse — En ny impuls til Lissabon-strategien«) og behovet for at indkredse områder, hvor Det Europæiske Råd kan støtte yderligere fremskridt. |
| --- | --- |

5.

Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2005 (»Samarbejde om vækst og beskæftigelse — En ny impuls til Lissabon-strategien«) og behovet for at indkredse områder, hvor Det Europæiske Råd kan støtte yderligere fremskridt.

UNDERSTREGER, AT

| 6. | Vidensamfundet er det centrale element i Lissabon-strategien. Bidraget dertil fra uddannelse og erhvervsuddannelse er derfor af afgørende betydning, da de tilvejebringer det uomgængeligt nødvendige kompetencegrundlag og kreative potentiale.






  — | Lissabon-målene for konkurrenceevne og økonomisk vækst kan kun realiseres, hvis de unge, der kommer ud på arbejdsmarkedet, har gennemgået tilstrækkelig uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet i overensstemmelse med samfundets udvikling. |
| --- | --- | --- |

6.

Vidensamfundet er det centrale element i Lissabon-strategien. Bidraget dertil fra uddannelse og erhvervsuddannelse er derfor af afgørende betydning, da de tilvejebringer det uomgængeligt nødvendige kompetencegrundlag og kreative potentiale.

—

Lissabon-målene for konkurrenceevne og økonomisk vækst kan kun realiseres, hvis de unge, der kommer ud på arbejdsmarkedet, har gennemgået tilstrækkelig uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet i overensstemmelse med samfundets udvikling.

| — | En mere effektiv investering i uddannelse og erhvervsuddannelse fører generelt til en væsentlig forøgelse af et lands nationalprodukt og bidrager til de lærendes fremtidige indtægt. |
| --- | --- |

—

En mere effektiv investering i uddannelse og erhvervsuddannelse fører generelt til en væsentlig forøgelse af et lands nationalprodukt og bidrager til de lærendes fremtidige indtægt.

| — | Uddannelse og erhvervsuddannelse af bedre kvalitet samt bedre adgang og større deltagelse gør det ikke alene muligt for et stadigt stigende antal mennesker at udvikle sig personligt, men bidrager også til holdbar økonomisk vækst, social samhørighed og flere og bedre job. |
| --- | --- |

—

Uddannelse og erhvervsuddannelse af bedre kvalitet samt bedre adgang og større deltagelse gør det ikke alene muligt for et stadigt stigende antal mennesker at udvikle sig personligt, men bidrager også til holdbar økonomisk vækst, social samhørighed og flere og bedre job.

| — | Større deltagelse og højere gennemførelsesprocenter inden for den grundlæggende uddannelse og erhvervsuddannelse vil have en positiv virkning på arbejdsstyrkens kvalitet, fremme den enkeltes beskæftigelsesegnethed og således begrænse de offentlige udgifter. |
| --- | --- |

—

Større deltagelse og højere gennemførelsesprocenter inden for den grundlæggende uddannelse og erhvervsuddannelse vil have en positiv virkning på arbejdsstyrkens kvalitet, fremme den enkeltes beskæftigelsesegnethed og således begrænse de offentlige udgifter.

| — | Sektoren for videregående uddannelse befinder sig på skillevejen mellem forskning, uddannelse og innovation og er derfor væsentlig for Den Europæiske Unions konkurrenceevne. |
| --- | --- |

—

Sektoren for videregående uddannelse befinder sig på skillevejen mellem forskning, uddannelse og innovation og er derfor væsentlig for Den Europæiske Unions konkurrenceevne.

| — | Ingen avanceret økonomi kan overleve uden en konstant opgradering af befolkningens personlige kvalifikationer, uanset de pågældendes alder. Livslang læring er derfor af fundamental betydning, og der bør tilskyndes dertil i alle medlemsstater. Den øger arbejdsstyrkens samlede kompetenceniveau og gør det muligt for den enkelte at tilpasse sig til de hastigt ændrede behov på arbejdsmarkedet og til nye teknologier, og den forbedrer betingelserne for erhvervsmæssig og geografisk mobilitet. I den forbindelse er en grunduddannelse i ikt (digitale færdigheder) for alle af afgørende betydning. |
| --- | --- |

—

Ingen avanceret økonomi kan overleve uden en konstant opgradering af befolkningens personlige kvalifikationer, uanset de pågældendes alder. Livslang læring er derfor af fundamental betydning, og der bør tilskyndes dertil i alle medlemsstater. Den øger arbejdsstyrkens samlede kompetenceniveau og gør det muligt for den enkelte at tilpasse sig til de hastigt ændrede behov på arbejdsmarkedet og til nye teknologier, og den forbedrer betingelserne for erhvervsmæssig og geografisk mobilitet. I den forbindelse er en grunduddannelse i ikt (digitale færdigheder) for alle af afgørende betydning.

| 7. | Med hensyn til holdbar vækst og »flere og bedre job« udgør uddannelse og erhvervsuddannelse grundlaget for skabelse af job af højere kvalitet og for holdbar vækst. Dette gælder i endnu højere grad for videnbaserede samfund og økonomier.






  — | Der kan kun skabes flere job på grundlag af en bedre og mere jobintensiv økonomisk vækst; dette kræver endvidere, at arbejdsstyrken har de kvalifikationer og kompetencer, som iværksætterne og virksomhederne har brug for. |
| --- | --- | --- |

7.

Med hensyn til holdbar vækst og »flere og bedre job« udgør uddannelse og erhvervsuddannelse grundlaget for skabelse af job af højere kvalitet og for holdbar vækst. Dette gælder i endnu højere grad for videnbaserede samfund og økonomier.

—

Der kan kun skabes flere job på grundlag af en bedre og mere jobintensiv økonomisk vækst; dette kræver endvidere, at arbejdsstyrken har de kvalifikationer og kompetencer, som iværksætterne og virksomhederne har brug for.

| — | Job af højere kvalitet indebærer et højere kompetenceniveau hos arbejdstageren, hvilket igen indebærer større individuel udvikling på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer og igennem hele livet under hensyn til den demografiske forandring. Uddannelse og erhvervsuddannelse og ikke-formel og uformel læring er midler til at opnå dette. |
| --- | --- |

—

Job af højere kvalitet indebærer et højere kompetenceniveau hos arbejdstageren, hvilket igen indebærer større individuel udvikling på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer og igennem hele livet under hensyn til den demografiske forandring. Uddannelse og erhvervsuddannelse og ikke-formel og uformel læring er midler til at opnå dette.

| — | Uddannelse og erhvervsuddannelse øger unges bevidsthed om miljødimensionen og deres forståelse for, at selv om holdbar økonomisk vækst skal dække de nuværende generationers behov, må den ikke bringe de kommende generationers behov i fare. |
| --- | --- |

—

Uddannelse og erhvervsuddannelse øger unges bevidsthed om miljødimensionen og deres forståelse for, at selv om holdbar økonomisk vækst skal dække de nuværende generationers behov, må den ikke bringe de kommende generationers behov i fare.

| 8. | I forbindelse med »større social samhørighed« er uddannelse og erhvervsuddannelse medvirkende til at fremme forståelse og tolerance. Uddannelse og erhvervsuddannelse giver desuden alle en chance for en mere retfærdig start i livet.






  — | Tidlig uddannelse giver de bedste chancer for at udvikle de sociale færdigheder hos børn og forberede dem på den stadigt mere multikulturelle verden, vi lever i, og navnlig for at give børn med færre muligheder en bedre forberedelse til skolegangen. |
| --- | --- | --- |

8.

I forbindelse med »større social samhørighed« er uddannelse og erhvervsuddannelse medvirkende til at fremme forståelse og tolerance. Uddannelse og erhvervsuddannelse giver desuden alle en chance for en mere retfærdig start i livet.

—

Tidlig uddannelse giver de bedste chancer for at udvikle de sociale færdigheder hos børn og forberede dem på den stadigt mere multikulturelle verden, vi lever i, og navnlig for at give børn med færre muligheder en bedre forberedelse til skolegangen.

| — | Uddannelse i aktivt borgerskab i bredeste forstand, herunder mulighederne for deltagelse i civilsamfundet, er endnu et middel til at bekæmpe social og kulturel udstødelse og lette integration i samfundet for unge såvel som for personer med særlige behov. |
| --- | --- |

—

Uddannelse i aktivt borgerskab i bredeste forstand, herunder mulighederne for deltagelse i civilsamfundet, er endnu et middel til at bekæmpe social og kulturel udstødelse og lette integration i samfundet for unge såvel som for personer med særlige behov.

ERINDRER OM, AT

| 9. | Rådet i overensstemmelse med Lissabon-konklusionerne er nået til enighed om et samlet og integreret arbejdsprogram, der nu benævnes »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010«. Rådet og Kommissionen understregede i deres fælles interimsrapport til Det Europæiske Råd, som blev vedtaget i februar 2004, tre prioriterede områder for umiddelbar videre handling:






  — | Målrette reformer og investeringer mod nøgleområderne for det videnbaserede samfund. |
| --- | --- | --- |

9.

Rådet i overensstemmelse med Lissabon-konklusionerne er nået til enighed om et samlet og integreret arbejdsprogram, der nu benævnes »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010«. Rådet og Kommissionen understregede i deres fælles interimsrapport til Det Europæiske Råd, som blev vedtaget i februar 2004, tre prioriterede områder for umiddelbar videre handling:

—

Målrette reformer og investeringer mod nøgleområderne for det videnbaserede samfund.

| — | Gøre livslang læring til en realitet. |
| --- | --- |

—

Gøre livslang læring til en realitet.

| — | Etablere et europæisk område for uddannelse og erhvervsuddannelse. |
| --- | --- |

—

Etablere et europæisk område for uddannelse og erhvervsuddannelse.

| 10. | Der er opnået enighed om Europass og om andre centrale spørgsmål såsom identifikation og validering af ikke-formel og uformel læring, kvalitetssikring i forbindelse med erhvervsuddannelse samt livslang vejledning. Der bør nu gives prioritet til gennemførelsen af disse aftaler på nationalt plan. De fremtidige prioriteter for reformer og investering i erhvervsuddannelse er defineret i de rådskonklusioner, der blev vedtaget den 15. november 2004, og som er grundlaget for Maastricht-kommunikéet, der blev vedtaget den 14. december 2004. |
| --- | --- |

10.

Der er opnået enighed om Europass og om andre centrale spørgsmål såsom identifikation og validering af ikke-formel og uformel læring, kvalitetssikring i forbindelse med erhvervsuddannelse samt livslang vejledning. Der bør nu gives prioritet til gennemførelsen af disse aftaler på nationalt plan. De fremtidige prioriteter for reformer og investering i erhvervsuddannelse er defineret i de rådskonklusioner, der blev vedtaget den 15. november 2004, og som er grundlaget for Maastricht-kommunikéet, der blev vedtaget den 14. december 2004.

| 11. | Takket være Bologna-processen er der gjort fremskridt med tilskyndelse til reform af læseplanerne i den videregående uddannelse over hele Europa. Endvidere blev Erasmus Mundus programmet vedtaget i december 2003 for at fremme EU som et af verdens bedste lærecentre. Mere handling og støtte fra EU's side ville imidlertid sætte de højere uddannelsesinstitutioner i stand til opfylde den vigtige rolle, de har med hensyn til gennemførelsen af Lissabon-målene. |
| --- | --- |

11.

Takket være Bologna-processen er der gjort fremskridt med tilskyndelse til reform af læseplanerne i den videregående uddannelse over hele Europa. Endvidere blev Erasmus Mundus programmet vedtaget i december 2003 for at fremme EU som et af verdens bedste lærecentre. Mere handling og støtte fra EU's side ville imidlertid sætte de højere uddannelsesinstitutioner i stand til opfylde den vigtige rolle, de har med hensyn til gennemførelsen af Lissabon-målene.

| 12. | For at overvåge de fremskridt, der gøres med arbejdsprogrammet, vedtog Rådet i maj 2003 en række benchmarks for EU som helhed. De er yderst vigtige for Lissabon-strategien og bør derfor nås senest i 2010. |
| --- | --- |

12.

For at overvåge de fremskridt, der gøres med arbejdsprogrammet, vedtog Rådet i maj 2003 en række benchmarks for EU som helhed. De er yderst vigtige for Lissabon-strategien og bør derfor nås senest i 2010.

| 13. | Der er en modernisering af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i gang på nationalt plan, men der er stadig langt igen, før de nødvendige reformer er gennemført. |
| --- | --- |

13.

Der er en modernisering af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i gang på nationalt plan, men der er stadig langt igen, før de nødvendige reformer er gennemført.

HENSTILLER AT:

| 14. | der med henblik på Rådets og Kommissionens næste fælles rapport til Det Europæiske Råd i 2006 gøres en yderligere indsats på europæisk og nationalt plan, der tager hensyn til midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien i overensstemmelse med prioriteterne i »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010«, som de fremgår af den fælles interimsrapport for 2004, herunder navnlig en indsats for at udvikle humankapitalen:






  — | Målrette reformer og investeringer mod nøgleområderne i det videnbaserede samfund:






  — | Gennemføre Lissabon-målsætningen om en væsentlig forøgelse og effektiv udnyttelse af offentlig og privat investering i uddannelse og erhvervsuddannelse. |
| --- | --- | --- | --- |

14.

der med henblik på Rådets og Kommissionens næste fælles rapport til Det Europæiske Råd i 2006 gøres en yderligere indsats på europæisk og nationalt plan, der tager hensyn til midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien i overensstemmelse med prioriteterne i »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010«, som de fremgår af den fælles interimsrapport for 2004, herunder navnlig en indsats for at udvikle humankapitalen:

—

Målrette reformer og investeringer mod nøgleområderne i det videnbaserede samfund:

—

Gennemføre Lissabon-målsætningen om en væsentlig forøgelse og effektiv udnyttelse af offentlig og privat investering i uddannelse og erhvervsuddannelse.

| — | Udvikle en ekspertisekultur og evalueringssystemer, der sikrer, at EU's uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer bliver et kvalitetsmæssigt forbillede for resten af verden. |
| --- | --- |

—

Udvikle en ekspertisekultur og evalueringssystemer, der sikrer, at EU's uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer bliver et kvalitetsmæssigt forbillede for resten af verden.

| — | Forbedre forvaltningspraksis på nationalt plan ved at inddrage alle de relevante aktører, herunder arbejdsmarkedets parter, og ved at forbedre koordinationen mellem de involverede offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

—

Forbedre forvaltningspraksis på nationalt plan ved at inddrage alle de relevante aktører, herunder arbejdsmarkedets parter, og ved at forbedre koordinationen mellem de involverede offentlige myndigheder.

| — | Styrke synergien og komplementariteten mellem uddannelse og andre politikker såsom beskæftigelse, forskning og innovation og makroøkonomisk politik. |
| --- | --- |

—

Styrke synergien og komplementariteten mellem uddannelse og andre politikker såsom beskæftigelse, forskning og innovation og makroøkonomisk politik.

| — | Gøre livslang læring til en realitet:
  De nationale strategier for livslang læring bør tilstræbe at sikre, at alle borgere erhverver de nøglekompetencer, de har brug for i et vidensamfund, og at der skabes åbne, attraktive og tilgængelige læringsmiljøer. Følgende foranstaltninger kan bl.a. bidrage til at nå disse mål:






  — | Forøgelse af tilbuddene om livslang læring, f.eks. ved hjælp af fjernundervisning og navnlig ved brug af ikt. |
| --- | --- | --- |

—

Gøre livslang læring til en realitet:

De nationale strategier for livslang læring bør tilstræbe at sikre, at alle borgere erhverver de nøglekompetencer, de har brug for i et vidensamfund, og at der skabes åbne, attraktive og tilgængelige læringsmiljøer. Følgende foranstaltninger kan bl.a. bidrage til at nå disse mål:

—

Forøgelse af tilbuddene om livslang læring, f.eks. ved hjælp af fjernundervisning og navnlig ved brug af ikt.

| — | Fremme af livslang læring gennem foranstaltninger, der kan forlige arbejds- og familielivet. |
| --- | --- |

—

Fremme af livslang læring gennem foranstaltninger, der kan forlige arbejds- og familielivet.

| — | Udarbejdelse af modeller til videreuddannelse med udgiftsdeling (arbejdsgivere, arbejdstagere og offentlige tjenester). |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse af modeller til videreuddannelse med udgiftsdeling (arbejdsgivere, arbejdstagere og offentlige tjenester).

| — | Udvikling af nationale strategier, der bl.a. tager sigte på at fjerne de nuværende forskelle i store og små virksomheders og højt kvalificerede og lavt kvalificerede personers adgang til tilbud om livslang læring. |
| --- | --- |

—

Udvikling af nationale strategier, der bl.a. tager sigte på at fjerne de nuværende forskelle i store og små virksomheders og højt kvalificerede og lavt kvalificerede personers adgang til tilbud om livslang læring.

| — | Vedtagelse af det fremtidige integrerede handlingsprogram inden for livslang læring. |
| --- | --- |

—

Vedtagelse af det fremtidige integrerede handlingsprogram inden for livslang læring.

| — | Etablere et europæisk område for uddannelse og erhvervsuddannelse:






  — | Styrke den åbne koordinationsmetode, f.eks. ved:






  — | at arbejde i studiegrupper af ligemænd, så medlemsstaterne får mulighed for at fokusere på de områder, som de prioriterer højest |
| --- | --- | --- | --- |

—

Etablere et europæisk område for uddannelse og erhvervsuddannelse:

—

Styrke den åbne koordinationsmetode, f.eks. ved:

—

at arbejde i studiegrupper af ligemænd, så medlemsstaterne får mulighed for at fokusere på de områder, som de prioriterer højest

| — | at gøre uddannelses- og erhvervsuddannelsesstatistikkerne mere omfattende, præcise og pålidelige |
| --- | --- |

—

at gøre uddannelses- og erhvervsuddannelsesstatistikkerne mere omfattende, præcise og pålidelige

| — | at identificere indikatorer på nye områder og gøre dem operationelle, som det var tanken i den fælles interimsrapport, herunder den indikator for fremmedsprogskundskaber, som Det Europæiske Råd efterlyste på sit møde i Barcelona i marts 2002. |
| --- | --- |

—

at identificere indikatorer på nye områder og gøre dem operationelle, som det var tanken i den fælles interimsrapport, herunder den indikator for fremmedsprogskundskaber, som Det Europæiske Råd efterlyste på sit møde i Barcelona i marts 2002.

| — | at vedtage fælles referencepunkter på europæisk plan på områder såsom centrale kundskaber samt uddannelse af lærere og undervisere |
| --- | --- |

—

at vedtage fælles referencepunkter på europæisk plan på områder såsom centrale kundskaber samt uddannelse af lærere og undervisere

| — | Styrke de højere uddannelsesinstitutioners rolle i Lissabon-strategien og højne den højere uddannelses kvalitet for at gøre den mere attraktiv på internationalt plan samt forøge de studerendes og de ansattes mobilitet. |
| --- | --- |

—

Styrke de højere uddannelsesinstitutioners rolle i Lissabon-strategien og højne den højere uddannelses kvalitet for at gøre den mere attraktiv på internationalt plan samt forøge de studerendes og de ansattes mobilitet.

| — | Fremme synergien og komplementariteten mellem videregående uddannelse og forskning for at stimulere innovation og beskæftigelse gennem unge forskeres mobilitet og nettet af ekspertisecentre. |
| --- | --- |

—

Fremme synergien og komplementariteten mellem videregående uddannelse og forskning for at stimulere innovation og beskæftigelse gennem unge forskeres mobilitet og nettet af ekspertisecentre.

| — | Udvikle den europæiske referenceramme for kvalifikationer senest i 2006 som en fælles reference, der dækker både erhvervsuddannelse og almen uddannelse (sekundær og videregående uddannelse), baseret på kvalifikationer og udbytte af læringen. |
| --- | --- |

—

Udvikle den europæiske referenceramme for kvalifikationer senest i 2006 som en fælles reference, der dækker både erhvervsuddannelse og almen uddannelse (sekundær og videregående uddannelse), baseret på kvalifikationer og udbytte af læringen.

OPFORDRER DET EUROPÆISKE RÅD TIL:

| 15. | at bekræfte, at livslang læring er og fortsat vil være en absolut forudsætning for at nå Lissabon-målene. I den forbindelse er den vellykkede gennemførelse af arbejdsprogrammet »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010« af afgørende betydning for såvel udvikling af viden og innovation som for at skabe flere og bedre job. |
| --- | --- |

15.

at bekræfte, at livslang læring er og fortsat vil være en absolut forudsætning for at nå Lissabon-målene. I den forbindelse er den vellykkede gennemførelse af arbejdsprogrammet »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010« af afgørende betydning for såvel udvikling af viden og innovation som for at skabe flere og bedre job.

| 16. | at følge op på midtvejsrevisionen ved at prioritere:






  — | indførelse i medlemsstaterne inden 2006 af samlede og sammenhængende strategier for livslang læring, der omfatter alle de niveauer og dimensioner af uddannelse og erhvervsuddannelse, der skal til for at udvikle de nødvendige færdigheder og kompetencer, idet alle de berørte aktører inddrages i dette arbejde |
| --- | --- | --- |

16.

at følge op på midtvejsrevisionen ved at prioritere:

—

indførelse i medlemsstaterne inden 2006 af samlede og sammenhængende strategier for livslang læring, der omfatter alle de niveauer og dimensioner af uddannelse og erhvervsuddannelse, der skal til for at udvikle de nødvendige færdigheder og kompetencer, idet alle de berørte aktører inddrages i dette arbejde

| — | fremme af ekspertise på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer for at bidrage til beskæftigelse, vækst og social samhørighed |
| --- | --- |

—

fremme af ekspertise på alle uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveauer for at bidrage til beskæftigelse, vækst og social samhørighed

| — | gennemførelse af arbejdsprogrammet »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010« i medlemsstaterne, herunder den nødvendige forøgelse og mere effektive udnyttelse af investeringen i uddannelse og erhvervsuddannelse |
| --- | --- |

—

gennemførelse af arbejdsprogrammet »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010« i medlemsstaterne, herunder den nødvendige forøgelse og mere effektive udnyttelse af investeringen i uddannelse og erhvervsuddannelse

| — | udbyggelse af det europæiske samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse med henblik på at stimulere og støtte reformer, navnlig gennem:






  — | læring gennem studiegrupper mellem ligemænd, som gøres mere relevant for medlemsstaternes behov |
| --- | --- | --- |

—

udbyggelse af det europæiske samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse med henblik på at stimulere og støtte reformer, navnlig gennem:

—

læring gennem studiegrupper mellem ligemænd, som gøres mere relevant for medlemsstaternes behov

| — | bedre kvalitet af overvågningen af de fremskridt, der gøres |
| --- | --- |

—

bedre kvalitet af overvågningen af de fremskridt, der gøres

| — | øgede bidrag fra erhvervsuddannelse, videregående uddannelse og forskning til Lissabon-strategien |
| --- | --- |

—

øgede bidrag fra erhvervsuddannelse, videregående uddannelse og forskning til Lissabon-strategien

| — | udvikling og gennemførelse af en europæisk referenceramme for kvalifikationer. |
| --- | --- |

—

udvikling og gennemførelse af en europæisk referenceramme for kvalifikationer.

| 17. | at opfordre Rådet (uddannelse, ungdom og kultur) til at bidrage til overvågningen af de aspekter, der henhører under dets kompetence, dvs. uddannelse og erhvervsuddannelse, inden for rammerne af Lissabon-strategiens indberetningsmekanismer. |
| --- | --- |

17.

at opfordre Rådet (uddannelse, ungdom og kultur) til at bidrage til overvågningen af de aspekter, der henhører under dets kompetence, dvs. uddannelse og erhvervsuddannelse, inden for rammerne af Lissabon-strategiens indberetningsmekanismer.

| 18. | at inkludere initiativet til en europæisk ungdomspagt i midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien med henblik på at fremme en generation af unge europæere med kvalitetsjob og et højere uddannelsesniveau, som efter- og videreuddanner sig for bedre at kunne tilpasse sig, og udstikke retningslinjer for konkrete foranstaltninger til dette formål i forbindelse med »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010« og de eksisterende programmer. |
| --- | --- |

18.

at inkludere initiativet til en europæisk ungdomspagt i midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien med henblik på at fremme en generation af unge europæere med kvalitetsjob og et højere uddannelsesniveau, som efter- og videreuddanner sig for bedre at kunne tilpasse sig, og udstikke retningslinjer for konkrete foranstaltninger til dette formål i forbindelse med »Uddannelse og Erhvervsuddannelse 2010« og de eksisterende programmer.

---

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 85/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 85/5

---

RÅDETS KONKLUSIONER

af 21. februar 2005

vedrørende ungdom i forbindelse med midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien

(2005/C 85/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som tager hensyn til

| 1. | det mål, som Det Europæiske Råd satte sig den 23.-24. marts 2000 i Lissabon og bekræftede på mødet den 23.-24. marts 2001 i Stockholm, om at gøre EU til »den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed« |
| --- | --- |

1.

det mål, som Det Europæiske Råd satte sig den 23.-24. marts 2000 i Lissabon og bekræftede på mødet den 23.-24. marts 2001 i Stockholm, om at gøre EU til »den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed«

| 2. | Kommissionens hvidbog af 21. november 2001»Et nyt afsæt for europæisk ungdom«, hvori det erkendes, at Lissabon-strategien »indeholder nye mål for de forskellige politiske områder, som er tæt relateret til ungdommen, f.eks. uddannelse, beskæftigelse, social inddragelse, information og det civile samfund« |
| --- | --- |

2.

Kommissionens hvidbog af 21. november 2001»Et nyt afsæt for europæisk ungdom«, hvori det erkendes, at Lissabon-strategien »indeholder nye mål for de forskellige politiske områder, som er tæt relateret til ungdommen, f.eks. uddannelse, beskæftigelse, social inddragelse, information og det civile samfund«

| 3. | Rådets resolution af 27. juni 2002, hvorved Rådet på grundlag af ovennævnte hvidbog fastlagde den åbne koordinationsmetode som ny ramme for samarbejdet på ungdomsområdet og foreslog, at ungdomsdimensionen inddrages i andre politikker og programmer |
| --- | --- |

3.

Rådets resolution af 27. juni 2002, hvorved Rådet på grundlag af ovennævnte hvidbog fastlagde den åbne koordinationsmetode som ny ramme for samarbejdet på ungdomsområdet og foreslog, at ungdomsdimensionen inddrages i andre politikker og programmer

| 4. | konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 4.-5. november 2004, hvor Det Europæiske Råd noterede sig skrivelsen fra stats- og regeringscheferne i Frankrig, Tyskland, Spanien og Sverige, hvori de understreger de demografiske faktorers betydning for, hvordan Europas fremtidige økonomiske og sociale udvikling vil forme sig, samt opfordrer til udarbejdelse af en »europæisk ungdomspagt« |
| --- | --- |

4.

konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 4.-5. november 2004, hvor Det Europæiske Råd noterede sig skrivelsen fra stats- og regeringscheferne i Frankrig, Tyskland, Spanien og Sverige, hvori de understreger de demografiske faktorers betydning for, hvordan Europas fremtidige økonomiske og sociale udvikling vil forme sig, samt opfordrer til udarbejdelse af en »europæisk ungdomspagt«

| 5. | Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2005 (»Samarbejde om vækst og beskæftigelse — En ny impuls til Lissabon-strategien«) om midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien, hvori Kommissionen konstaterer, at der må skabes en opfattelse af samfundet, som kan rumme både de aldrende befolkningsgrupper og de unge generationer, og endvidere understreger behovet for en hurtig indsats, |
| --- | --- |

5.

Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2005 (»Samarbejde om vækst og beskæftigelse — En ny impuls til Lissabon-strategien«) om midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien, hvori Kommissionen konstaterer, at der må skabes en opfattelse af samfundet, som kan rumme både de aldrende befolkningsgrupper og de unge generationer, og endvidere understreger behovet for en hurtig indsats,

UNDERSTREGER

| 6. | vigtigheden af Lissabon-strategiens ungdomsperspektiv i betragtning af EU's demografiske, økonomiske, sociale og politiske udvikling, og ikke mindst befolkningens aldring |
| --- | --- |

6.

vigtigheden af Lissabon-strategiens ungdomsperspektiv i betragtning af EU's demografiske, økonomiske, sociale og politiske udvikling, og ikke mindst befolkningens aldring

| 7. | det bidrag, som de unges innovationsevne, initiativ og iværksætterånd samt mobilitet og evne til multikulturel integration kan yde til konkurrenceevne, bæredygtig vækst og social samhørighed |
| --- | --- |

7.

det bidrag, som de unges innovationsevne, initiativ og iværksætterånd samt mobilitet og evne til multikulturel integration kan yde til konkurrenceevne, bæredygtig vækst og social samhørighed

| 8. | betydningen af en samordnet, sammenhængende og tværgående politik, der fokuserer på de unge |
| --- | --- |

8.

betydningen af en samordnet, sammenhængende og tværgående politik, der fokuserer på de unge

| 9. | relevansen i denne forbindelse af hvidbogen om ungdom, navnlig den åbne koordinationsmetode og inddragelsen af unge i andre politikker, samt behovet for at styrke synergier og komplementaritet mellem de forskellige politikker og programmer, der vedrører unge |
| --- | --- |

9.

relevansen i denne forbindelse af hvidbogen om ungdom, navnlig den åbne koordinationsmetode og inddragelsen af unge i andre politikker, samt behovet for at styrke synergier og komplementaritet mellem de forskellige politikker og programmer, der vedrører unge

| 10. | at det er en forudsætning for at kunne træffe effektive foranstaltninger med henblik på at tilskynde unge til at udnytte deres potentiale bedst muligt, at man får en bedre forståelse af ungdom og unge menneskers livsvilkår |
| --- | --- |

10.

at det er en forudsætning for at kunne træffe effektive foranstaltninger med henblik på at tilskynde unge til at udnytte deres potentiale bedst muligt, at man får en bedre forståelse af ungdom og unge menneskers livsvilkår

| 11. | at Lissabon-strategien har behov for støtte fra unge mennesker, hvis den skal blive en succes, |
| --- | --- |

11.

at Lissabon-strategien har behov for støtte fra unge mennesker, hvis den skal blive en succes,

DELER

| 12. | i denne forbindelse Kommissionens opfattelse, at Lissabon-strategien skal tilstræbe, at de foreslåede reformer bidrager til at give de unge en første chance og til at bibringe dem de kvalifikationer, som de får brug for livet igennem |
| --- | --- |

12.

i denne forbindelse Kommissionens opfattelse, at Lissabon-strategien skal tilstræbe, at de foreslåede reformer bidrager til at give de unge en første chance og til at bibringe dem de kvalifikationer, som de får brug for livet igennem

| 13. | det ønske, Kommissionen giver udtryk for i sin meddelelse til forelæggelse på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2005, om at satse målrettet på de unge på visse nøgleområder som beskæftigelse, forening af familieliv og arbejdsliv, investering i humankapital samt forskning og udvikling, |
| --- | --- |

13.

det ønske, Kommissionen giver udtryk for i sin meddelelse til forelæggelse på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2005, om at satse målrettet på de unge på visse nøgleområder som beskæftigelse, forening af familieliv og arbejdsliv, investering i humankapital samt forskning og udvikling,

FINDER,

| 14. | at man med udgangspunkt i de eksisterende instrumenter og mekanismer bør integrere en sådan målrettet satsning på de unge effektivt i de politikområder, der indgår i Lissabon-strategien |
| --- | --- |

14.

at man med udgangspunkt i de eksisterende instrumenter og mekanismer bør integrere en sådan målrettet satsning på de unge effektivt i de politikområder, der indgår i Lissabon-strategien

| 15. | at de specifikke tiltag til fordel for de unge skal tage hensyn til ligestillingen mellem mænd og kvinder og også skal rettes mod unge, der har færre chancer, navnlig på områderne uddannelse, beskæftigelse, social integration og mobilitet |
| --- | --- |

15.

at de specifikke tiltag til fordel for de unge skal tage hensyn til ligestillingen mellem mænd og kvinder og også skal rettes mod unge, der har færre chancer, navnlig på områderne uddannelse, beskæftigelse, social integration og mobilitet

| 16. | at de unges aktive deltagelse i samfundslivet på én og samme tid er et mål og en metode, der sikrer, at de europæiske borgere bakker op om Lissabon-målene, og befordrer de unges personlige udvikling, deres sociale integration og den sociale samhørighed i almindelighed. En sådan deltagelse udgør således en supplerende faktor, der kan medvirke til at gøre Lissabon-strategien til en succes, |
| --- | --- |

16.

at de unges aktive deltagelse i samfundslivet på én og samme tid er et mål og en metode, der sikrer, at de europæiske borgere bakker op om Lissabon-målene, og befordrer de unges personlige udvikling, deres sociale integration og den sociale samhørighed i almindelighed. En sådan deltagelse udgør således en supplerende faktor, der kan medvirke til at gøre Lissabon-strategien til en succes,

OPFORDRER DET EUROPÆISKE RÅD TIL

| 17. | i forbindelse med midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien og drøftelserne om Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2005 at inddrage initiativet om en europæisk ungdomspagt, som navnlig omfatter områderne beskæftigelse, social samhørighed, uddannelse, videreuddannelse, mobilitet, samt forening af familieliv og arbejdsliv |
| --- | --- |

17.

i forbindelse med midtvejsrevisionen af Lissabon-strategien og drøftelserne om Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råds forårsmøde i 2005 at inddrage initiativet om en europæisk ungdomspagt, som navnlig omfatter områderne beskæftigelse, social samhørighed, uddannelse, videreuddannelse, mobilitet, samt forening af familieliv og arbejdsliv

| 18. | at fastlægge retningslinjer for de konkrete foranstaltninger, der kræves for at kunne gennemføre initiativet i alle de berørte sektorer |
| --- | --- |

18.

at fastlægge retningslinjer for de konkrete foranstaltninger, der kræves for at kunne gennemføre initiativet i alle de berørte sektorer

| 19. | at notere sig, at Kommissionen agter at vedtage en meddelelse om initiativet |
| --- | --- |

19.

at notere sig, at Kommissionen agter at vedtage en meddelelse om initiativet

| 20. | at give Kommissionen og medlemsstaterne i opdrag at inddrage de unge og ungdomsorganisationer fuldt ud i projektet, bl.a. via Det Europæiske Ungdomsforum |
| --- | --- |

20.

at give Kommissionen og medlemsstaterne i opdrag at inddrage de unge og ungdomsorganisationer fuldt ud i projektet, bl.a. via Det Europæiske Ungdomsforum

| 21. | at overvåge gennemførelsen af den europæiske ungdomspagt via Lissabon-strategiens indberetningsmekanismer samt opfordre Rådet (uddannelse, ungdom og kultur) til at bidrage til overvågningen af de aspekter, der henhører under dets kompetence. |
| --- | --- |

21.

at overvåge gennemførelsen af den europæiske ungdomspagt via Lissabon-strategiens indberetningsmekanismer samt opfordre Rådet (uddannelse, ungdom og kultur) til at bidrage til overvågningen af de aspekter, der henhører under dets kompetence.

---

Kommissionen

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 85/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 85/7

---

Euroens vekselkurs (1)

6. april 2005

(2005/C 85/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2860 |
| JPY | japanske yen | 139,75 |
| DKK | danske kroner | 7,4500 |
| GBP | pund sterling | 0,68505 |
| SEK | svenske kroner | 9,1612 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5508 |
| ISK | islandske kroner | 78,76 |
| NOK | norske kroner | 8,1670 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiske pund | 0,5842 |
| CZK | tjekkiske koruna | 29,956 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 247,23 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,6961 |
| MTL | maltesiske lira | 0,4298 |
| PLN | polske zloty | 4,1273 |
| ROL | rumænske lei | 36 492 |
| SIT | slovenske tolar | 239,68 |
| SKK | slovakiske koruna | 38,915 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,7462 |
| AUD | australske dollar | 1,6804 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5708 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,0302 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8092 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,1378 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 303,23 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 7,8774 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 10,6436 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4150 |
| IDR | indonesiske rupiah | 12 191,28 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,887 |
| PHP | filippinske pesos | 70,376 |
| RUB | russiske rubler | 35,8450 |
| THB | thailandske bath | 50,872 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2860

JPY

japanske yen

139,75

DKK

danske kroner

7,4500

GBP

pund sterling

0,68505

SEK

svenske kroner

9,1612

CHF

schweiziske franc

1,5508

ISK

islandske kroner

78,76

NOK

norske kroner

8,1670

BGN

bulgarske lev

1,9558

CYP

cypriotiske pund

0,5842

CZK

tjekkiske koruna

29,956

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

247,23

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,6961

MTL

maltesiske lira

0,4298

PLN

polske zloty

4,1273

ROL

rumænske lei

36 492

SIT

slovenske tolar

239,68

SKK

slovakiske koruna

38,915

TRY

tyrkiske lira

1,7462

AUD

australske dollar

1,6804

CAD

canadiske dollar

1,5708

HKD

hongkongske dollar

10,0302

NZD

newzealandske dollar

1,8092

SGD

singaporeanske dollar

2,1378

KRW

sydkoreanske won

1 303,23

ZAR

sydafrikanske rand

7,8774

CNY

kinesiske renminbi yuan

10,6436

HRK

kroatiske kuna

7,4150

IDR

indonesiske rupiah

12 191,28

MYR

malaysiske ringgit

4,887

PHP

filippinske pesos

70,376

RUB

russiske rubler

35,8450

THB

thailandske bath

50,872

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 85/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 85/8

---

Liste over behørige beviser, som er blevet anerkendt i henhold til proceduren i artikel 18, stk. 3 i direktiv 2001/25/EF om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv (1)

(opdateret frem til den 31. december 2004)

(2005/C 85/04)

(EØS-relevant tekst)

| MS | Berørt tredjeland | Behørige beviser |
| --- | --- | --- |
| EL | Indonesien | Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover (reglement II/2)
  Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover (reglement II/2)
  Vagthavende styrmand, skibe på over 500 BT (reglement II/2)
  Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover (reglement III/3)
  1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover (reglement III/2)
  Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover (reglement III/1)
  Radioofficer (reglement IV/2) |
| UK | Korea | Styrmand, 1. grad (Skibsfører)
  Styrmand, 2. grad
  Styrmand, 3. grad
  Styrmand, 4. grad, (Skibsfører i kystfart)
  Styrmand, 5. grad
  Styrmand, 6. grad |
| IT | Australien | Dæk
  Skibsfører I. grad, reglement II/2
  Overstyrmand I. grad, reglement II/2
  Skibsfører II. grad, reglement II/2
  Overstyrmand II. grad, reglement II/2
  1. styrmand I. grad, reglement II/1
  2. styrmand II. grad, reglement II/3 |
| Maskinrum
  Maskinmester I. grad, reglement III/2
  Maskinmester II. grad, reglement III/3
  Vagthavende maskinmester, reglement III/1 |
| BE | Australien | 1. styrmand 1. grad (reglement II/1)
  1. styrmand 2. grad (reglement II/1)
  Overstyrmand 1. grad (reglement II/2)
  Overstyrmand 2. grad, V/ls < 3 000 BT u/l (reglement II/2)
  Skibsfører 1. grad (reglement II/2)
  Skibsfører 2. grad, begrænsning V/ls < 3 000 BT u/l (reglement II/2)
  Vagthavende maskinmester — damp/motor eller begge (ubegrænset) reglement III/1
  1. maskinmester — damp/motor eller begge (ubegrænset) reglement III/2
  Maskinchef — damp/motor eller begge (ubegrænset) reglement III/2 |
| BE | Kroatien | Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover
  Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover
  Overstyrmand, skibe < 3 000 BT
  Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover
  Skibsfører, skibe < 3 000 BT
  Vagthavende styrmand, skibe < 500 BT i navigationsområde 3
  Vagthavende skibsfører, skibe < 500 BT i navigationsområde 3
  Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover
  1. maskinmester, skibe på 750 kW eller derover
  Maskinmester, skibe på 750 kW eller derover
  Maskinchef, skibe mellem 750 og 3 000 kW |
| BE | Filippinerne | 2. styrmand
  1. styrmand
  Overstyrmand
  Skibsfører
  3. maskinmester
  2. maskinmester
  1. maskinmester
  Maskinchef |
| BE | Indonesien | Styrmand, I. grad
  Styrmand, II. grad
  Styrmand, III. grad
  Styrmand, IV. grad
  Maskinmester, I. grad
  Maskinmester, II. grad
  Maskinmester, III. grad |
| BE | Rusland | Skibsfører
  Overstyrmand
  Vagthavende styrmand
  Skibsfører, skibe < 500 BT i kystfart
  Vagthavende styrmand, skibe < 500 BT i kystfart
  Maskinmester, 1. grad
  Maskinmester, 2. grad/B
  Maskinmester, 2. grad/A
  Maskinmester, 3. grad/B
  Maskinmester, 3. grad/A |
| L | Argentina | Dæksofficerer
  Styrmand, reglement II/1
  Overstyrmand, reglement II/2
  Skibsfører, reglement II/2 |
| Maskinofficerer
  Maskinmester, reglement III/1
  Maskinmester, 1. grad, reglement III/2
  Maskinchef, reglement III/2 |
| L | Australien | Dæksofficerer
  1. styrmand 1. grad, reglement II/1
  Overstyrmand 1. grad, reglement II/2
  Skibsfører 1. grad, reglement II/2 |
| Maskinofficerer
  Vagthavende maskinmester, reglement II/1
  Maskinmester, 2. grad, reglement III/2
  Maskinmester, 1. grad, reglement III/2 |
| L | Bulgarien | Dæksofficerer
  2. styrmand, reglement II/1
  1. styrmand, reglement II/1
  Overstyrmand, reglement II/2
  Skibsfører, reglement II/2 |
| Maskinofficerer
  3. maskinmester, reglement III/1
  2. maskinmester, reglement III/1
  1. maskinmester, reglement III/2
  Maskinchef, reglement III/2 |
| L | Canada | Dæksofficerer
  Vagthavende styrmand, reglement II/1
  Overstyrmand, skib i kystfart, reglement II/1
  Overstyrmand, begrænset, reglement II/1
  Skibsfører, skib i kystfart, reglement II/1
  Skibsfører, begrænset, reglement II/2
  Skibsfører, skib i international fart, reglement II/2
  Skibsfører, reglement II/2 |
| Maskinofficerer
  3. maskinmester, reglement III/1
  2. maskinmester, reglement III/1
  1. maskinmester, reglement III/2
  Maskinmester, reglement III/2 |
| L | Kroatien | Dæksofficerer
  Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/1
  Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe < 3 000 BT, reglement II/2
  Skibsfører, skibe < 3 000 BT, reglement II/2
  Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2 |
| Maskinofficerer
  Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1
  1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  Maskinchef, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/3 |
| L | Estland | Dæksofficerer
  Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/1
  Overstyrmand, skibe < 3 000 BT, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2
  Skibsfører, skibe < 3 000 BT, reglement II/2
  Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2 |
| Maskinofficerer
  Vagthavende maskinmester, skibe med dieselmotorer på 750 kW eller derover, reglement III/1
  1. maskinmester, skibe med dieselmotorer < 3 000 kW, reglement III/3
  Maskinchef, skibe med dieselmotorer < 3 000 kW, reglement III/3
  1. maskinmester, skibe med dieselmotorer på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  Maskinchef, skibe med dieselmotorer på 3 000 kW eller derover, reglement III/2 |
| L | Indien | Dæksofficerer
  Skibsfører, skib i international fart, sønæringsbevis (Dæk) 1. grad, reglement II/2 (Skibsfører)
  Overstyrmand, skib i international fart, sønæringsbevis (Dæk) 2. grad, reglement II/2 (Overstyrmand)
  1. styrmand, skib i international fart, sønæringsbevis (Dæk) 3. grad, reglement II/1 (Vagthavende dæksofficer) |
| Maskinofficerer
  Maskinmester, sønæringsbevis (MEO-1) 1. grad (Maskinchef) reglement III/2
  Maskinmester, sønæringsbevis (MEO-2) 2. grad (1. maskinmester) reglement III/2
  Maskinmester, sønæringsbevis (EOOW-IV) 4. grad (Vagthavende maskinmester) reglement III/1 |
| L | Indonesien | Dæksofficerer
  Styrmand, I. grad (Master Mariner), reglement II/2
  Styrmand, II. grad, reglement II/2
  Styrmand, III. grad, reglement II/1,II/2.4.1,II/3.5
  Styrmand, IV. grad, reglement II/1, II/3 |
| Maskinofficerer
  Maskinmester, I. grad, reglement III/2
  Maskinmester, II. grad, reglement III/2
  Maskinmester, III. grad, reglement III/1, III/3
  Maskinmester, IV. grad, reglement III/1, III/3 |
| L | Letland | Dæksofficerer
  Vagthavende styrmand, skibe 500 BT, reglement II/1
  Overstyrmand, skibe < 3 000 BT, reglement II/2
  Skibsfører, skibe < 3 000 BT, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, i international fart, reglement II/2
  Skibsfører, skibe < 3 000 BT, i international fart, reglement II/2 |
| Maskinofficerer
  Vagthavende maskinmester, skibe 750 kW, reglement III/1
  Maskinchef, skibe < 750 kW, reglement III/2
  1. maskinmester, skibe 3 000 kW, reglement III/2
  Maskinchef, skibe 3 000 kW, reglement III/2 |
| L | Litauen | Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2
  Skibsfører, skibe mellem 500 og 3 000 BT, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe mellem 500 og 3 000 BT, reglement II/2
  Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/1
  Skibsfører, skibe < 500 BT, reglement II/3
  Vagthavende styrmand, skibe < 500 BT, reglement II/3
  Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  Maskinchef, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/2
  1. maskinmester, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/2
  Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1
  Maskinchef, skibe < 750 kW, reglement III/3
  Vagthavende maskinmester, skibe < 750 kW, reglement III/3 |
| L | Madagaskar | Dæk
  Overstyrmand, 1. grad (ubegrænset), reglement II/2
  Overstyrmand, 2. grad (< 3 000 BT), reglement II/2
  Skibsfører (< 500 BT, < 200 nm fra kysten), reglement II/3
  Vagthavende styrmand (ubegrænset), reglement II/1 |
| Maskinrum
  1. maskinmester, 1. grad (ubegrænset), reglement III/2
  1. maskinmester, 2. grad (< 3 000 kW), reglement III/3
  Vagthavende maskinmester (ubegrænset), reglement III/4L |
| L | Filippinerne | Dæksofficerer
  D1 — Skibsfører, reglement II/2
  D2 — Overstyrmand, reglement II/2
  D3 — 1. styrmand, reglement II/1
  D4 — 2. styrmand, reglement II/1 |
| Maskinofficerer
  E1 — Maskinchef, reglement III/2
  E2 — 1. maskinmester, reglement III/2
  E3 — 2. maskinmester, reglement III/1
  E4 — 3. maskinmester, reglement III/1 |
| L | Polen | Dæksofficerer
  Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/1
  Overstyrmand, skibe mellem 500 og 3 000 BT, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe på 3 000 BT, reglement II/2
  Skibsfører, skibe mellem 500 BT og 3 000 BT, reglement II/2
  Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2
  Vagthavende styrmand i kystfart, reglement II/3
  Skibsfører, skib i kystfart, reglement II/3 |
| Maskinofficerer
  Vagthavende maskinmester, skibe < 750 kW, reglement III/1
  Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1
  1. maskinmester, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/3
  1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  Maskinchef, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/3
  Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2 |
| L | Rumænien | Dæksofficerer
  Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2
  Vagthavende styrmand, skibe på 5 000 BT eller derover, reglement II/1
  Skibsfører, skibe < 200 BT i kystfart, reglement II/3 |
| Maskinofficerer
  Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1 |
| L | Den Russiske Føderation | Dæksofficerer
  Skibsfører, reglement II/2
  Overstyrmand, reglement II/2
  Vagthavende styrmand, reglement II/1
  Skibsfører, skibe < 500 BT i kystfart, reglement II/3
  Vagthavende styrmand, skibe < 500 BT i kystfart (reglement II/3) |
| Maskinofficerer
  Maskinmester, 1. grad, reglement III/2
  Maskinmester, 2. grad/B, reglement III/3
  Maskinmester, 2. grad/A, reglement III/2
  Maskinmester, 3. grad/B, reglement III/3 |
| L | Senegal | Dæk
  Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2
  Skibsfører, skibe mellem 500 BT og 3 000 BT, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe mellem 500 BT og 3 000 BT, reglement II/2
  Vagthavende styrmænd, skibe 500 BT eller derover, reglement II/1 |
| Maskinrum
  Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  Maskinchef, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/2
  1. maskinmester, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/2
  Vagthavende maskinmester skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1 |
| L | Ukraine | Dæksofficerer
  Styrmand i nærskibsfart, reglement II/1
  Styrmand, i international fart, reglement II/2.2.1.1
  Skibsfører i nærskibsfart, reglement II/3,5
  Skibsfører, i international fart, reglement II/2.2.1.2 |
| Maskinofficerer
  2. maskinmester, reglement III/1
  1. maskinmester, reglement III/2.2.1.1
  Maskinmester, reglement III/2.2.1.2 |
| IT | Den Tjekkiske Republik | Dæk
  Skibsfører, reglement II/2
  Overstyrmand, reglement II/2
  Vagthavende styrmand, reglement II/1 |
| Maskinrum
  Maskinchef, reglement III/2
  1. maskinmester, reglement III/2
  Vagthavende maskinmester, reglement III/1 |
| UK | Malaysia | Vagthavende styrmand (ubegrænset)
  Overstyrmand (ubegrænset)
  Skibsfører (ubegrænset)
  Overstyrmand (< 3 000 BT i kystfart)
  Skibsfører (< 3 000 BT i kystfart)
  Overstyrmand ( 3 000 BT i kystfart)
  Skibsfører ( 3 000 BT i kystfart)
  Vagthavende styrmand (< 500 BT i kystfart)
  Skibsfører (< 500 BT i kystfart) |
| EL | Kina | Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2
  Vagthavende styrmand, skibe på over 500 BT, reglement II/1
  Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1
  Radioofficer, reglement IV/2 |
| EL | Australien | Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2
  Vagthavende styrmand, skibe på over 500 BT, reglement II/1
  Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1
  Radioofficer, reglement IV/2 |
| EL | Canada | Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2
  Vagthavende styrmand, skibe på over 500 BT, reglement II/1
  Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1
  Radioofficer, reglement IV/2 |
| EL | Georgien | Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2
  Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2
  Vagthavende styrmand, skibe på over 500 BT, reglement II/1
  Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2
  Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1
  Radioofficer, reglement IV/2 |
| UK | Iran | 1. styrmand (vagthavende officer — ubegrænset), reglement II/1
  Overstyrmand (ubegrænset), reglement II/2
  Skibsfører, reglement II/2
  2. maskinmester (vagthavende officer — Nil), reglement III/1
  1. maskinmester (maskinchef < 3 000 kW, 1. maskinmester — Nil), reglement III/2 & 3
  Maskinmester (maskinchef — Nil), reglement III/2 |
| L | Tyrkiet | Dæk:
  Vagthavende styrmand (begrænset) (reglement II/3)
  Skibsfører (begrænset) (reglement II/3)
  Vagthavende styrmand (500-3 000 BT), reglement II/1
  Overstyrmand (500-3 000 BT), reglement II/2
  Skibsfører (500-3 000 BT), reglement II/2
  Vagthavende styrmand (ubegrænset), reglement II/1
  Overstyrmand (ubegrænset), reglement II/2
  Skibsfører (ubegrænset), reglement II/2 |
| Maskinrum:
  Maskinmester (750-3 000 kW), reglement III/1
  1. maskinmester (750-3 000 kW), reglement III/3
  Maskinchef (750-3 000 kW), reglement III/3
  Maskinmester (ubegrænset), reglement III/1
  1. maskinmester (ubegrænset), reglement III/2
  Maskinchef (ubegrænset), reglement III/2 |
| Radiooperatør, reglement IV/2
  Radiooperatør (begrænset), reglement IV/2 |
| L | Slovenien | Søgående — Alle skibe på 3 000 BT eller derover
  Skibsfører, reglement II/2
  Overstyrmand, reglement II/2 |
| Søgående — Alle skibe mellem 500 BT og 3 000 BT
  Skibsfører, reglement II/2
  Overstyrmand, reglement II/2
  Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/1 |
| Søgående — Alle skibe < 500 BT
  Skibsfører, reglement II/3
  Vagthavende styrmand, reglement II/3
  Radioofficer, 1. grad (reglement IV/2)
  Radioofficer, 2. grad (reglement IV/2)
  Radioofficer, reglement IV/2
  Radioofficer (begrænset), reglement IV/2 |
| Alle skibe på 3 000 kW eller derover
  Maskinchef, reglement III/2
  1. maskinmester, reglement III/2 |
| Alle skibe mellem 750 kW og 3 000 kW
  Maskinchef, reglement III/3
  1. maskinmester, reglement III/3 |
| Alle skibe på 750 kW eller derover:
  Vagthavende maskinmester, reglement III/1 |
| EL | Pakistan | Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover (reglement II/2)
  Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover (reglement II/2)
  Vagthavende styrmand, skibe over 500 BT (reglement II/1)
  Skibsfører og vagthavende styrmand, skibe < 500 BT (reglement II/3)
  Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover (reglement III/2)
  Vagthavende maskinmester skibe på 750 kW eller derover (reglement III/1)
  Maskinchef og 1. maskinmester, skibe mellem 750 og 3 000 kW (reglement III/3)
  Radioofficer i GMDSS (reglement IV/2)
  Særlig uddannelse for skibeførere og officerer ombord på tankskibe (reglement V/1) |
| UK | Serbien og Montenegro | Vagthavende officer (ubegrænset) Vagthavende styrmand
  Skibe over 3 000 BT
  Overstyrmand (ubegrænset) Overstyrmand — skibe over 3 000 BT
  Skibsfører (ubegrænset) skibe over 3 000 BT
  Overstyrmand (< 3 000 BT)
  Skibsfører (< 3 000 BT)
  Vagthavende officer (skibe < 500 BT i kystfart) Overstyrmand
  Skibsfører (skibe < 500 BT i kystfart)
  Vagthavende maskinmester (ubegrænset)
  1. maskinmester (ubegrænset)
  Maskinchef (ubegrænset)
  1. maskinmester (750-3 000 kW i kystfart)
  Maskinchef (750-3 000 kW i kystfart) |
| PO | Tyrkiet | Skibsfører, skibe 3 000 BT
  Overstyrmand, skibe 3 000 BT
  Overstyrmand, skibe mellem 500 BT og 3 000 BT
  Styrmand, skibe 500 BT
  Maskinchef, skibe 3 000 kW
  Maskinchef, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW
  1. maskinmester, skibe 3 000 kW
  1. maskinmester, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW
  Maskinmester, skibe 750 kW
  Radiooperatør
  Radiooperatør (begrænset) |

MS

Berørt tredjeland

Behørige beviser

EL

Indonesien

Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover (reglement II/2)

Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover (reglement II/2)

Vagthavende styrmand, skibe på over 500 BT (reglement II/2)

Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover (reglement III/3)

1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover (reglement III/2)

Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover (reglement III/1)

Radioofficer (reglement IV/2)

UK

Korea

Styrmand, 1. grad (Skibsfører)

Styrmand, 2. grad

Styrmand, 3. grad

Styrmand, 4. grad, (Skibsfører i kystfart)

Styrmand, 5. grad

Styrmand, 6. grad

IT

Australien

Dæk

Skibsfører I. grad, reglement II/2

Overstyrmand I. grad, reglement II/2

Skibsfører II. grad, reglement II/2

Overstyrmand II. grad, reglement II/2

1. styrmand I. grad, reglement II/1

2. styrmand II. grad, reglement II/3

Maskinrum

Maskinmester I. grad, reglement III/2

Maskinmester II. grad, reglement III/3

Vagthavende maskinmester, reglement III/1

BE

Australien

1. styrmand 1. grad (reglement II/1)

1. styrmand 2. grad (reglement II/1)

Overstyrmand 1. grad (reglement II/2)

Overstyrmand 2. grad, V/ls < 3 000 BT u/l (reglement II/2)

Skibsfører 1. grad (reglement II/2)

Skibsfører 2. grad, begrænsning V/ls < 3 000 BT u/l (reglement II/2)

Vagthavende maskinmester — damp/motor eller begge (ubegrænset) reglement III/1

1. maskinmester — damp/motor eller begge (ubegrænset) reglement III/2

Maskinchef — damp/motor eller begge (ubegrænset) reglement III/2

BE

Kroatien

Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover

Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover

Overstyrmand, skibe < 3 000 BT

Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover

Skibsfører, skibe < 3 000 BT

Vagthavende styrmand, skibe < 500 BT i navigationsområde 3

Vagthavende skibsfører, skibe < 500 BT i navigationsområde 3

Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover

1. maskinmester, skibe på 750 kW eller derover

Maskinmester, skibe på 750 kW eller derover

Maskinchef, skibe mellem 750 og 3 000 kW

BE

Filippinerne

2. styrmand

1. styrmand

Overstyrmand

Skibsfører

3. maskinmester

2. maskinmester

1. maskinmester

Maskinchef

BE

Indonesien

Styrmand, I. grad

Styrmand, II. grad

Styrmand, III. grad

Styrmand, IV. grad

Maskinmester, I. grad

Maskinmester, II. grad

Maskinmester, III. grad

BE

Rusland

Skibsfører

Overstyrmand

Vagthavende styrmand

Skibsfører, skibe < 500 BT i kystfart

Vagthavende styrmand, skibe < 500 BT i kystfart

Maskinmester, 1. grad

Maskinmester, 2. grad/B

Maskinmester, 2. grad/A

Maskinmester, 3. grad/B

Maskinmester, 3. grad/A

L

Argentina

Dæksofficerer

Styrmand, reglement II/1

Overstyrmand, reglement II/2

Skibsfører, reglement II/2

Maskinofficerer

Maskinmester, reglement III/1

Maskinmester, 1. grad, reglement III/2

Maskinchef, reglement III/2

L

Australien

Dæksofficerer

1. styrmand 1. grad, reglement II/1

Overstyrmand 1. grad, reglement II/2

Skibsfører 1. grad, reglement II/2

Maskinofficerer

Vagthavende maskinmester, reglement II/1

Maskinmester, 2. grad, reglement III/2

Maskinmester, 1. grad, reglement III/2

L

Bulgarien

Dæksofficerer

2. styrmand, reglement II/1

1. styrmand, reglement II/1

Overstyrmand, reglement II/2

Skibsfører, reglement II/2

Maskinofficerer

3. maskinmester, reglement III/1

2. maskinmester, reglement III/1

1. maskinmester, reglement III/2

Maskinchef, reglement III/2

L

Canada

Dæksofficerer

Vagthavende styrmand, reglement II/1

Overstyrmand, skib i kystfart, reglement II/1

Overstyrmand, begrænset, reglement II/1

Skibsfører, skib i kystfart, reglement II/1

Skibsfører, begrænset, reglement II/2

Skibsfører, skib i international fart, reglement II/2

Skibsfører, reglement II/2

Maskinofficerer

3. maskinmester, reglement III/1

2. maskinmester, reglement III/1

1. maskinmester, reglement III/2

Maskinmester, reglement III/2

L

Kroatien

Dæksofficerer

Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/1

Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2

Overstyrmand, skibe < 3 000 BT, reglement II/2

Skibsfører, skibe < 3 000 BT, reglement II/2

Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2

Maskinofficerer

Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1

1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

Maskinchef, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/3

L

Estland

Dæksofficerer

Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/1

Overstyrmand, skibe < 3 000 BT, reglement II/2

Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2

Skibsfører, skibe < 3 000 BT, reglement II/2

Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2

Maskinofficerer

Vagthavende maskinmester, skibe med dieselmotorer på 750 kW eller derover, reglement III/1

1. maskinmester, skibe med dieselmotorer < 3 000 kW, reglement III/3

Maskinchef, skibe med dieselmotorer < 3 000 kW, reglement III/3

1. maskinmester, skibe med dieselmotorer på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

Maskinchef, skibe med dieselmotorer på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

L

Indien

Dæksofficerer

Skibsfører, skib i international fart, sønæringsbevis (Dæk) 1. grad, reglement II/2 (Skibsfører)

Overstyrmand, skib i international fart, sønæringsbevis (Dæk) 2. grad, reglement II/2 (Overstyrmand)

1. styrmand, skib i international fart, sønæringsbevis (Dæk) 3. grad, reglement II/1 (Vagthavende dæksofficer)

Maskinofficerer

Maskinmester, sønæringsbevis (MEO-1) 1. grad (Maskinchef) reglement III/2

Maskinmester, sønæringsbevis (MEO-2) 2. grad (1. maskinmester) reglement III/2

Maskinmester, sønæringsbevis (EOOW-IV) 4. grad (Vagthavende maskinmester) reglement III/1

L

Indonesien

Dæksofficerer

Styrmand, I. grad (Master Mariner), reglement II/2

Styrmand, II. grad, reglement II/2

Styrmand, III. grad, reglement II/1,II/2.4.1,II/3.5

Styrmand, IV. grad, reglement II/1, II/3

Maskinofficerer

Maskinmester, I. grad, reglement III/2

Maskinmester, II. grad, reglement III/2

Maskinmester, III. grad, reglement III/1, III/3

Maskinmester, IV. grad, reglement III/1, III/3

L

Letland

Dæksofficerer

Vagthavende styrmand, skibe 500 BT, reglement II/1

Overstyrmand, skibe < 3 000 BT, reglement II/2

Skibsfører, skibe < 3 000 BT, reglement II/2

Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, i international fart, reglement II/2

Skibsfører, skibe < 3 000 BT, i international fart, reglement II/2

Maskinofficerer

Vagthavende maskinmester, skibe 750 kW, reglement III/1

Maskinchef, skibe < 750 kW, reglement III/2

1. maskinmester, skibe 3 000 kW, reglement III/2

Maskinchef, skibe 3 000 kW, reglement III/2

L

Litauen

Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2

Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2

Skibsfører, skibe mellem 500 og 3 000 BT, reglement II/2

Overstyrmand, skibe mellem 500 og 3 000 BT, reglement II/2

Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/1

Skibsfører, skibe < 500 BT, reglement II/3

Vagthavende styrmand, skibe < 500 BT, reglement II/3

Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

Maskinchef, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/2

1. maskinmester, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/2

Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1

Maskinchef, skibe < 750 kW, reglement III/3

Vagthavende maskinmester, skibe < 750 kW, reglement III/3

L

Madagaskar

Dæk

Overstyrmand, 1. grad (ubegrænset), reglement II/2

Overstyrmand, 2. grad (< 3 000 BT), reglement II/2

Skibsfører (< 500 BT, < 200 nm fra kysten), reglement II/3

Vagthavende styrmand (ubegrænset), reglement II/1

Maskinrum

1. maskinmester, 1. grad (ubegrænset), reglement III/2

1. maskinmester, 2. grad (< 3 000 kW), reglement III/3

Vagthavende maskinmester (ubegrænset), reglement III/4L

L

Filippinerne

Dæksofficerer

D1 — Skibsfører, reglement II/2

D2 — Overstyrmand, reglement II/2

D3 — 1. styrmand, reglement II/1

D4 — 2. styrmand, reglement II/1

Maskinofficerer

E1 — Maskinchef, reglement III/2

E2 — 1. maskinmester, reglement III/2

E3 — 2. maskinmester, reglement III/1

E4 — 3. maskinmester, reglement III/1

L

Polen

Dæksofficerer

Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/1

Overstyrmand, skibe mellem 500 og 3 000 BT, reglement II/2

Overstyrmand, skibe på 3 000 BT, reglement II/2

Skibsfører, skibe mellem 500 BT og 3 000 BT, reglement II/2

Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2

Vagthavende styrmand i kystfart, reglement II/3

Skibsfører, skib i kystfart, reglement II/3

Maskinofficerer

Vagthavende maskinmester, skibe < 750 kW, reglement III/1

Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1

1. maskinmester, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/3

1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

Maskinchef, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/3

Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

L

Rumænien

Dæksofficerer

Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2

Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2

Vagthavende styrmand, skibe på 5 000 BT eller derover, reglement II/1

Skibsfører, skibe < 200 BT i kystfart, reglement II/3

Maskinofficerer

Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1

L

Den Russiske Føderation

Dæksofficerer

Skibsfører, reglement II/2

Overstyrmand, reglement II/2

Vagthavende styrmand, reglement II/1

Skibsfører, skibe < 500 BT i kystfart, reglement II/3

Vagthavende styrmand, skibe < 500 BT i kystfart (reglement II/3)

Maskinofficerer

Maskinmester, 1. grad, reglement III/2

Maskinmester, 2. grad/B, reglement III/3

Maskinmester, 2. grad/A, reglement III/2

Maskinmester, 3. grad/B, reglement III/3

L

Senegal

Dæk

Skibsfører, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2

Overstyrmand, skibe på 3 000 BT eller derover, reglement II/2

Skibsfører, skibe mellem 500 BT og 3 000 BT, reglement II/2

Overstyrmand, skibe mellem 500 BT og 3 000 BT, reglement II/2

Vagthavende styrmænd, skibe 500 BT eller derover, reglement II/1

Maskinrum

Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

Maskinchef, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/2

1. maskinmester, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW, reglement III/2

Vagthavende maskinmester skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1

L

Ukraine

Dæksofficerer

Styrmand i nærskibsfart, reglement II/1

Styrmand, i international fart, reglement II/2.2.1.1

Skibsfører i nærskibsfart, reglement II/3,5

Skibsfører, i international fart, reglement II/2.2.1.2

Maskinofficerer

2. maskinmester, reglement III/1

1. maskinmester, reglement III/2.2.1.1

Maskinmester, reglement III/2.2.1.2

IT

Den Tjekkiske Republik

Dæk

Skibsfører, reglement II/2

Overstyrmand, reglement II/2

Vagthavende styrmand, reglement II/1

Maskinrum

Maskinchef, reglement III/2

1. maskinmester, reglement III/2

Vagthavende maskinmester, reglement III/1

UK

Malaysia

Vagthavende styrmand (ubegrænset)

Overstyrmand (ubegrænset)

Skibsfører (ubegrænset)

Overstyrmand (< 3 000 BT i kystfart)

Skibsfører (< 3 000 BT i kystfart)

Overstyrmand ( 3 000 BT i kystfart)

Skibsfører ( 3 000 BT i kystfart)

Vagthavende styrmand (< 500 BT i kystfart)

Skibsfører (< 500 BT i kystfart)

EL

Kina

Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2

Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2

Vagthavende styrmand, skibe på over 500 BT, reglement II/1

Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1

Radioofficer, reglement IV/2

EL

Australien

Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2

Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2

Vagthavende styrmand, skibe på over 500 BT, reglement II/1

Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1

Radioofficer, reglement IV/2

EL

Canada

Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2

Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2

Vagthavende styrmand, skibe på over 500 BT, reglement II/1

Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1

Radioofficer, reglement IV/2

EL

Georgien

Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2

Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/2

Vagthavende styrmand, skibe på over 500 BT, reglement II/1

Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

1. maskinmester, skibe på 3 000 kW eller derover, reglement III/2

Vagthavende maskinmester, skibe på 750 kW eller derover, reglement III/1

Radioofficer, reglement IV/2

UK

Iran

1. styrmand (vagthavende officer — ubegrænset), reglement II/1

Overstyrmand (ubegrænset), reglement II/2

Skibsfører, reglement II/2

2. maskinmester (vagthavende officer — Nil), reglement III/1

1. maskinmester (maskinchef < 3 000 kW, 1. maskinmester — Nil), reglement III/2 & 3

Maskinmester (maskinchef — Nil), reglement III/2

L

Tyrkiet

Dæk:

Vagthavende styrmand (begrænset) (reglement II/3)

Skibsfører (begrænset) (reglement II/3)

Vagthavende styrmand (500-3 000 BT), reglement II/1

Overstyrmand (500-3 000 BT), reglement II/2

Skibsfører (500-3 000 BT), reglement II/2

Vagthavende styrmand (ubegrænset), reglement II/1

Overstyrmand (ubegrænset), reglement II/2

Skibsfører (ubegrænset), reglement II/2

Maskinrum:

Maskinmester (750-3 000 kW), reglement III/1

1. maskinmester (750-3 000 kW), reglement III/3

Maskinchef (750-3 000 kW), reglement III/3

Maskinmester (ubegrænset), reglement III/1

1. maskinmester (ubegrænset), reglement III/2

Maskinchef (ubegrænset), reglement III/2

Radiooperatør, reglement IV/2

Radiooperatør (begrænset), reglement IV/2

L

Slovenien

Søgående — Alle skibe på 3 000 BT eller derover

Skibsfører, reglement II/2

Overstyrmand, reglement II/2

Søgående — Alle skibe mellem 500 BT og 3 000 BT

Skibsfører, reglement II/2

Overstyrmand, reglement II/2

Vagthavende styrmand, skibe på 500 BT eller derover, reglement II/1

Søgående — Alle skibe < 500 BT

Skibsfører, reglement II/3

Vagthavende styrmand, reglement II/3

Radioofficer, 1. grad (reglement IV/2)

Radioofficer, 2. grad (reglement IV/2)

Radioofficer, reglement IV/2

Radioofficer (begrænset), reglement IV/2

Alle skibe på 3 000 kW eller derover

Maskinchef, reglement III/2

1. maskinmester, reglement III/2

Alle skibe mellem 750 kW og 3 000 kW

Maskinchef, reglement III/3

1. maskinmester, reglement III/3

Alle skibe på 750 kW eller derover:

Vagthavende maskinmester, reglement III/1

EL

Pakistan

Skibsfører, skibe på 500 BT eller derover (reglement II/2)

Overstyrmand, skibe på 500 BT eller derover (reglement II/2)

Vagthavende styrmand, skibe over 500 BT (reglement II/1)

Skibsfører og vagthavende styrmand, skibe < 500 BT (reglement II/3)

Maskinchef, skibe på 3 000 kW eller derover (reglement III/2)

Vagthavende maskinmester skibe på 750 kW eller derover (reglement III/1)

Maskinchef og 1. maskinmester, skibe mellem 750 og 3 000 kW (reglement III/3)

Radioofficer i GMDSS (reglement IV/2)

Særlig uddannelse for skibeførere og officerer ombord på tankskibe (reglement V/1)

UK

Serbien og Montenegro

Vagthavende officer (ubegrænset) Vagthavende styrmand

Skibe over 3 000 BT

Overstyrmand (ubegrænset) Overstyrmand — skibe over 3 000 BT

Skibsfører (ubegrænset) skibe over 3 000 BT

Overstyrmand (< 3 000 BT)

Skibsfører (< 3 000 BT)

Vagthavende officer (skibe < 500 BT i kystfart) Overstyrmand

Skibsfører (skibe < 500 BT i kystfart)

Vagthavende maskinmester (ubegrænset)

1. maskinmester (ubegrænset)

Maskinchef (ubegrænset)

1. maskinmester (750-3 000 kW i kystfart)

Maskinchef (750-3 000 kW i kystfart)

PO

Tyrkiet

Skibsfører, skibe 3 000 BT

Overstyrmand, skibe 3 000 BT

Overstyrmand, skibe mellem 500 BT og 3 000 BT

Styrmand, skibe 500 BT

Maskinchef, skibe 3 000 kW

Maskinchef, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW

1. maskinmester, skibe 3 000 kW

1. maskinmester, skibe mellem 750 kW og 3 000 kW

Maskinmester, skibe 750 kW

Radiooperatør

Radiooperatør (begrænset)

---

(1)  Nederlandene og Det Forenede Kongerige har ikke anerkendt individuelle søfartsuddannelsesinstitutioner, men har i stedet valgt at anerkende alle søfartsuddannelsesinstitutioner, som er godkendt af de berørte tredjelande.

---

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 85/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 85/19

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(2005/C 85/05)

(EØS-relevant tekst)

| 1. | Den 1. april 2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Lehman Brothers Real Estate Partners (»LBREP II«, USA), der hører under Lehman Brothers Group (»Lehman Brothers«, USA), og Europe Realty Holdings Pte. Ltd. (»Europe Realty«, Singapore) i fællesskab erhverver kontrol, jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over IHG Portfolio (»IHG Portfolio«, Det Forenede Kongerige) gennem opkøb af aktier i et nyetableret selskab, der udgør et joint venture. |
| --- | --- |

1.

Den 1. april 2005 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Lehman Brothers Real Estate Partners (»LBREP II«, USA), der hører under Lehman Brothers Group (»Lehman Brothers«, USA), og Europe Realty Holdings Pte. Ltd. (»Europe Realty«, Singapore) i fællesskab erhverver kontrol, jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over IHG Portfolio (»IHG Portfolio«, Det Forenede Kongerige) gennem opkøb af aktier i et nyetableret selskab, der udgør et joint venture.

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | LBREP II: investeringsfond |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

LBREP II: investeringsfond

| — | Europe Realty: holdingselskab, der investerer i fast ejendom i Europa på Singapores regerings vegne |
| --- | --- |

—

Europe Realty: holdingselskab, der investerer i fast ejendom i Europa på Singapores regerings vegne

| — | IHG Portfolio: fire selskaber, der ejer 73 hoteller i UK. |
| --- | --- |

—

IHG Portfolio: fire selskaber, der ejer 73 hoteller i UK.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter forordning (EF) nr. 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag muligvis vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. De kan med angivelse af sag COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio — sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. De kan med angivelse af sag COMP/M.3773 — Lehman Brothers/Europe Realty/IHG Portfolio — sendes til Kommissionen pr. fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller med post til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

(2)  Se GD COMP's websted:

http://europa.eu.int/comm/competition/legislation/consultation/simplified_tru.pdf

---

Berigtigelser

| 7.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 85/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 85/20

---

Berigtigelse til indkaldelse af forslag til indirekte FTU-aktioner under særprogrammet for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: »Strukturering af det europæiske forskningsrum«

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 63 af 15. marts 2005
  )

(2005/C 85/06)

Side 15, bilaget, punkt 8, første kolonne i tabellen:

i stedet for:

»1.2.4.2.2«

læses:

læses:

»1.2.3.3«.

Side 16, bilaget, punkt 13, sidste kolonne, første linje, i tabellen:

i stedet for:

i stedet for:

»Område 1.2.4.2.1«

læses:

læses:

»Område 1.2.3.3«.

---