# Euroopa Liidu C 268/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 268 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik6. juuli 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 268

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik6. juuli 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2021/C 268/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 30/2021 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse SisejulgeolekufondVastu võetud nõukogu poolt 14. juunil 2021 | 1 |
| 2021/C 268/02 | Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 30/2021 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufond | 39 |

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2021/C 268/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 30/2021 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse SisejulgeolekufondVastu võetud nõukogu poolt 14. juunil 2021

1

2021/C 268/02

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 30/2021 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufond

39

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 6.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 30/2021

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufond

Vastu võetud nõukogu poolt 14. juunil 2021

2021/C 268/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõiget 1, artiklit 84 ja artikli 87 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ehkki riiklik julgeolek on jätkuvalt üksnes liikmesriikide pädevuses, nõuab selle kaitsmine koostööd ja koordineerimist liidu tasandil. Liidu eesmärk tagada Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 67 lõike 3 kohaselt kõrge turvalisuse tase vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal tuleks saavutada muu hulgas kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise meetmetega ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja muude riiklike ametiasutuste, sealhulgas asjaomaste liidu asutuste, ametite ja muude organite ning asjaomaste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuse koordineerimise ja koostöö meetmetega, ning erasektori ja kodanikuühiskonna abiga. |
| --- | --- |

(1)

Ehkki riiklik julgeolek on jätkuvalt üksnes liikmesriikide pädevuses, nõuab selle kaitsmine koostööd ja koordineerimist liidu tasandil. Liidu eesmärk tagada Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 67 lõike 3 kohaselt kõrge turvalisuse tase vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal tuleks saavutada muu hulgas kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise meetmetega ning liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja muude riiklike ametiasutuste, sealhulgas asjaomaste liidu asutuste, ametite ja muude organite ning asjaomaste kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide tegevuse koordineerimise ja koostöö meetmetega, ning erasektori ja kodanikuühiskonna abiga.

| (2) | Komisjon, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament määrasid ajavahemikuks 2015-2020 kindlaks ühised prioriteedid, mis on esitatud 2015. aasta aprilli Euroopa julgeoleku tegevuskavas ning mida on kinnitanud nõukogu oma 2015. aasta juunis uuendatud sisejulgeoleku strateegias ja Euroopa Parlament oma 2015. aasta juuli resolutsioonis; nendeks prioriteetideks on terrorismi ja radikaliseerumise, raske ja organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse ennetamine ning nende vastu võitlemine. Kõnealuseid ühiseid prioriteete kinnitati uuesti ajavahemikuks 2020–2025 komisjoni 24. juuli 2020. aasta teatises Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi julgeolekuliidu strateegia kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament määrasid ajavahemikuks 2015-2020 kindlaks ühised prioriteedid, mis on esitatud 2015. aasta aprilli Euroopa julgeoleku tegevuskavas ning mida on kinnitanud nõukogu oma 2015. aasta juunis uuendatud sisejulgeoleku strateegias ja Euroopa Parlament oma 2015. aasta juuli resolutsioonis; nendeks prioriteetideks on terrorismi ja radikaliseerumise, raske ja organiseeritud kuritegevuse ja küberkuritegevuse ennetamine ning nende vastu võitlemine. Kõnealuseid ühiseid prioriteete kinnitati uuesti ajavahemikuks 2020–2025 komisjoni 24. juuli 2020. aasta teatises Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi julgeolekuliidu strateegia kohta.

| (3) | 25. märtsil 2017 allkirjastatud Rooma deklaratsioonis kinnitasid 27 liikmesriigi juhid, Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon oma pühendumust teha tööd selle nimel, et tagada ohutu ja turvaline Euroopa ning ehitada üles liit, kus kõik kodanikud tunnevad ennast turvaliselt ja saavad vabalt liikuda, kus välispiirid on kaitstud ning kus viiakse ellu tõhusat, vastutustundlikku ja kestlikku rändepoliitikat, austades rahvusvahelisi norme, ning Euroopa, mis on kindlalt otsustanud võidelda terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu. |
| --- | --- |

(3)

25. märtsil 2017 allkirjastatud Rooma deklaratsioonis kinnitasid 27 liikmesriigi juhid, Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon oma pühendumust teha tööd selle nimel, et tagada ohutu ja turvaline Euroopa ning ehitada üles liit, kus kõik kodanikud tunnevad ennast turvaliselt ja saavad vabalt liikuda, kus välispiirid on kaitstud ning kus viiakse ellu tõhusat, vastutustundlikku ja kestlikku rändepoliitikat, austades rahvusvahelisi norme, ning Euroopa, mis on kindlalt otsustanud võidelda terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu.

| (4) | 15. detsembril 2016 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kutsus üles jätkama tulemuste saavutamist infosüsteemide ja andmebaaside koostalitlusvõime osas. 23. juunil 2017 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu toonitas vajadust parandada andmebaaside koostalitlusvõimet ning komisjon esitas 12. detsembril 2017 ettepaneku määruse kohta, millega luuakse ELi infosüsteemide (politsei- ja õiguskoostöö, varjupaik ja ränne) koostalitlusvõime raamistik. |
| --- | --- |

(4)

15. detsembril 2016 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kutsus üles jätkama tulemuste saavutamist infosüsteemide ja andmebaaside koostalitlusvõime osas. 23. juunil 2017 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu toonitas vajadust parandada andmebaaside koostalitlusvõimet ning komisjon esitas 12. detsembril 2017 ettepaneku määruse kohta, millega luuakse ELi infosüsteemide (politsei- ja õiguskoostöö, varjupaik ja ränne) koostalitlusvõime raamistik.

| (5) | Selleks et säilitada Schengeni acquis’ ja aidata tagada liidus kõrgetasemeline julgeolek, on liikmesriigid alates 6. aprillist 2017 olnud kohustatud asjaomastest andmebaasidest korrapäraselt kontrollima nende liidu kodanike andmeid, kes ületavad liidu välispiire. Lisaks on komisjon esitanud liikmesriikidele soovituse selle kohta, kuidas politseikontrollist ja piiriülesest koostööst paremini kasu saada. Liit ja liikmesriigid peaksid tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu väljakujundamisel juhinduma peamiselt sellistest põhimõtetest nagu liikmesriikidevaheline solidaarsus, selgus ülesannete jaotamisel, põhiõiguste ja -vabaduste ning õigusriigi põhimõtte järgimine, põhjalik keskendumine üleilmsetele huvidele ja vajalik sidusus julgeoleku välismõõtmega. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et säilitada Schengeni acquis’ ja aidata tagada liidus kõrgetasemeline julgeolek, on liikmesriigid alates 6. aprillist 2017 olnud kohustatud asjaomastest andmebaasidest korrapäraselt kontrollima nende liidu kodanike andmeid, kes ületavad liidu välispiire. Lisaks on komisjon esitanud liikmesriikidele soovituse selle kohta, kuidas politseikontrollist ja piiriülesest koostööst paremini kasu saada. Liit ja liikmesriigid peaksid tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu väljakujundamisel juhinduma peamiselt sellistest põhimõtetest nagu liikmesriikidevaheline solidaarsus, selgus ülesannete jaotamisel, põhiõiguste ja -vabaduste ning õigusriigi põhimõtte järgimine, põhjalik keskendumine üleilmsetele huvidele ja vajalik sidusus julgeoleku välismõõtmega.

| (6) | Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks võtta liidu tasandil meetmeid, et kaitsta inimesi, avalikku ruumi ja elutähtsat taristut üha kasvavate piiriüleste ohtude eest ja toetada liikmesriikide pädevate asutuste tööd. Terrorism, raske ja organiseeritud kuritegevus, suure liikuvusega kuritegevus, uimasti- ja relvakaubandus, korruptsioon, rahapesu, küberkuritegevus, seksuaalne ärakasutamine, sealhulgas laste seksuaalne ärakasutamine, hübriidohud, ning keemiline, bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht ning inimkaubandus tekitavad liidule muu hulgas endiselt sisejulgeolekuprobleeme. Sisejulgeolek on ühine püüdlus, millesse peaksid liidu institutsioonid, asjaomased liidu asutused ja liikmesriigid andma ühise panuse. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks tuleks võtta liidu tasandil meetmeid, et kaitsta inimesi, avalikku ruumi ja elutähtsat taristut üha kasvavate piiriüleste ohtude eest ja toetada liikmesriikide pädevate asutuste tööd. Terrorism, raske ja organiseeritud kuritegevus, suure liikuvusega kuritegevus, uimasti- ja relvakaubandus, korruptsioon, rahapesu, küberkuritegevus, seksuaalne ärakasutamine, sealhulgas laste seksuaalne ärakasutamine, hübriidohud, ning keemiline, bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht ning inimkaubandus tekitavad liidule muu hulgas endiselt sisejulgeolekuprobleeme. Sisejulgeolek on ühine püüdlus, millesse peaksid liidu institutsioonid, asjaomased liidu asutused ja liikmesriigid andma ühise panuse.

| (7) | Selleks et aidata välja kujundada ja ellu viia tulemuslikku ja tegelikku julgeolekuliitu eesmärgiga tagada kogu liidus kõrgetasemeline sisejulgeolek, tuleks luua Sisejulgeolekufond (edaspidi „fond“) ning seda hallata, et pakkuda liikmesriikidele piisavalt liidu rahalist toetust. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et aidata välja kujundada ja ellu viia tulemuslikku ja tegelikku julgeolekuliitu eesmärgiga tagada kogu liidus kõrgetasemeline sisejulgeolek, tuleks luua Sisejulgeolekufond (edaspidi „fond“) ning seda hallata, et pakkuda liikmesriikidele piisavalt liidu rahalist toetust.

| (8) | Liidu eelarvest tuleks eelkõige rahastada selliseid meetmeid, mille puhul liidu sekkumine võib anda suuremat lisaväärtust võrreldes liikmesriikide eraldi meetmetega. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 84 ja artikli 87 lõikega 2 peaks fondist toetama meetmeid, millega edendatakse ja toetatakse liikmesriikide tegevust kuritegevuse ennetamise, ühiste koolituste ning politseikoostöö alal ja õigusalase koostööga kriminaalasjades, milles osalevad liikmesriikide pädevad asutused ja liidu asutused ning mis hõlmab iseäranis teabevahetust, tihedamat operatiivkoostööd ja vajalikke toetusmeetmeid, et suurendada suutlikkust ennetada terrorismi ning rasket ja organiseeritud kuritegevust ja selle vastu võidelda. Samuti tuleks fondist toetada asjaomaste töötajate ja ekspertide koolitamist kooskõlas Euroopa õiguskaitsealase koolituskava üldpõhimõtetega. Fondist ei tuleks toetada tegevuskulusid ja meetmeid, mis on seotud liikmesriikide põhikohustustega, nagu avaliku korra säilitamine ja sisejulgeoleku kaitsmine, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 72. |
| --- | --- |

(8)

Liidu eelarvest tuleks eelkõige rahastada selliseid meetmeid, mille puhul liidu sekkumine võib anda suuremat lisaväärtust võrreldes liikmesriikide eraldi meetmetega. Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 84 ja artikli 87 lõikega 2 peaks fondist toetama meetmeid, millega edendatakse ja toetatakse liikmesriikide tegevust kuritegevuse ennetamise, ühiste koolituste ning politseikoostöö alal ja õigusalase koostööga kriminaalasjades, milles osalevad liikmesriikide pädevad asutused ja liidu asutused ning mis hõlmab iseäranis teabevahetust, tihedamat operatiivkoostööd ja vajalikke toetusmeetmeid, et suurendada suutlikkust ennetada terrorismi ning rasket ja organiseeritud kuritegevust ja selle vastu võidelda. Samuti tuleks fondist toetada asjaomaste töötajate ja ekspertide koolitamist kooskõlas Euroopa õiguskaitsealase koolituskava üldpõhimõtetega. Fondist ei tuleks toetada tegevuskulusid ja meetmeid, mis on seotud liikmesriikide põhikohustustega, nagu avaliku korra säilitamine ja sisejulgeoleku kaitsmine, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 72.

| (9) | Fondi rakendamisel tuleks täielikult järgida Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 2 sätestatud väärtusi, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) sätestatud õigusi ja põhimõtteid ning liidu inimõigustealaseid rahvusvahelisi kohustusi. Eelkõige tuleks fondi rakendamisel täielikult austada selliseid põhiõigusi nagu õigus inimväärikusele, õigus elule, piinamise, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeld, õigus isikuandmete kaitsele, lapse õigused ning õigus tõhusale õiguskaitsevahendile, ning täielikult austada mittediskrimineerimise põhimõtet. |
| --- | --- |

(9)

Fondi rakendamisel tuleks täielikult järgida Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 2 sätestatud väärtusi, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) sätestatud õigusi ja põhimõtteid ning liidu inimõigustealaseid rahvusvahelisi kohustusi. Eelkõige tuleks fondi rakendamisel täielikult austada selliseid põhiõigusi nagu õigus inimväärikusele, õigus elule, piinamise, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise keeld, õigus isikuandmete kaitsele, lapse õigused ning õigus tõhusale õiguskaitsevahendile, ning täielikult austada mittediskrimineerimise põhimõtet.

| (10) | Kooskõlas ELi lepingu artikliga 3 tuleks fondist toetada tegevust, mis tagab laste kaitse vägivalla, väärkohtlemise, ärakasutamise ja hooletussejätmise eest. Fondist tuleks samuti toetada lapstunnistajate ja -ohvrite, eelkõige saatjata laste või muul põhjusel eestkostet vajavate laste kaitsmise meetmeid ja nende abistamist. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas ELi lepingu artikliga 3 tuleks fondist toetada tegevust, mis tagab laste kaitse vägivalla, väärkohtlemise, ärakasutamise ja hooletussejätmise eest. Fondist tuleks samuti toetada lapstunnistajate ja -ohvrite, eelkõige saatjata laste või muul põhjusel eestkostet vajavate laste kaitsmise meetmeid ja nende abistamist.

| (11) | Kooskõlas liidu tasandil kindlaks määratud jagatud prioriteetidega tuleks fondist liidu kõrgetasemelise julgeoleku tagamiseks toetada meetmeid, mille eesmärk on tegeleda peamiste julgeolekuohtudega, eelkõige ennetada terrorismi ja radikaliseerumist, rasket ja organiseeritud kuritegevust ja küberkuritegevust ja nende vastu võidelda ning abistada ja kaitsta kuriteoohvreid. Fond peaks tagama, et liit ja liikmesriigid on hästi varustatud ka arenevate ja uute ohtudega – näiteks ebaseaduslik kaubandus, sealhulgas internetis kaubitsemine, hübriidohud, keemiline, bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht – tegelemiseks, et luua tegelik julgeolekuliit. Selleks tuleks anda rahalist abi parema teabevahetuse toetamiseks, operatiivkoostöö tugevdamiseks ning riikide ja ühise suutlikkuse parandamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas liidu tasandil kindlaks määratud jagatud prioriteetidega tuleks fondist liidu kõrgetasemelise julgeoleku tagamiseks toetada meetmeid, mille eesmärk on tegeleda peamiste julgeolekuohtudega, eelkõige ennetada terrorismi ja radikaliseerumist, rasket ja organiseeritud kuritegevust ja küberkuritegevust ja nende vastu võidelda ning abistada ja kaitsta kuriteoohvreid. Fond peaks tagama, et liit ja liikmesriigid on hästi varustatud ka arenevate ja uute ohtudega – näiteks ebaseaduslik kaubandus, sealhulgas internetis kaubitsemine, hübriidohud, keemiline, bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht – tegelemiseks, et luua tegelik julgeolekuliit. Selleks tuleks anda rahalist abi parema teabevahetuse toetamiseks, operatiivkoostöö tugevdamiseks ning riikide ja ühise suutlikkuse parandamiseks.

| (12) | Fondist antava rahalise abiga tuleks toetada eelkõige teabe vahetamist, politseikoostööd, õigusalast koostööd kriminaalasjades ning ennetustegevust sellistes valdkondades nagu raske ja organiseeritud kuritegevus, relvakaubandus, korruptsioon, rahapesu, uimastikaubandus, keskkonnavastased kuriteod, terrorism, inimkaubandus, pagulaste ja ebaseaduslikult riigis viibivate rändajate ärakasutamine, raske tööalane ärakasutamine, seksuaalne ärakasutamine ja väärkohtlemine, muu hulgas laste ja naiste seksuaalne ärakasutamine ja väärkohtlemine, laste väärkohtlemist kujutava visuaalse materjali ja lapsporno levitamine ja küberkuritegevus. Samuti tuleks fondist toetada inimeste, avaliku ruumi ja elutähtsa taristu kaitset julgeolekuintsidentide eest ning julgeolekuga seotud riskideks ja kriisideks valmisolekut ja nende tõhusat juhtimist; selleks tuleks muu hulgas korraldada ühiseid koolitusi, välja töötada ühised poliitikapõhimõtted, näiteks strateegiad, poliitikatsüklid, programmid ja tegevuskavad, ning võtta vastu õigusakte ja teha praktilist koostööd. |
| --- | --- |

(12)

Fondist antava rahalise abiga tuleks toetada eelkõige teabe vahetamist, politseikoostööd, õigusalast koostööd kriminaalasjades ning ennetustegevust sellistes valdkondades nagu raske ja organiseeritud kuritegevus, relvakaubandus, korruptsioon, rahapesu, uimastikaubandus, keskkonnavastased kuriteod, terrorism, inimkaubandus, pagulaste ja ebaseaduslikult riigis viibivate rändajate ärakasutamine, raske tööalane ärakasutamine, seksuaalne ärakasutamine ja väärkohtlemine, muu hulgas laste ja naiste seksuaalne ärakasutamine ja väärkohtlemine, laste väärkohtlemist kujutava visuaalse materjali ja lapsporno levitamine ja küberkuritegevus. Samuti tuleks fondist toetada inimeste, avaliku ruumi ja elutähtsa taristu kaitset julgeolekuintsidentide eest ning julgeolekuga seotud riskideks ja kriisideks valmisolekut ja nende tõhusat juhtimist; selleks tuleks muu hulgas korraldada ühiseid koolitusi, välja töötada ühised poliitikapõhimõtted, näiteks strateegiad, poliitikatsüklid, programmid ja tegevuskavad, ning võtta vastu õigusakte ja teha praktilist koostööd.

| (13) | Fond peaks pakkuma rahalist toetust, et tegeleda esilekerkivate probleemidega, mis on tingitud interneti kaudu toime pandud teatavat liiki kuritegude, nagu maksepettuste, laste seksuaalse ärakasutamise ja ebaseadusliku relvakaubanduse märkimisväärsest suurenemisest viimastel aastatel. |
| --- | --- |

(13)

Fond peaks pakkuma rahalist toetust, et tegeleda esilekerkivate probleemidega, mis on tingitud interneti kaudu toime pandud teatavat liiki kuritegude, nagu maksepettuste, laste seksuaalse ärakasutamise ja ebaseadusliku relvakaubanduse märkimisväärsest suurenemisest viimastel aastatel.

| (14) | Fond peaks põhinema selle eelkäijate saavutustel ja investeeringutel: programm „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine“, programm „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine“ ajavahemikul 2007–2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 513/2014 (3) loodud Sisejulgeolekufondi osaks olev politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ajavahemikul 2014-2020. Fondi kohaldamisala tuleks laiendada, et võtta arvesse uusi suundumusi. |
| --- | --- |

(14)

Fond peaks põhinema selle eelkäijate saavutustel ja investeeringutel: programm „Kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine“, programm „Terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine“ ajavahemikul 2007–2013 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 513/2014 (3) loodud Sisejulgeolekufondi osaks olev politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ajavahemikul 2014-2020. Fondi kohaldamisala tuleks laiendada, et võtta arvesse uusi suundumusi.

| (15) | Liidu rahastamise mõju on vaja avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kasutuselevõtu, ühendamise ja võimendamise kaudu maksimeerida. Fond peaks aitama edendada ja soodustada kodanikuühiskonna, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide, aga ka Euroopa tööstussektori aktiivset ja sisulist kaasatust julgeolekupoliitika väljatöötamises ja rakendamises, ning asjakohasel juhul ja seoses fondi eesmärgiga peaks olema võimalik kaasata ka teisi asjaomaseid osalisi, liidu organeid, asutusi ja ameteid ning rahvusvahelisi organisatsioone. Tuleks aga tagada, et fondi toetust ei kasutataks seadusjärgsete ja avalik-õiguslike ülesannete delegeerimiseks erasektorile. |
| --- | --- |

(15)

Liidu rahastamise mõju on vaja avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kasutuselevõtu, ühendamise ja võimendamise kaudu maksimeerida. Fond peaks aitama edendada ja soodustada kodanikuühiskonna, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide, aga ka Euroopa tööstussektori aktiivset ja sisulist kaasatust julgeolekupoliitika väljatöötamises ja rakendamises, ning asjakohasel juhul ja seoses fondi eesmärgiga peaks olema võimalik kaasata ka teisi asjaomaseid osalisi, liidu organeid, asutusi ja ameteid ning rahvusvahelisi organisatsioone. Tuleks aga tagada, et fondi toetust ei kasutataks seadusjärgsete ja avalik-õiguslike ülesannete delegeerimiseks erasektorile.

| (16) | Terrorismi ning raske ja organiseeritud kuritegevuse piiriülene olemus nõuab koordineeritud reageerimist ja koostööd nii liikmesriikides kui ka nende vahel ning pädevate liidu organite, ametite ja asutustega. Kõik liikmesriikide pädevad asutused, sealhulgas spetsialiseerunud õiguskaitseasutused, võivad omada väärtuslikku teavet, et tõhusalt võidelda terrorismi ning raske ja organiseeritud kuritegevusega. Teabevahetuse kiirendamiseks ja jagatud teabe kvaliteedi parandamiseks on oluline saavutada vastastikune usaldus. Tuleks uurida ja analüüsida uusi koostöö ja teabevahetuse käsitusi, sealhulgas ohuanalüüsiga seoses, võttes arvesse olemasolevaid raamistikke liidu raamistikus ja väljaspool seda, nagu ELi luure- ja situatsioonikeskus (INTCEN), Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskus (ECTC), Euroopa terrorismivastase võitluse koordinaator ja terrorismivastase võitluse rühm. Fondist tuleks toetada liikmesriikide pädevaid asutusi, kes vastutavad ELi toimimise lepingu artiklis 87 osutatud kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eest, kui nende tegevus kuulub fondi kohaldamisalasse. Kõik rahastatavad tegevused peaksid täielikult austama eri pädevate asutuste ja Euroopa struktuuride õiguslikku seisundit ning nõutavaid teabe omandiõiguse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(16)

Terrorismi ning raske ja organiseeritud kuritegevuse piiriülene olemus nõuab koordineeritud reageerimist ja koostööd nii liikmesriikides kui ka nende vahel ning pädevate liidu organite, ametite ja asutustega. Kõik liikmesriikide pädevad asutused, sealhulgas spetsialiseerunud õiguskaitseasutused, võivad omada väärtuslikku teavet, et tõhusalt võidelda terrorismi ning raske ja organiseeritud kuritegevusega. Teabevahetuse kiirendamiseks ja jagatud teabe kvaliteedi parandamiseks on oluline saavutada vastastikune usaldus. Tuleks uurida ja analüüsida uusi koostöö ja teabevahetuse käsitusi, sealhulgas ohuanalüüsiga seoses, võttes arvesse olemasolevaid raamistikke liidu raamistikus ja väljaspool seda, nagu ELi luure- ja situatsioonikeskus (INTCEN), Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskus (ECTC), Euroopa terrorismivastase võitluse koordinaator ja terrorismivastase võitluse rühm. Fondist tuleks toetada liikmesriikide pädevaid asutusi, kes vastutavad ELi toimimise lepingu artiklis 87 osutatud kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eest, kui nende tegevus kuulub fondi kohaldamisalasse. Kõik rahastatavad tegevused peaksid täielikult austama eri pädevate asutuste ja Euroopa struktuuride õiguslikku seisundit ning nõutavaid teabe omandiõiguse põhimõtteid.

| (17) | Selleks et saada kasu õiguskaitsealase koostöö ja koolituse, narkootikumide ja narkomaania seire, põhiõiguste, õigusküsimuste ja suuremahuliste IT-süsteemide valdkonnas pädevate detsentraliseeritud asutuste teadmistest ja oskusteabest, peaks komisjon õigel ajal kaasama asjaomased detsentraliseeritud asutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/... (4) (1) loodud siseasjade fondide komitee töösse, eelkõige programmitöö perioodi alguses ja keskel. Asjakohasel juhul peaks komisjonil olema võimalik kaasata asjaomaseid detsentraliseeritud asutusi ka seiresse ja hindamisse, eelkõige selleks, et tagada fondist toetatavate meetmete kooskõla asjaomase liidu acquis’ ja kokkulepitud liidu prioriteetidega. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et saada kasu õiguskaitsealase koostöö ja koolituse, narkootikumide ja narkomaania seire, põhiõiguste, õigusküsimuste ja suuremahuliste IT-süsteemide valdkonnas pädevate detsentraliseeritud asutuste teadmistest ja oskusteabest, peaks komisjon õigel ajal kaasama asjaomased detsentraliseeritud asutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/... (4) (1) loodud siseasjade fondide komitee töösse, eelkõige programmitöö perioodi alguses ja keskel. Asjakohasel juhul peaks komisjonil olema võimalik kaasata asjaomaseid detsentraliseeritud asutusi ka seiresse ja hindamisse, eelkõige selleks, et tagada fondist toetatavate meetmete kooskõla asjaomase liidu acquis’ ja kokkulepitud liidu prioriteetidega.

| (18) | Liidu narkostrateegia terviklikus raamistikus, mille põhimõtteks on pakkumise ja nõudluse samaaegsel vähendamisel põhinev tasakaalustatud käsitus, tuleks fondist antava rahalise abiga toetada meetmeid, mille eesmärk on ebaseadusliku uimastikaubanduse ennetamine ja selle vastu võitlemine läbi nõudluse ja pakkumise vähendamise, eelkõige meetmeid, mis on suunatud võitlusele ebaseaduslike uimastite tootmise, valmistamise, ekstraheerimise, müügi, veo, impordi või ekspordi, kui ka ebaseadusliku uimastikaubandusega tegelemise eesmärgil uimastite omamise ja ostmise vastu. Fondist tuleks samuti toetada uimastipoliitika ennetuslikke aspekte. Selleks et luua uimastite valdkonnas rohkem koostoimet ja sidusust, tuleks need ajavahemikus 2014–2020 õigusprogrammiga hõlmatud eesmärkide uimastitega seotud elemendid inkorporeerida fondi. |
| --- | --- |

(18)

Liidu narkostrateegia terviklikus raamistikus, mille põhimõtteks on pakkumise ja nõudluse samaaegsel vähendamisel põhinev tasakaalustatud käsitus, tuleks fondist antava rahalise abiga toetada meetmeid, mille eesmärk on ebaseadusliku uimastikaubanduse ennetamine ja selle vastu võitlemine läbi nõudluse ja pakkumise vähendamise, eelkõige meetmeid, mis on suunatud võitlusele ebaseaduslike uimastite tootmise, valmistamise, ekstraheerimise, müügi, veo, impordi või ekspordi, kui ka ebaseadusliku uimastikaubandusega tegelemise eesmärgil uimastite omamise ja ostmise vastu. Fondist tuleks samuti toetada uimastipoliitika ennetuslikke aspekte. Selleks et luua uimastite valdkonnas rohkem koostoimet ja sidusust, tuleks need ajavahemikus 2014–2020 õigusprogrammiga hõlmatud eesmärkide uimastitega seotud elemendid inkorporeerida fondi.

| (19) | Tagamaks et fond aitab tulemuslikult kaasa kõrgetasemelisema sisejulgeoleku saavutamisele kogu liidus ja seeläbi panustab tegeliku julgeolekuliidu väljakujundamisse, tuleks fondi kasutada viisil, mis annab liikmesriikide meetmetele kõige rohkem liidu lisaväärtust. |
| --- | --- |

(19)

Tagamaks et fond aitab tulemuslikult kaasa kõrgetasemelisema sisejulgeoleku saavutamisele kogu liidus ja seeläbi panustab tegeliku julgeolekuliidu väljakujundamisse, tuleks fondi kasutada viisil, mis annab liikmesriikide meetmetele kõige rohkem liidu lisaväärtust.

| (20) | Fondist tuleks toetada investeeringuid seadmetesse, transpordivahenditesse ja rajatistesse üksnes juhul, kui sellistel investeeringutel on selge liidu lisaväärtus, ning ainult sellises ulatuses, milles kõnealused investeeringud on vajalikud fondi eesmärkide saavutamiseks. Näiteks võiksid sellised investeeringud hõlmata investeeringuid kriminalistika, varjatud jälgimise, lõhkeainete ja uimastite avastamise jaoks vajalikese seadmetesse ning muuks eriotstarbeks fondi eesmärkide piires. Fondist ei tohiks rahastada selliseid investeeringuid, mis on üksnes riikliku tähtsusega või investeeringuid, mis on vajalikud pädevate asutuste igapäevatööks, nagu vormirõivad, autod, bussid, motorollerid, politseijaoskonnad, spetsialiseerumata koolituskeskused ja kontoriseadmed. |
| --- | --- |

(20)

Fondist tuleks toetada investeeringuid seadmetesse, transpordivahenditesse ja rajatistesse üksnes juhul, kui sellistel investeeringutel on selge liidu lisaväärtus, ning ainult sellises ulatuses, milles kõnealused investeeringud on vajalikud fondi eesmärkide saavutamiseks. Näiteks võiksid sellised investeeringud hõlmata investeeringuid kriminalistika, varjatud jälgimise, lõhkeainete ja uimastite avastamise jaoks vajalikese seadmetesse ning muuks eriotstarbeks fondi eesmärkide piires. Fondist ei tohiks rahastada selliseid investeeringuid, mis on üksnes riikliku tähtsusega või investeeringuid, mis on vajalikud pädevate asutuste igapäevatööks, nagu vormirõivad, autod, bussid, motorollerid, politseijaoskonnad, spetsialiseerumata koolituskeskused ja kontoriseadmed.

| (21) | Liidusisese solidaarsuse huvides ja liidu julgeoleku tagamise vastutuse jagamise vaimus peaks asjaomane liikmesriik juhul, kui eeskätt Schengeni hindamise käigus on tuvastatud puudusi või riske, nendega piisavalt tegelema, kasutades oma programmi vahendeid, et rakendada soovitusi, mis on vastu võetud nõukogu määruse (EL) nr 1053/2013 (5) kohaselt. |
| --- | --- |

(21)

Liidusisese solidaarsuse huvides ja liidu julgeoleku tagamise vastutuse jagamise vaimus peaks asjaomane liikmesriik juhul, kui eeskätt Schengeni hindamise käigus on tuvastatud puudusi või riske, nendega piisavalt tegelema, kasutades oma programmi vahendeid, et rakendada soovitusi, mis on vastu võetud nõukogu määruse (EL) nr 1053/2013 (5) kohaselt.

| (22) | Et aidata saavutada fondi poliitikaeesmärki, peaksid liikmesriigid tagama, et nende programmid sisaldaksid meetmeid, mis käsitlevad kõiki fondi erieesmärke, et valitud prioriteedid oleksid kooskõlas II lisas sätestatud rakendusmeetmetega ning et vahendite eraldamine eesmärkide vahel on proportsionaalne väljakutsete ja vajadustega ning tagab, et poliitikaeesmärki on võimalik täita. |
| --- | --- |

(22)

Et aidata saavutada fondi poliitikaeesmärki, peaksid liikmesriigid tagama, et nende programmid sisaldaksid meetmeid, mis käsitlevad kõiki fondi erieesmärke, et valitud prioriteedid oleksid kooskõlas II lisas sätestatud rakendusmeetmetega ning et vahendite eraldamine eesmärkide vahel on proportsionaalne väljakutsete ja vajadustega ning tagab, et poliitikaeesmärki on võimalik täita.

| (23) | Kooskõlas tõhususe põhimõttega tuleks püüda saavutada koostoimet ja sidusust muude liidu fondidega ning vältida meetmete kattuvust. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas tõhususe põhimõttega tuleks püüda saavutada koostoimet ja sidusust muude liidu fondidega ning vältida meetmete kattuvust.

| (24) | Poliitikaeesmärkide tulemuslikuks saavutamiseks, mastaabisäästu kasutamiseks ja meetmete kattumise vältimiseks peaks fond olema sidus ja vastastikku täiendav muude liidu julgeolekuvaldkonna rahastamisprogrammidega. Eelkõige tuleks tagada koostoime Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Integreeritud Piirihalduse Fondiga, mis koosneb määrusega (EL) 2021/... (2) loodud piirihalduse ja viisapoliitika rahastust ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/... (6) (3) loodud tollikontrolliseadmete rahastust, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/... (7) (4) hõlmatud muude ühtekuuluvuspoliitika fondidega, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (8) loodud programmi „Euroopa Horisont“ julgeoleku-uuringute osaga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/692 (9) loodud kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmiga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/693 (10) loodud õigusprogrammiga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (11) loodud programmiga „Digitaalne Euroopa“ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (12) loodud programmiga „InvestEU“. Eriti tuleks koostoimet püüda saavutada taristu ja avaliku ruumi turvalisuse, küberturvalisuse, ohvrite kaitse ja radikaliseerumise ennetamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(24)

Poliitikaeesmärkide tulemuslikuks saavutamiseks, mastaabisäästu kasutamiseks ja meetmete kattumise vältimiseks peaks fond olema sidus ja vastastikku täiendav muude liidu julgeolekuvaldkonna rahastamisprogrammidega. Eelkõige tuleks tagada koostoime Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Integreeritud Piirihalduse Fondiga, mis koosneb määrusega (EL) 2021/... (2) loodud piirihalduse ja viisapoliitika rahastust ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/... (6) (3) loodud tollikontrolliseadmete rahastust, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/... (7) (4) hõlmatud muude ühtekuuluvuspoliitika fondidega, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/695 (8) loodud programmi „Euroopa Horisont“ julgeoleku-uuringute osaga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/692 (9) loodud kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programmiga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/693 (10) loodud õigusprogrammiga, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (11) loodud programmiga „Digitaalne Euroopa“ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/523 (12) loodud programmiga „InvestEU“. Eriti tuleks koostoimet püüda saavutada taristu ja avaliku ruumi turvalisuse, küberturvalisuse, ohvrite kaitse ja radikaliseerumise ennetamise valdkonnas.

| (25) | Et püüda tugevdada fondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu täiendavust, peaks piirihalduse ja viisapoliitika rahastu eesmärkide saavutamiseks olema võimalik kasutada ka mitmeotstarbelisi seadmeid ja IKT-süsteeme, mille esmane kasutus on kooskõlas käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(25)

Et püüda tugevdada fondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu täiendavust, peaks piirihalduse ja viisapoliitika rahastu eesmärkide saavutamiseks olema võimalik kasutada ka mitmeotstarbelisi seadmeid ja IKT-süsteeme, mille esmane kasutus on kooskõlas käesoleva määrusega.

| (26) | Fondist toetatavaid meetmeid, mida võetakse kolmandates riikides ja nendega seoses, tuleks rakendada koostoimes ja sidusalt muude väljaspool liitu rakendatavate meetmetega, mida toetatakse liidu vahenditest. Eelkõige tuleks selliste meetmete rakendamisel taotleda täielikku sidusust välistegevuse põhimõtete ja üldeesmärkide, liidu välispoliitika ning asjaomase riigi või piirkonnaga seotud arenguabipoliitikaga. Fondi välismõõtmega seoses peaks fond tõhustama koostööd kolmandate riikidega liidu sisejulgeolekule huvi pakkuvates valdkondades. Sellega seoses tuleks temaatilise rahastu vahendeid kasutada kolmandates riikides või nendega seoses võetavate meetmete toetamiseks fondi eesmärkide raames, eelkõige selleks, et aidata võidelda kuritegevuse, sealhulgas uimastikaubanduse ja inimkaubanduse vastu ja neid ennetada ning panustada võitlusse ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike võrgustike vastu. |
| --- | --- |

(26)

Fondist toetatavaid meetmeid, mida võetakse kolmandates riikides ja nendega seoses, tuleks rakendada koostoimes ja sidusalt muude väljaspool liitu rakendatavate meetmetega, mida toetatakse liidu vahenditest. Eelkõige tuleks selliste meetmete rakendamisel taotleda täielikku sidusust välistegevuse põhimõtete ja üldeesmärkide, liidu välispoliitika ning asjaomase riigi või piirkonnaga seotud arenguabipoliitikaga. Fondi välismõõtmega seoses peaks fond tõhustama koostööd kolmandate riikidega liidu sisejulgeolekule huvi pakkuvates valdkondades. Sellega seoses tuleks temaatilise rahastu vahendeid kasutada kolmandates riikides või nendega seoses võetavate meetmete toetamiseks fondi eesmärkide raames, eelkõige selleks, et aidata võidelda kuritegevuse, sealhulgas uimastikaubanduse ja inimkaubanduse vastu ja neid ennetada ning panustada võitlusse ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike võrgustike vastu.

| (27) | Temaatilise rahastu rakendamisel peaks komisjon tagama, et rahastamisel käsitletakse väljakutseid ja vajadusi fondi eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Temaatilise rahastu rakendamisel peaks komisjon tagama, et rahastamisel käsitletakse väljakutseid ja vajadusi fondi eesmärkide saavutamiseks.

| (28) | Liidu eelarvest tuleks eelkõige rahastada selliseid meetmeid, mille puhul liidu sekkumine võib anda lisaväärtust võrreldes liikmesriikide eraldi meetmetega. Julgeolekul on olemuslikult piiriülene mõõde ning see nõuab liidu tugevat ja koordineeritud tegevust. Käesoleva määruse alusel antav rahaline toetus peaks eelkõige aitama suurendada riikide ja liidu suutlikkust julgeolekuvaldkonnas. |
| --- | --- |

(28)

Liidu eelarvest tuleks eelkõige rahastada selliseid meetmeid, mille puhul liidu sekkumine võib anda lisaväärtust võrreldes liikmesriikide eraldi meetmetega. Julgeolekul on olemuslikult piiriülene mõõde ning see nõuab liidu tugevat ja koordineeritud tegevust. Käesoleva määruse alusel antav rahaline toetus peaks eelkõige aitama suurendada riikide ja liidu suutlikkust julgeolekuvaldkonnas.

| (29) | Kui liikmesriik ei ole täitnud oma aluslepingutest tulenevaid kohustusi julgeolekuvaldkonnas, kui on selge oht, et liikmesriik rikub julgeolekut käsitlevat acquis’d rakendades oluliselt liidu väärtusi, või kui määruses (EL) nr 1053/2013 sätestatud Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi raames koostatud hindamisaruandes on tuvastatud puudusi asjaomases valdkonnas, võidakse see liikmesriik lugeda liidu asjaomast acquis’d mittetäitvaks riigiks seoses fondist antava tegevustoetuse kasutamisega. |
| --- | --- |

(29)

Kui liikmesriik ei ole täitnud oma aluslepingutest tulenevaid kohustusi julgeolekuvaldkonnas, kui on selge oht, et liikmesriik rikub julgeolekut käsitlevat acquis’d rakendades oluliselt liidu väärtusi, või kui määruses (EL) nr 1053/2013 sätestatud Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi raames koostatud hindamisaruandes on tuvastatud puudusi asjaomases valdkonnas, võidakse see liikmesriik lugeda liidu asjaomast acquis’d mittetäitvaks riigiks seoses fondist antava tegevustoetuse kasutamisega.

| (30) | Fond peaks tegelema suurema paindlikkuse ja lihtsustamise vajadusega, ent ühtlasi tuleks järgida prognoositavusega seonduvaid nõudeid, ning tagama käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamiseks vahendite õiglase ja läbipaistva jaotamise. Fondi rakendamisel tuleks juhinduda tõhususe, tulemuslikkuse, asjakohasuse, sidususe, liidu lisaväärtuse ja kulutuste kvaliteedi põhimõtetest. Lisaks tuleks fondi rakendada nii kasutajasõbralikult kui võimalik. |
| --- | --- |

(30)

Fond peaks tegelema suurema paindlikkuse ja lihtsustamise vajadusega, ent ühtlasi tuleks järgida prognoositavusega seonduvaid nõudeid, ning tagama käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamiseks vahendite õiglase ja läbipaistva jaotamise. Fondi rakendamisel tuleks juhinduda tõhususe, tulemuslikkuse, asjakohasuse, sidususe, liidu lisaväärtuse ja kulutuste kvaliteedi põhimõtetest. Lisaks tuleks fondi rakendada nii kasutajasõbralikult kui võimalik.

| (31) | Täielikult või osaliselt liidu eelarvest rahastatavate investeeringute loodava lisaväärtuse optimeerimiseks tuleks püüda saavutada koostoime eeskätt fondi ja teiste liidu programmide, seahulgas eelarve jagatud täitmise korras hallatavate programmide vahel. Sellise koostoime maksimeerimiseks tuleks tagada esmatähtsad soodustavad mehhanismid, sealhulgas meetmete kumulatiivne rahastamine fondist ja mõnest muust liidu programmist. Selline kumulatiivne rahastamine ei tohiks ületada kõnealuse meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Selleks tuleks käesolevas määruses sätestada asjakohased normid, eelkõige võimalus deklareerida sama maksumus või kulu proportsionaalselt fondi ja muu liidu programmi raames. |
| --- | --- |

(31)

Täielikult või osaliselt liidu eelarvest rahastatavate investeeringute loodava lisaväärtuse optimeerimiseks tuleks püüda saavutada koostoime eeskätt fondi ja teiste liidu programmide, seahulgas eelarve jagatud täitmise korras hallatavate programmide vahel. Sellise koostoime maksimeerimiseks tuleks tagada esmatähtsad soodustavad mehhanismid, sealhulgas meetmete kumulatiivne rahastamine fondist ja mõnest muust liidu programmist. Selline kumulatiivne rahastamine ei tohiks ületada kõnealuse meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Selleks tuleks käesolevas määruses sätestada asjakohased normid, eelkõige võimalus deklareerida sama maksumus või kulu proportsionaalselt fondi ja muu liidu programmi raames.

| (32) | Fondist toetatavate meetmete tutvustamisel peaksid liidu rahaliste vahendite saajad andma teavet sihtrühma keeles või keeltes. Liidu rahastamise nähtavuse tagamiseks peaksid rahaliste vahendite saajad osutama meetme kohta teabe andmisel rahastamise päritolule. Sel eesmärgil peaksid rahaliste vahendite saajad tagama, et meediale ja üldsusele suunatud teabes on kujutatud liidu embleemi ja selge sõnaga mainitud liidu rahalist toetust. |
| --- | --- |

(32)

Fondist toetatavate meetmete tutvustamisel peaksid liidu rahaliste vahendite saajad andma teavet sihtrühma keeles või keeltes. Liidu rahastamise nähtavuse tagamiseks peaksid rahaliste vahendite saajad osutama meetme kohta teabe andmisel rahastamise päritolule. Sel eesmärgil peaksid rahaliste vahendite saajad tagama, et meediale ja üldsusele suunatud teabes on kujutatud liidu embleemi ja selge sõnaga mainitud liidu rahalist toetust.

| (33) | Komisjonil peaks olema võimalik kasutada fondi rahalisi vahendeid, et edendada parimaid tavasid ja vahetada teavet seoses fondi rakendamisega. |
| --- | --- |

(33)

Komisjonil peaks olema võimalik kasutada fondi rahalisi vahendeid, et edendada parimaid tavasid ja vahetada teavet seoses fondi rakendamisega.

| (34) | Komisjon peaks avaldama aegsasti teavet temaatilisest rahastust eelarve otsese või kaudse täitmise korras antud toetuse kohta ning seda teavet asjakohasel juhul ajakohastama. Andmeid peaks olema võimalik sorteerida konkreetse eesmärgi, toetusesaaja nime, juriidiliste kohustustega seotud summa ning meetme laadi ja eesmärgi järgi. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon peaks avaldama aegsasti teavet temaatilisest rahastust eelarve otsese või kaudse täitmise korras antud toetuse kohta ning seda teavet asjakohasel juhul ajakohastama. Andmeid peaks olema võimalik sorteerida konkreetse eesmärgi, toetusesaaja nime, juriidiliste kohustustega seotud summa ning meetme laadi ja eesmärgi järgi.

| (35) | Käesolevas määruses tuleks liikmesriikide programmide jaoks kindlaks määrata esialgsed summad, mis arvutatakse I lisas sätestatud kriteeriumide põhjal. |
| --- | --- |

(35)

Käesolevas määruses tuleks liikmesriikide programmide jaoks kindlaks määrata esialgsed summad, mis arvutatakse I lisas sätestatud kriteeriumide põhjal.

| (36) | Liikmesriikide programmide esialgsed summad peaksid looma liikmesriikidele aluse pikaajaliste investeeringute tegemiseks julgeolekusse. Selleks et võtta arvesse sisemiste ja väliste julgeolekuohtude või lähteolukorra muutusi, tuleks programmitöö perioodi keskel eraldada liikmesriikidele kooskõlas I lisaga lisasumma, mis peaks põhinema statistilistel andmetel, võttes arvesse nende programmi rakendamise seisu. |
| --- | --- |

(36)

Liikmesriikide programmide esialgsed summad peaksid looma liikmesriikidele aluse pikaajaliste investeeringute tegemiseks julgeolekusse. Selleks et võtta arvesse sisemiste ja väliste julgeolekuohtude või lähteolukorra muutusi, tuleks programmitöö perioodi keskel eraldada liikmesriikidele kooskõlas I lisaga lisasumma, mis peaks põhinema statistilistel andmetel, võttes arvesse nende programmi rakendamise seisu.

| (37) | Kuna julgeolekuvaldkonna katsumused muutuvad pidevalt, on rahaliste vahendite jaotamist vaja kohandada vastavalt sisemiste ja väliste julgeolekuohtude muutustele ning suunata rahastamine liidu jaoks suurima lisaväärtusega prioriteetidele. Selleks et reageerida pakilistele vajadustele ning poliitika ja liidu prioriteetide muutumisele ning suunata rahastamine liidu jaoks suurema lisaväärtusega meetmetele, tuleks osa vahenditest eraldada temaatilise rahastu kaudu korrapäraselt erimeetmete, liidu meetmete ning erakorralise abi jaoks. |
| --- | --- |

(37)

Kuna julgeolekuvaldkonna katsumused muutuvad pidevalt, on rahaliste vahendite jaotamist vaja kohandada vastavalt sisemiste ja väliste julgeolekuohtude muutustele ning suunata rahastamine liidu jaoks suurima lisaväärtusega prioriteetidele. Selleks et reageerida pakilistele vajadustele ning poliitika ja liidu prioriteetide muutumisele ning suunata rahastamine liidu jaoks suurema lisaväärtusega meetmetele, tuleks osa vahenditest eraldada temaatilise rahastu kaudu korrapäraselt erimeetmete, liidu meetmete ning erakorralise abi jaoks.

| (38) | Liikmesriike tuleks suurema liidu toetuse kaudu innustada kasutama osa oma programmi eraldisest IV lisas loetletud meetmete rahastamiseks, eelkõige seetõttu, et neil on oluline liidu lisaväärtus või et need on liidu jaoks tähtsad. |
| --- | --- |

(38)

Liikmesriike tuleks suurema liidu toetuse kaudu innustada kasutama osa oma programmi eraldisest IV lisas loetletud meetmete rahastamiseks, eelkõige seetõttu, et neil on oluline liidu lisaväärtus või et need on liidu jaoks tähtsad.

| (39) | Osa fondi kättesaadavatest vahenditest võiks eraldada liikmesriikide programmidele selliste erimeetmete rakendamiseks, mille puhul tuleb liikmesriikidel teha koostööd, või erimeetmete rakendamiseks olukordades, kus on vaja reageerida liidus toimuvale arengule, mille jaoks tuleb teha ühele või mitmele liikmesriigile kättesaadavaks täiendavad rahalised vahendid. Komisjon peaks need erimeetmed kindlaks määrama oma tööprogrammides. |
| --- | --- |

(39)

Osa fondi kättesaadavatest vahenditest võiks eraldada liikmesriikide programmidele selliste erimeetmete rakendamiseks, mille puhul tuleb liikmesriikidel teha koostööd, või erimeetmete rakendamiseks olukordades, kus on vaja reageerida liidus toimuvale arengule, mille jaoks tuleb teha ühele või mitmele liikmesriigile kättesaadavaks täiendavad rahalised vahendid. Komisjon peaks need erimeetmed kindlaks määrama oma tööprogrammides.

| (40) | Fondist tuleks anda toetust sisejulgeolekuga seotud tegevuskulude katmiseks, et võimaldada liikmesriikidel säilitada suutlikkus, mis on hädavajalik liidu kui terviku jaoks. Selline toetus peaks seisnema fondi eesmärkidega seotud konkreetsete kulude täielikus hüvitamises ning see peaks olema liikmesriikide programmide lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(40)

Fondist tuleks anda toetust sisejulgeolekuga seotud tegevuskulude katmiseks, et võimaldada liikmesriikidel säilitada suutlikkus, mis on hädavajalik liidu kui terviku jaoks. Selline toetus peaks seisnema fondi eesmärkidega seotud konkreetsete kulude täielikus hüvitamises ning see peaks olema liikmesriikide programmide lahutamatu osa.

| (41) | Selleks et täiendada fondi poliitikaeesmärgi rakendamist riiklikul tasandil liikmesriikide programmide kaudu, tuleks fondist toetada ka liidu tasandi meetmeid. Sellised meetmed peaksid teenima fondi kohaldamisalasse jäävaid üldisi strateegilisi eesmärke, mis on seotud poliitikaanalüüsi ja innovatsiooni, riikidevahelise vastastikuse õppimise ja partnerluste ning uute algatuste ja meetmete testimisega kogu liidus või teatavate liikmesriikide vahel. Fondist tuleks toetada liikmesriikide jõupingutusi, sealhulgas kohalikul tasandil, et vahetada parimaid tavasid ja edendada ühist koolitust, sealhulgas õiguskaitsetöötajate teadlikkuse parandamist radikaliseerumisest ja kõigist diskrimineerimise vormidest, mis võivad viia vägivallani, nagu antisemitism, romavastasus ja muud rassismi vormid. Selleks võiks rahastada noorematele õiguskaitsetöötajatele mõeldud spetsialiseeritud vahetusprogramme. |
| --- | --- |

(41)

Selleks et täiendada fondi poliitikaeesmärgi rakendamist riiklikul tasandil liikmesriikide programmide kaudu, tuleks fondist toetada ka liidu tasandi meetmeid. Sellised meetmed peaksid teenima fondi kohaldamisalasse jäävaid üldisi strateegilisi eesmärke, mis on seotud poliitikaanalüüsi ja innovatsiooni, riikidevahelise vastastikuse õppimise ja partnerluste ning uute algatuste ja meetmete testimisega kogu liidus või teatavate liikmesriikide vahel. Fondist tuleks toetada liikmesriikide jõupingutusi, sealhulgas kohalikul tasandil, et vahetada parimaid tavasid ja edendada ühist koolitust, sealhulgas õiguskaitsetöötajate teadlikkuse parandamist radikaliseerumisest ja kõigist diskrimineerimise vormidest, mis võivad viia vägivallani, nagu antisemitism, romavastasus ja muud rassismi vormid. Selleks võiks rahastada noorematele õiguskaitsetöötajatele mõeldud spetsialiseeritud vahetusprogramme.

| (42) | Et tugevdada liidu suutlikkust viivitamata reageerida julgeolekuintsidentidele või liitu ähvardavatele uutele ohtudele, peaks olema võimalik anda erakorralist abi kooskõlas käesolevas määruses ette nähtud raamistikuga. Sellist abi ei tuleks anda selleks, et toetada üksnes hädaolukorra- või pikaajalisi meetmeid või tegeleda olukordadega, mille kiireloomulisus tuleneb sellest, et pädevad asutused ei suuda õigesti planeerida ja reageerida. |
| --- | --- |

(42)

Et tugevdada liidu suutlikkust viivitamata reageerida julgeolekuintsidentidele või liitu ähvardavatele uutele ohtudele, peaks olema võimalik anda erakorralist abi kooskõlas käesolevas määruses ette nähtud raamistikuga. Sellist abi ei tuleks anda selleks, et toetada üksnes hädaolukorra- või pikaajalisi meetmeid või tegeleda olukordadega, mille kiireloomulisus tuleneb sellest, et pädevad asutused ei suuda õigesti planeerida ja reageerida.

| (43) | Meetme vajaliku paindlikkuse tagamiseks ja esilekerkivatele vajadustele vastamiseks peaks olema võimalik anda detsentraliseeritud asutustele täiendavaid rahalisi vahendeid, mille abil täita teatavaid erakorralisi ülesandeid. Kui täidetav ülesanne on sedavõrd kiireloomuline, et detsentraliseeritud asutuste eelarvet ei ole võimalik õigel ajal kohandada, peaks neil olema võimalik saada kooskõlas liidu institutsioonide poolt liidu tasandil kindlaks määratud prioriteetide ja algatustega erakorralist abi, sealhulgas toetuste vormis. |
| --- | --- |

(43)

Meetme vajaliku paindlikkuse tagamiseks ja esilekerkivatele vajadustele vastamiseks peaks olema võimalik anda detsentraliseeritud asutustele täiendavaid rahalisi vahendeid, mille abil täita teatavaid erakorralisi ülesandeid. Kui täidetav ülesanne on sedavõrd kiireloomuline, et detsentraliseeritud asutuste eelarvet ei ole võimalik õigel ajal kohandada, peaks neil olema võimalik saada kooskõlas liidu institutsioonide poolt liidu tasandil kindlaks määratud prioriteetide ja algatustega erakorralist abi, sealhulgas toetuste vormis.

| (44) | Arvestades liidu meetmete piiriülest iseloomu ja selleks, et edendada koordineeritud tegevust liidus kõrgeima julgeolekutaseme tagamise eesmärgi saavutamiseks, peaksid detsentraliseeritud asutused erandkorras olema kõlblikud saama toetust liidu meetmetest, sealhulgas toetuste (grantide) vormis, kui nad aitavad rakendada liidu meetmeid, mis kuuluvad nende detsentraliseeritud asutuste pädevusse, ja kui neid meetmeid ei kaeta kõnealuste detsentraliseeritud asutuste eelarvesse aastaeelarve kaudu antavast liidu osalusest. Et tagada liidu lisaväärtus, peaks selline toetus olema kooskõlas liidu institutsioonide poolt liidu tasandil kindlaks määratud prioriteetide ja algatustega. |
| --- | --- |

(44)

Arvestades liidu meetmete piiriülest iseloomu ja selleks, et edendada koordineeritud tegevust liidus kõrgeima julgeolekutaseme tagamise eesmärgi saavutamiseks, peaksid detsentraliseeritud asutused erandkorras olema kõlblikud saama toetust liidu meetmetest, sealhulgas toetuste (grantide) vormis, kui nad aitavad rakendada liidu meetmeid, mis kuuluvad nende detsentraliseeritud asutuste pädevusse, ja kui neid meetmeid ei kaeta kõnealuste detsentraliseeritud asutuste eelarvesse aastaeelarve kaudu antavast liidu osalusest. Et tagada liidu lisaväärtus, peaks selline toetus olema kooskõlas liidu institutsioonide poolt liidu tasandil kindlaks määratud prioriteetide ja algatustega.

| (45) | Fondi poliitikaeesmärki täidetakse ka rahastamisvahendite ja eelarveliste tagatiste kaudu määrusega (EL) 2021/523 loodud programmi „InvestEU“ poliitikaharude raames. Sellist rahalist toetust tuleks kasutada turutõrgete kõrvaldamiseks või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ning meetmetega ei tohiks dubleerida ega välja tõrjuda erasektori rahastamist ega moonutada konkurentsi siseturul. Meetmetel peaks olema selge liidu lisaväärtus. |
| --- | --- |

(45)

Fondi poliitikaeesmärki täidetakse ka rahastamisvahendite ja eelarveliste tagatiste kaudu määrusega (EL) 2021/523 loodud programmi „InvestEU“ poliitikaharude raames. Sellist rahalist toetust tuleks kasutada turutõrgete kõrvaldamiseks või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ning meetmetega ei tohiks dubleerida ega välja tõrjuda erasektori rahastamist ega moonutada konkurentsi siseturul. Meetmetel peaks olema selge liidu lisaväärtus.

| (46) | Segarahastamistoimingud on vabatahtlikud, liidu eelarvest toetatavad toimingud, mille puhul kombineeritakse liidu eelarvest tagastamatul kujul antav toetus, tagastataval kujul antav toetus või mõlemad tugi-, arengut rahastavate asutuste või muude avalik-õiguslike või erasektori finantseerimisasutuste ja investorite antava tagastatava toetusega. |
| --- | --- |

(46)

Segarahastamistoimingud on vabatahtlikud, liidu eelarvest toetatavad toimingud, mille puhul kombineeritakse liidu eelarvest tagastamatul kujul antav toetus, tagastataval kujul antav toetus või mõlemad tugi-, arengut rahastavate asutuste või muude avalik-õiguslike või erasektori finantseerimisasutuste ja investorite antava tagastatava toetusega.

| (47) | Käesoleva määrusega kehtestatakse fondi rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahelise 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (13) punkti 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Käesoleva määrusega kehtestatakse fondi rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahelise 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava, (13) punkti 18 tähenduses.

| (48) | Fondi suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (14) (edaspidi „finantsmäärus“). Finantsmääruses on sätestatud liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kohta. |
| --- | --- |

(48)

Fondi suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (14) (edaspidi „finantsmäärus“). Finantsmääruses on sätestatud liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamise kohta.

| (49) | Eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate meetmete rakendamiseks peaks fond olema osa sidusast raamistikust, kuhu kuuluvad käesolev määrus, finantsmäärus ja määrus (EL) .../... (5). |
| --- | --- |

(49)

Eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate meetmete rakendamiseks peaks fond olema osa sidusast raamistikust, kuhu kuuluvad käesolev määrus, finantsmäärus ja määrus (EL) .../... (5).

| (50) | Määrusega (EL) 2021/... (5) on kehtestatud raamistik meetmete jaoks, mida rakendavad Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond, Õiglase Ülemineku Fond, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Sisejulgeolekufond ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu, mis on Integreeritud Piirihalduse Fondi osa, ning kõnealuses määruses on eelkõige sätestatud eelarve jagatud täitmise korras rakendatavate liidu fondide programmitöö, seire ja hindamise, haldamise ja kontrolli reeglid. Käesolevas määruses on lisaks vaja kindlaks määrata fondi eesmärgid ja kehtestada erisätted meetmete kohta, mida võib fondist rahastada. |
| --- | --- |

(50)

Määrusega (EL) 2021/... (5) on kehtestatud raamistik meetmete jaoks, mida rakendavad Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfond, Õiglase Ülemineku Fond, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, Sisejulgeolekufond ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu, mis on Integreeritud Piirihalduse Fondi osa, ning kõnealuses määruses on eelkõige sätestatud eelarve jagatud täitmise korras rakendatavate liidu fondide programmitöö, seire ja hindamise, haldamise ja kontrolli reeglid. Käesolevas määruses on lisaks vaja kindlaks määrata fondi eesmärgid ja kehtestada erisätted meetmete kohta, mida võib fondist rahastada.

| (51) | Määruses (EL) 2021/... (5) on sätestatud fondi eelmaksete kava, mille spetsiaalne eelmaksete määr on kehtestatud käesolevas määruses. Lisaks on hädaolukorrale kiire reageerimise tagamiseks asjakohane kehtestada spetsiaalne eelmaksete määr erakorralise abi jaoks. Eelmaksete kava peaks tagama, et liikmesriikidel on olemas vahendid toetusesaajate toetamiseks oma programmide rakendamise algusest peale. |
| --- | --- |

(51)

Määruses (EL) 2021/... (5) on sätestatud fondi eelmaksete kava, mille spetsiaalne eelmaksete määr on kehtestatud käesolevas määruses. Lisaks on hädaolukorrale kiire reageerimise tagamiseks asjakohane kehtestada spetsiaalne eelmaksete määr erakorralise abi jaoks. Eelmaksete kava peaks tagama, et liikmesriikidel on olemas vahendid toetusesaajate toetamiseks oma programmide rakendamise algusest peale.

| (52) | Käesolevas määruses ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja anda tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrolliga seotud kulusid, halduskoormust ja nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Valiku tegemisel tuleks kaaluda kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamist ning finantsmääruse artikli 125 lõikes 1 osutatud kuludega sidumata rahastamist. |
| --- | --- |

(52)

Käesolevas määruses ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja anda tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrolliga seotud kulusid, halduskoormust ja nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Valiku tegemisel tuleks kaaluda kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamist ning finantsmääruse artikli 125 lõikes 1 osutatud kuludega sidumata rahastamist.

| (53) | Selleks et ühtse auditi põhimõtet võimalikult hästi ära kasutada, on asjakohane kehtestada erireeglid selliste projektide kontrollimiseks ja auditeerimiseks, mille puhul toetusesaajad on rahvusvahelised organisatsioonid, kelle sisekontrollisüsteemidele on komisjon andnud positiivse hinnangu. Selliste projektide puhul peaks korraldusasutustel olema võimalus piirata juhtimiskontrolli, tingimusel et toetusesaaja esitab õigel ajal kõik vajalikud andmed ja teabe projekti edenemise ja selle aluseks olevate kulude rahastamiskõlblikkuse kohta. Lisaks peaks juhul, kui sellise rahvusvahelise organisatsiooni rakendatav projekt on osa auditivalimist, olema auditeerimisasutusel võimalik teha oma tööd kooskõlas rahvusvahelise seotud teenuste standardi (ISRS) 4400 „Töövõtud kokkuleppeliste protseduuride läbiviimiseks finantsinformatsiooni osas“ põhimõtetega. |
| --- | --- |

(53)

Selleks et ühtse auditi põhimõtet võimalikult hästi ära kasutada, on asjakohane kehtestada erireeglid selliste projektide kontrollimiseks ja auditeerimiseks, mille puhul toetusesaajad on rahvusvahelised organisatsioonid, kelle sisekontrollisüsteemidele on komisjon andnud positiivse hinnangu. Selliste projektide puhul peaks korraldusasutustel olema võimalus piirata juhtimiskontrolli, tingimusel et toetusesaaja esitab õigel ajal kõik vajalikud andmed ja teabe projekti edenemise ja selle aluseks olevate kulude rahastamiskõlblikkuse kohta. Lisaks peaks juhul, kui sellise rahvusvahelise organisatsiooni rakendatav projekt on osa auditivalimist, olema auditeerimisasutusel võimalik teha oma tööd kooskõlas rahvusvahelise seotud teenuste standardi (ISRS) 4400 „Töövõtud kokkuleppeliste protseduuride läbiviimiseks finantsinformatsiooni osas“ põhimõtetega.

| (54) | Vastavalt finantsmääruse artikli 193 lõikele 2 võib toetust anda juba alustatud meetmele, tingimusel et taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allkirjastamist. Enne toetustaotluse esitamise kuupäeva tekkinud kulusid ei saa liidu vahenditest rahastada, välja arvatud igakülgselt põhjendatud erandjuhtudel. Selleks et vältida liidu toetuses häireid, mis võivad kahjustada liidu huve, peaks mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alguses olema piiratud ajavahemiku jooksul võimalik, et kulusid, mis on tekkinud seoses käesoleva määruse alusel eelarve otsese täitmise korras toetatavate meetmetega, mis on juba alanud, saab rahastada liidu vahenditest alates 1. jaanuarist 2021, isegi kui need kulud tekkisid enne toetustaotluse või abitaotluse esitamist. |
| --- | --- |

(54)

Vastavalt finantsmääruse artikli 193 lõikele 2 võib toetust anda juba alustatud meetmele, tingimusel et taotleja suudab tõendada vajadust alustada meedet enne toetuslepingu allkirjastamist. Enne toetustaotluse esitamise kuupäeva tekkinud kulusid ei saa liidu vahenditest rahastada, välja arvatud igakülgselt põhjendatud erandjuhtudel. Selleks et vältida liidu toetuses häireid, mis võivad kahjustada liidu huve, peaks mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 alguses olema piiratud ajavahemiku jooksul võimalik, et kulusid, mis on tekkinud seoses käesoleva määruse alusel eelarve otsese täitmise korras toetatavate meetmetega, mis on juba alanud, saab rahastada liidu vahenditest alates 1. jaanuarist 2021, isegi kui need kulud tekkisid enne toetustaotluse või abitaotluse esitamist.

| (55) | Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (15) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (16) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (17) ja (EL) 2017/1939 (18) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (19) ja esitada süüdistusi.
  Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgselt koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. Liikmesriigid peaksid tegema täielikku koostööd ning osutama liidu institutsioonidele, organitele, asutustele ja ametitele igakülgset vajalikku abi liidu finantshuvide kaitsmisel. |
| --- | --- |

(55)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (15) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (16) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (17) ja (EL) 2017/1939 (18) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (19) ja esitada süüdistusi.

Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgselt koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide puhul kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. Liikmesriigid peaksid tegema täielikku koostööd ning osutama liidu institutsioonidele, organitele, asutustele ja ametitele igakülgset vajalikku abi liidu finantshuvide kaitsmisel.

| (56) | Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, hangete, auhindade ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(56)

Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks menetlus eelarve kehtestamiseks ja selle täitmiseks toetuste, hangete, auhindade ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.

| (57) | Nõukogu otsuse 2013/755/EL (20) kohaselt võivad ülemeremaades või -territooriumidel elavad isikud ja asuvad üksused saada rahalist toetust vastavalt fondi reeglitele ja eesmärkidele ning asjaomase ülemeremaa või -territooriumiga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale võimalikule korrale. |
| --- | --- |

(57)

Nõukogu otsuse 2013/755/EL (20) kohaselt võivad ülemeremaades või -territooriumidel elavad isikud ja asuvad üksused saada rahalist toetust vastavalt fondi reeglitele ja eesmärkidele ning asjaomase ülemeremaa või -territooriumiga seotud liikmesriigi suhtes kohaldatavale võimalikule korrale.

| (58) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 349 ja kooskõlas komisjoni 24. oktoobri 2017. aasta teatisega „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“, mille nõukogu kiitis heaks oma 12. aprilli 2018. aasta järeldustes, peaksid asjaomased liikmesriigid tagama, et nende programmides käsitletakse ka äärepoolseimaid piirkondi ähvardavaid konkreetseid ohte. Fondist tuleks neid liikmesriike toetada piisavate vahenditega, et äärepoolseimaid piirkondi asjakohaselt aidata. |
| --- | --- |

(58)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 349 ja kooskõlas komisjoni 24. oktoobri 2017. aasta teatisega „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“, mille nõukogu kiitis heaks oma 12. aprilli 2018. aasta järeldustes, peaksid asjaomased liikmesriigid tagama, et nende programmides käsitletakse ka äärepoolseimaid piirkondi ähvardavaid konkreetseid ohte. Fondist tuleks neid liikmesriike toetada piisavate vahenditega, et äärepoolseimaid piirkondi asjakohaselt aidata.

| (59) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 (21) tuleks fondi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud konkreetsete seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Need seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata fondi mõju kohapeal. Fondiga saavutatud tulemuste mõõtmiseks tuleks iga selle erieesmärgi jaoks kehtestada näitajad ja seonduvad sihid. Need näitajad peaksid hõlmama kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid. |
| --- | --- |

(59)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 (21) tuleks fondi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud konkreetsete seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Need seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata fondi mõju kohapeal. Fondiga saavutatud tulemuste mõõtmiseks tuleks iga selle erieesmärgi jaoks kehtestada näitajad ja seonduvad sihid. Need näitajad peaksid hõlmama kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid näitajaid.

| (60) | Näitajate abil ja finantsaruannete kaudu peaksid komisjon ja liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) 2021/... (6) ja käesoleva määruse asjakohaste sätetega jälgima fondi rakendamist. Alates 2023. aastast peaksid liikmesriigid esitama komisjonile iga-aastased tulemusaruanded viimase aruandeaasta kohta. Kõnealused aruanded peaksid sisaldama teavet liikmesriikide programmide rakendamisel tehtud edusammude kohta. Liikmesriigid peaksid komisjonile esitama ka nende aruannete kokkuvõtted. Komisjon peaks tõlkima kokkuvõtted kõikidesse liidu ametlikesse keeltesse ja tegema need oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks koos linkidega määruses (EL) 2021/... (6) osutatud liikmesriikide veebisaitidele. |
| --- | --- |

(60)

Näitajate abil ja finantsaruannete kaudu peaksid komisjon ja liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) 2021/... (6) ja käesoleva määruse asjakohaste sätetega jälgima fondi rakendamist. Alates 2023. aastast peaksid liikmesriigid esitama komisjonile iga-aastased tulemusaruanded viimase aruandeaasta kohta. Kõnealused aruanded peaksid sisaldama teavet liikmesriikide programmide rakendamisel tehtud edusammude kohta. Liikmesriigid peaksid komisjonile esitama ka nende aruannete kokkuvõtted. Komisjon peaks tõlkima kokkuvõtted kõikidesse liidu ametlikesse keeltesse ja tegema need oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks koos linkidega määruses (EL) 2021/... (6) osutatud liikmesriikide veebisaitidele.

| (61) | Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (22) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, peaksid käesoleva määruse kohased meetmed aitama saavutada eesmärki eraldada 30 % kõigist mitmeaastase finantsraamistiku alusel tehtavatest kulutustest kliimaeesmärkide peavoolustamiseks ning liikuda selle eesmärgi poole, et 2024. aastal eraldatakse eelarvest bioloogilise mitmekesisusega seotud kuludeks 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 %, võttes seejuures arvesse, et kliimaeesmärgid ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid praegu kattuvad. Fondist tuleks toetada tegevusi, mis on kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnastandardite ja prioriteetidega ega kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (23) artikli 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(61)

Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (22) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet ning saavutada ÜRO kestliku arengu eesmärgid, peaksid käesoleva määruse kohased meetmed aitama saavutada eesmärki eraldada 30 % kõigist mitmeaastase finantsraamistiku alusel tehtavatest kulutustest kliimaeesmärkide peavoolustamiseks ning liikuda selle eesmärgi poole, et 2024. aastal eraldatakse eelarvest bioloogilise mitmekesisusega seotud kuludeks 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 %, võttes seejuures arvesse, et kliimaeesmärgid ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid praegu kattuvad. Fondist tuleks toetada tegevusi, mis on kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnastandardite ja prioriteetidega ega kahjusta märkimisväärselt keskkonnaeesmärke Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (23) artikli 17 tähenduses.

| (62) | Programmitöö perioodil 2014–2020 Sisejulgeolekufondi osana loodud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendist toetatavate programmide ja projektide suhtes tuleks jätkata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 514/2014 (24) ning muude programmitöö perioodi 2014–2020 suhtes kohaldatavate õigusaktide kohaldamist. Kuna määruse (EL) nr 514/2014 rakendamisperiood kattub käesoleva määrusega hõlmatud programmitöö perioodiga, tuleks teatavate kõnealuse määrusega heaks kiidetud projektide elluviimise järjepidevuse tagamiseks kehtestada etappideks jaotamise sätted. Projekti iga üksikut etappi tuleks rakendada kooskõlas selle programmitöö perioodi reeglitega, mille alusel projekti rahastatakse. |
| --- | --- |

(62)

Programmitöö perioodil 2014–2020 Sisejulgeolekufondi osana loodud politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendist toetatavate programmide ja projektide suhtes tuleks jätkata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 514/2014 (24) ning muude programmitöö perioodi 2014–2020 suhtes kohaldatavate õigusaktide kohaldamist. Kuna määruse (EL) nr 514/2014 rakendamisperiood kattub käesoleva määrusega hõlmatud programmitöö perioodiga, tuleks teatavate kõnealuse määrusega heaks kiidetud projektide elluviimise järjepidevuse tagamiseks kehtestada etappideks jaotamise sätted. Projekti iga üksikut etappi tuleks rakendada kooskõlas selle programmitöö perioodi reeglitega, mille alusel projekti rahastatakse.

| (63) | Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(63)

Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (64) | Käesoleva määruse mitteolemuslike osade täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses IV lisas loetletud kõrgema kaasfinantseerimise määraga meetmete, VII lisa kohase tegevustoetuse ning seire- ja hindamisraamistiku edasiarendamisega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(64)

Käesoleva määruse mitteolemuslike osade täiendamiseks või muutmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte seoses IV lisas loetletud kõrgema kaasfinantseerimise määraga meetmete, VII lisa kohase tegevustoetuse ning seire- ja hindamisraamistiku edasiarendamisega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (65) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (25). Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmise puhul, milles sätestatakse liikmesriikide ühised kohustused, eelkõige komisjonile teabe edastamise kohustus, ning nõuandemenetlust tuleks kasutada nende rakendusaktide vastuvõtmisel, mis on seotud komisjonile teabe edastamise üksikasjaliku korraga programmitöö ja aruandluse raamistikus, arvestades nende puhttehnilist laadi. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorralise abi laadi ja eesmärgiga, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid käesolevas määruses sätestatud erakorralise abi andmise otsuste vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(65)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (25). Kontrollimenetlust tuleks kasutada rakendusaktide vastuvõtmise puhul, milles sätestatakse liikmesriikide ühised kohustused, eelkõige komisjonile teabe edastamise kohustus, ning nõuandemenetlust tuleks kasutada nende rakendusaktide vastuvõtmisel, mis on seotud komisjonile teabe edastamise üksikasjaliku korraga programmitöö ja aruandluse raamistikus, arvestades nende puhttehnilist laadi. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud erakorralise abi laadi ja eesmärgiga, ning kui tungiv kiireloomulisus seda nõuab, peaks komisjon vastu võtma viivitamata kohaldatavad rakendusaktid käesolevas määruses sätestatud erakorralise abi andmise otsuste vastuvõtmiseks.

| (66) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(66)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (67) | ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(67)

ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 3 kohaselt on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (68) | On asjakohane viia käesoleva määruse kohaldamise periood vastavusse nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (26) kohaldamise perioodiga. |
| --- | --- |

(68)

On asjakohane viia käesoleva määruse kohaldamise periood vastavusse nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093 (26) kohaldamise perioodiga.

| (69) | Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkonnas toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamise alustamist mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2021–2027 algusest, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(69)

Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkonnas toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamise alustamist mitmeaastase finantsraamistiku aastateks 2021–2027 algusest, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega luuakse Sisejulgeolekufond (edaspidi „fond“) mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kestuseks.

2.   Käesolevas määruses sätestatakse:

| a) | fondi poliitikaeesmärk; |
| --- | --- |

a)

fondi poliitikaeesmärk;

| b) | fondi erieesmärgid ja meetmed nende erieesmärkide täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

fondi erieesmärgid ja meetmed nende erieesmärkide täitmiseks;

| c) | eelarve alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027; |
| --- | --- |

c)

eelarve alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027;

| d) | liidupoolse rahastamise vormid ja reeglid. |
| --- | --- |

d)

liidupoolse rahastamise vormid ja reeglid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „segarahastamistoiming“ – liidu eelarvest toetatav toiming sealhulgas segarahastamisvahend finantsmääruse artikli 2 punktis 6 tähenduses, mille puhul kombineeritakse liidu eelarvest tagastamatul kujul antav toetus, tagastataval kujul antav toetus või mõlemad tugi-, arengut rahastavate asutuste või muude avalik-õiguslike või erasektori finantseerimisasutuste ja investorite antava tagastatava toetusega; |
| --- | --- |

1)

„segarahastamistoiming“ – liidu eelarvest toetatav toiming sealhulgas segarahastamisvahend finantsmääruse artikli 2 punktis 6 tähenduses, mille puhul kombineeritakse liidu eelarvest tagastamatul kujul antav toetus, tagastataval kujul antav toetus või mõlemad tugi-, arengut rahastavate asutuste või muude avalik-õiguslike või erasektori finantseerimisasutuste ja investorite antava tagastatava toetusega;

| 2) | „pädevad asutused“ – liikmesriigi asutused, kes vastutavad kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eest, nagu on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 87 lõikes 1, sealhulgas politsei-, tolli- ja muud spetsialiseerunud õiguskaitseasutused; |
| --- | --- |

2)

„pädevad asutused“ – liikmesriigi asutused, kes vastutavad kuritegude ennetamise, avastamise ja uurimise eest, nagu on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 87 lõikes 1, sealhulgas politsei-, tolli- ja muud spetsialiseerunud õiguskaitseasutused;

| 3) | „ennetamine“ – seoses kuritegevusega kõik abinõud, mis on suuantud kuritegevuse ja kodanike ebakindlustunde vähendamisele või muul moel sellele kaasaaitamisele, nagu on osutatud nõukogu otsuse 2009/902/JSK (27) artikli 2 lõikes 2; |
| --- | --- |

3)

„ennetamine“ – seoses kuritegevusega kõik abinõud, mis on suuantud kuritegevuse ja kodanike ebakindlustunde vähendamisele või muul moel sellele kaasaaitamisele, nagu on osutatud nõukogu otsuse 2009/902/JSK (27) artikli 2 lõikes 2;

| 4) | „elutähtis taristu“ – vara, võrgustik, süsteem või nende osa, mis on hädavajalik esmatähtsate ühiskondlike funktsioonide, tervishoiu, turvalisuse, julgeoleku, inimeste majandusliku või sotsiaalse heaolu toimimiseks ning mille kahjustamine, rikkumine või hävimine mõjutaks nimetatud funktsioonide toimimishäire tulemusena oluliselt liikmesriiki või liitu; |
| --- | --- |

4)

„elutähtis taristu“ – vara, võrgustik, süsteem või nende osa, mis on hädavajalik esmatähtsate ühiskondlike funktsioonide, tervishoiu, turvalisuse, julgeoleku, inimeste majandusliku või sotsiaalse heaolu toimimiseks ning mille kahjustamine, rikkumine või hävimine mõjutaks nimetatud funktsioonide toimimishäire tulemusena oluliselt liikmesriiki või liitu;

| 5) | „küberkuritegevus“ – kuriteod, mida saab toime panna üksnes info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteeme (IKT-süsteemid) kasutades ning mille puhul kõnealused süsteemid on kas kuriteo toimepanemise vahendid või kuriteo peamised sihtmärgid (küberneetilistest vahenditest sõltuvad kuriteod) või traditsioonilised kuriteod, mille ulatust või haaret saab arvutite, arvutivõrkude ja muude IKT-süsteemide kasutamise läbi suurendada (küberruumi kasutades toime pandud kuriteod); |
| --- | --- |

5)

„küberkuritegevus“ – kuriteod, mida saab toime panna üksnes info- ja kommunikatsioonitehnoloogia süsteeme (IKT-süsteemid) kasutades ning mille puhul kõnealused süsteemid on kas kuriteo toimepanemise vahendid või kuriteo peamised sihtmärgid (küberneetilistest vahenditest sõltuvad kuriteod) või traditsioonilised kuriteod, mille ulatust või haaret saab arvutite, arvutivõrkude ja muude IKT-süsteemide kasutamise läbi suurendada (küberruumi kasutades toime pandud kuriteod);

| 6) | „ELi poliitikatsükli/EMPACTi operatiivmeede“ – meede, mida võetakse organiseeritud ja raske rahvusvahelise kuritegevuse vastu suunatud ELi poliitikatsükli raamistikus kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) kaudu; selle eesmärk on võidelda raskest ja organiseeritud kuritegevusest liidule tulenevate kõige olulisemate ohtudega, soodustades koostööd liikmesriikide, liidu institutsioonide, organite, ametite ja asutuste ning asjakohasel juhul kolmandate riikide ja organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

6)

„ELi poliitikatsükli/EMPACTi operatiivmeede“ – meede, mida võetakse organiseeritud ja raske rahvusvahelise kuritegevuse vastu suunatud ELi poliitikatsükli raamistikus kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) kaudu; selle eesmärk on võidelda raskest ja organiseeritud kuritegevusest liidule tulenevate kõige olulisemate ohtudega, soodustades koostööd liikmesriikide, liidu institutsioonide, organite, ametite ja asutuste ning asjakohasel juhul kolmandate riikide ja organisatsioonide vahel;

| 7) | „teabevahetus“ – sellise teabe turvaline kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja edastamine ning sellele juurdepääs, mis on ELi toimimise lepingu artiklis 87 osutatud asutustele ning Europolile ja muudele asjaomastele liidu asutustele asjakohane seoses kuritegude, eelkõige piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi ennetamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmisega; |
| --- | --- |

7)

„teabevahetus“ – sellise teabe turvaline kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüs ja edastamine ning sellele juurdepääs, mis on ELi toimimise lepingu artiklis 87 osutatud asutustele ning Europolile ja muudele asjaomastele liidu asutustele asjakohane seoses kuritegude, eelkõige piiriülese, raske ja organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi ennetamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmisega;

| 8) | „organiseeritud kuritegevus“ – karistatav tegevus, mis on seotud osalusega nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK (28) artikli 1 punktis 1 määratletud kuritegelikus ühenduses; |
| --- | --- |

8)

„organiseeritud kuritegevus“ – karistatav tegevus, mis on seotud osalusega nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK (28) artikli 1 punktis 1 määratletud kuritegelikus ühenduses;

| 9) | „valmisolek“ – tegevus, mille konkreetne eesmärk on ennetada või vähendada võimalike terroriaktide või muude julgeolekuintsidentide riski; |
| --- | --- |

9)

„valmisolek“ – tegevus, mille konkreetne eesmärk on ennetada või vähendada võimalike terroriaktide või muude julgeolekuintsidentide riski;

| 10) | „Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanism“ – määruses (EL) nr 1053/2013 sätestatud hindamis- ja järelevalvemehhanism; |
| --- | --- |

10)

„Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanism“ – määruses (EL) nr 1053/2013 sätestatud hindamis- ja järelevalvemehhanism;

| 11) | „terrorism“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/541 (29) osutatud tahtlikud teod ja kuriteod; |
| --- | --- |

11)

„terrorism“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/541 (29) osutatud tahtlikud teod ja kuriteod;

| 12) | „hädaolukord“ – käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv julgeolekuintsident, uus esilekerkiv oht või äsja avastatud haavatavus, millel on või võib olla märkimisväärne negatiivne mõju ühe või mitme liikmesriigi inimeste, avaliku ruumi või elutähtsa taristu turvalisusele; |
| --- | --- |

12)

„hädaolukord“ – käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv julgeolekuintsident, uus esilekerkiv oht või äsja avastatud haavatavus, millel on või võib olla märkimisväärne negatiivne mõju ühe või mitme liikmesriigi inimeste, avaliku ruumi või elutähtsa taristu turvalisusele;

| 13) | „ettenäidatav raha“ – sularaha, mis näidatakse ette kriminaaluurimise raames, et tõendada kahtlustatavatele või muudele isikutele, kellel on teavet teatava kauba kättesaadavuse või tarnimise kohta või kes tegutsevad vahendajana, likviidsust ja maksevõimet, et teha fiktiivne ostutoiming eesmärgiga võtta kahtlustatavad vahi alla, teha kindlaks ebaseaduslikud tootmiskohad või aidata muul viisil kaasa kuritegeliku organisatsiooni likvideerimisele; |
| --- | --- |

13)

„ettenäidatav raha“ – sularaha, mis näidatakse ette kriminaaluurimise raames, et tõendada kahtlustatavatele või muudele isikutele, kellel on teavet teatava kauba kättesaadavuse või tarnimise kohta või kes tegutsevad vahendajana, likviidsust ja maksevõimet, et teha fiktiivne ostutoiming eesmärgiga võtta kahtlustatavad vahi alla, teha kindlaks ebaseaduslikud tootmiskohad või aidata muul viisil kaasa kuritegeliku organisatsiooni likvideerimisele;

| 14) | „radikaliseerumine“ – etapiviisiline ja keeruline protsess, mis viib vägivaldse äärmusluse ja terrorismini ning mille käigus üksikisik või isikute rühm võtab omaks radikaalse ideoloogia või veendumuse, mis aktsepteerib, kasutab või toetab vägivalda, sealhulgas terroriakte, et saavutada konkreetne poliitiline, usuline või ideoloogiline eesmärk; |
| --- | --- |

14)

„radikaliseerumine“ – etapiviisiline ja keeruline protsess, mis viib vägivaldse äärmusluse ja terrorismini ning mille käigus üksikisik või isikute rühm võtab omaks radikaalse ideoloogia või veendumuse, mis aktsepteerib, kasutab või toetab vägivalda, sealhulgas terroriakte, et saavutada konkreetne poliitiline, usuline või ideoloogiline eesmärk;

| 15) | „erimeetmed“ – fondi eesmärkidele vastava liidu lisaväärtusega riikidevahelised või riiklikud projektid, mille jaoks võivad üks, mitu või kõik liikmesriigid saada oma programmi jaoks lisaeraldise; |
| --- | --- |

15)

„erimeetmed“ – fondi eesmärkidele vastava liidu lisaväärtusega riikidevahelised või riiklikud projektid, mille jaoks võivad üks, mitu või kõik liikmesriigid saada oma programmi jaoks lisaeraldise;

| 16) | „tegevustoetus“ – osa liikmesriigi eraldisest, mida võib kasutada nende avaliku sektori asutuste toetamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest niivõrd, kuivõrd need aitavad tagada kõrgetasemelist julgeolekut liidus; |
| --- | --- |

16)

„tegevustoetus“ – osa liikmesriigi eraldisest, mida võib kasutada nende avaliku sektori asutuste toetamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest niivõrd, kuivõrd need aitavad tagada kõrgetasemelist julgeolekut liidus;

| 17) | „liidu meetmed“ – riikidevahelised projektid või liidu erihuvides olevad projektid, mida rakendatakse kooskõlas fondi eesmärkidega. |
| --- | --- |

17)

„liidu meetmed“ – riikidevahelised projektid või liidu erihuvides olevad projektid, mida rakendatakse kooskõlas fondi eesmärkidega.

Artikkel 3

Fondi eesmärgid

1.   Fondi poliitikaeesmärk on aidata tagada kõrget julgeolekutaset liidus, eelkõige ennetades terrorismi ja radikaliseerumist, rasket ja organiseeritud kuritegevust ja küberkuritegevust ja võideldes nende vastu, abistades ja kaitstes kuritegevuse ohvreid ja valmistudes ette käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvateks julgeolekuintsidentideks, riskideks ja kriisideks, tagades nendevastase kaitse ja neid tõhusalt juhtides.

2.   Lõikes 1 sätestatud poliitikaeesmärgi raames toetab fond järgmiste erieesmärkide saavutamist:

| a) | tõhustada ja hõlbustada teabevahetust pädevates asutustes ja asjaomastes liidu organites, ametites ja asutustes ning nende vahel ning asjakohasel juhul kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

a)

tõhustada ja hõlbustada teabevahetust pädevates asutustes ja asjaomastes liidu organites, ametites ja asutustes ning nende vahel ning asjakohasel juhul kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| b) | parandada ja tõhustada piiriülest koostööd, sealhulgas ühisoperatsioone pädevate asutuste vahel seoses terrorismi ning raske ja organiseeritud kuritegevusega, millel on piiriülene mõõde, ning |
| --- | --- |

b)

parandada ja tõhustada piiriülest koostööd, sealhulgas ühisoperatsioone pädevate asutuste vahel seoses terrorismi ning raske ja organiseeritud kuritegevusega, millel on piiriülene mõõde, ning

| c) | toetada liikmesriikide suutlikkuse suurendamist seoses kuritegevuse, terrorismi ja radikaliseerumise ennetamisel ja nende vastu võitlemisel ning julgeolekuintsidentide, riskide ja kriiside juhtimisel, muu hulgas eri liikmesriikide avaliku sektori asutuste, asjaomaste liidu organite, ametite ja asutuste, kodanikuühiskonna ja erasektori partnerite tihedama koostöö kaudu. |
| --- | --- |

c)

toetada liikmesriikide suutlikkuse suurendamist seoses kuritegevuse, terrorismi ja radikaliseerumise ennetamisel ja nende vastu võitlemisel ning julgeolekuintsidentide, riskide ja kriiside juhtimisel, muu hulgas eri liikmesriikide avaliku sektori asutuste, asjaomaste liidu organite, ametite ja asutuste, kodanikuühiskonna ja erasektori partnerite tihedama koostöö kaudu.

3.   Lõikes 2 sätestatud erieesmärkide raames rakendatakse fondi II lisas loetletud rakendusmeetmete kaudu.

Artikkel 4

Põhiõiguste austamine

Fondist rahastatavate meetmete rakendamisel austatakse täiel määral põhiõigusi ja inimväärikust. Eelkõige peavad need meetmed olema kooskõlas hartaga, liidu andmekaitseõiguse ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga. Liikmesriigid pööravad meetmete rakendamisel võimaluse korral erilist tähelepanu haavatavate isikute, eelkõige laste ja saatjata alaealiste abistamisele ja kaitsele.

Artikkel 5

Toetuse kohaldamisala

1.   Fondi eesmärkide raames ja kooskõlas II lisas loetletud rakendusmeetmetega toetatakse fondist eelkõige III lisas loetletud meetmeid.

2.   Fondi eesmärkide saavutamiseks võidakse vastavalt liidu prioriteetidele ning järgides asjakohaseid kaitsemeetmeid fondist toetada asjakohasel juhul kolmandates riikides ja nendega seoses võetavaid III lisas osutatud meetmeid kooskõlas artikliga 19.

3.   Komisjon ja liikmesriigid koos Euroopa välisteenistusega tagavad oma vastavate kohustuste kohaselt kolmandas riigis ja seoses kolmandate riikidega võetavate meetmete koordineerimise asjaomaste liidu poliitikameetmete, strateegiate ja vahenditega. Eelkõige tagavad nad, et kolmandas riigis ja seoses kolmanda riigiga võetavad meetmed:

| a) | viiakse ellu koostoimes ja kooskõlas muude väljaspool liitu võetavate meetmetega, mida toetatakse teistest liidu vahenditest; |
| --- | --- |

a)

viiakse ellu koostoimes ja kooskõlas muude väljaspool liitu võetavate meetmetega, mida toetatakse teistest liidu vahenditest;

| b) | on kooskõlas liidu välispoliitikaga, järgivad poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet ning on kooskõlas asjaomase piirkonna või riigi jaoks koostatud strateegiliste programmitöö dokumentidega; |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas liidu välispoliitikaga, järgivad poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet ning on kooskõlas asjaomase piirkonna või riigi jaoks koostatud strateegiliste programmitöö dokumentidega;

| c) | keskenduvad meetmetele, mis ei ole arengule suunatud, ning |
| --- | --- |

c)

keskenduvad meetmetele, mis ei ole arengule suunatud, ning

| d) | teenivad liidu sisepoliitika huve ning on kooskõlas liidus toimuva tegevusega. |
| --- | --- |

d)

teenivad liidu sisepoliitika huve ning on kooskõlas liidus toimuva tegevusega.

4.   Fondist rahastatavaid seadmeid ja IKT-süsteeme võib lisaks kasutada määrusega (EL) 2021/... (7) hõlmatud täiendavates valdkondades. Sellised seadmed ja IKT-süsteemid on fondi eesmärkide saavutamiseks jätkuvalt kättesaadavad ja kasutatavad.

Seadmete kasutamine esimeses lõigus osutatud täiendavates valdkondades ei tohi ületada 30 % nende seadmete kogu kasutusajast.

IKT-süsteemid, mida kasutatakse esimeses lõigus osutatud täiendavas valdkonnas, pakuvad andmeid ja teenuseid kuritegude ennetamiseks, avastamiseks ja uurimiseks.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma iga-aastastes tulemusaruannetes igast sellisest seadmete ja IKT-süsteemide lisaotstarbel kasutamisest ning nende kasutuselevõtu kohast.

5.   Rahastamiskõlblikud ei ole

| a) | meetmed, mille ulatus on piiratud avaliku korra säilitamisega riigi tasandil; |
| --- | --- |

a)

meetmed, mille ulatus on piiratud avaliku korra säilitamisega riigi tasandil;

| b) | meetmed, millel on sõjaväeline või kaitseotstarve; |
| --- | --- |

b)

meetmed, millel on sõjaväeline või kaitseotstarve;

| c) | seadmed, mille peamine otstarve on tollikontroll; |
| --- | --- |

c)

seadmed, mille peamine otstarve on tollikontroll;

| d) | sunnivahendid, sealhulgas relvad, laskemoon, lõhkeained ja kumminuiad, välja arvatud koolituseesmärgil; |
| --- | --- |

d)

sunnivahendid, sealhulgas relvad, laskemoon, lõhkeained ja kumminuiad, välja arvatud koolituseesmärgil;

| e) | informaatorite tasud ja ettenäidatav raha, mida on makstud/kasutatud väljaspool ELi poliitikatsükli/EMPACTi operatiivmeedet. |
| --- | --- |

e)

informaatorite tasud ja ettenäidatav raha, mida on makstud/kasutatud väljaspool ELi poliitikatsükli/EMPACTi operatiivmeedet.

Erandina esimesest lõigust võib hädaolukorras esimese lõigu punktis a osutatud toetuskõlbmatuid meetmeid käsitada toetuskõlblike meetmetena.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

FINANTS- JA RAKENDUSRAAMISTIK

1. JAGU

1. JAGU

ÜHISSÄTTED

ÜHISSÄTTED

Artikkel 6

Üldpõhimõtted

1.   Fondist antava toetusega täiendatakse riiklikke, piirkondlikke ja kohaliku tasandi sekkumisi ning keskendutakse sellele, et anda fondi eesmärkidele liidu lisaväärtust.

2.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et fondist antav ja liikmesriikidelt saadav toetus on kooskõlas liidu asjaomaste meetmete, poliitika ja prioriteetidega ning täiendab muudest liidu vahenditest antavat toetust.

3.   Fondi rakendatakse kooskõlas finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktidega a, b ja c kas eelarve jagatud, otsese või kaudse täitmise korras.

Artikkel 7

Eelarve

1.   Fondi rakendamiseks on ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027 ette nähtud rahastamispakett, mille suurus jooksevhindades on 1 931 000 000 eurot.

2.   Rahastamispaketti kasutatakse järgmiselt:

| a) | 1 352 000 000 eurot eraldatakse liikmesriikide programmidele; |
| --- | --- |

a)

1 352 000 000 eurot eraldatakse liikmesriikide programmidele;

| b) | 579 000 000 eurot eraldatakse artiklis 8 osutatud temaatilisele rahastule. |
| --- | --- |

b)

579 000 000 eurot eraldatakse artiklis 8 osutatud temaatilisele rahastule.

3.   Komisjoni algatusel eraldatakse kuni 0,84 % rahastamispaketist fondi rakendamise tehniliseks abiks, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/... (8) artiklis 35.

4.   Kooskõlas määruse (EL) 2021/... (8) artikliga 26 võib kuni 5 % kõnealuse määruse mis tahes fondi eelarve jagatud täitmise korras tehtavatest esialgsetest eraldistest liikmesriigile kanda nimetatud liikmesriigi taotluse korral eelarve otsese või kaudse täitmise korras üle fondi. Komisjon haldab neid vahendeid otse kooskõlas finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktiga a või kaudselt kooskõlas kõnealuse lõigu punktiga c. Neid vahendeid kasutatakse asjaomase liikmesriigi huvides.

Artikkel 8

Üldsätted temaatilise rahastu rakendamise kohta

1.   Artikli 7 lõike 2 punktis b osutatud summast eraldatakse temaatilise rahastu kaudu vahendeid paindlikult ning vastavalt tööprogrammidele kas eelarve jagatud, otsese või kaudse täitmise korras.

Temaatilisest rahastust rahastatakse selle järgmiseid komponente:

| a) | erimeetmed, |
| --- | --- |

a)

erimeetmed,

| b) | liidu meetmed ja |
| --- | --- |

b)

liidu meetmed ja

| c) | artiklis 25 osutatud erakorraline abi. |
| --- | --- |

c)

artiklis 25 osutatud erakorraline abi.

Samuti toetatakse määruse (EL) 2021/... (8) artiklis 35 osutatud komisjoni algatusel antavat tehnilist abi summast, millele on osutatud käesoleva määruse artikli 7 lõike 2 punktis b.

2.   Temaatilisest rahastust eraldatavate vahenditega toetatakse kooskõlas II lisas kajastatud liidu kokkulepitud prioriteetidega selliseid prioriteete, millel on liidu jaoks suur lisaväärtus, või reageeritakse pakilistele vajadustele. Temaatilise rahastu vahendeid kasutatakse kolmandates riikides või nendega seoses võetavate meetmete toetamiseks fondi eesmärkide raames, eelkõige selleks, et aidata võidelda kuritegevuse, sealhulgas uimastikaubanduse ja inimkaubanduse vastu ja neid ennetada ning võidelda ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike võrgustikega.

Temaatilise rahastu vahendite jaotamine erinevate prioriteetide vahel peab olema võimaluse piires proportsionaalne väljakutsete ulatuse ja vajadustega, et tagada fondi eesmärkide saavutamine.

3.   Komisjon teeb koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonide ja asjaomaste võrgustikega, eelkõige fondist rahastatavaid liidu meetmeid käsitlevate tööprogrammide ettevalmistamisel ja hindamisel.

4.   Komisjon tagab, et kui liikmesriikidele antakse temaatilisest rahastust toetust eelarve otsese või kaudse täitmise korras, ei valita välja projekte, mida mõjutab ELi toimimise lepingu artikli 258 alusel komisjoni esitatud põhjendatud arvamus seoses rikkumismenetlusega, mis seab kahtluse alla kulude seaduslikkuse ja korrektsuse või nende projektide tulemuslikkuse.

5.   Määruse (EL) 2021/... (9) artikli 23 ja artikli 24 lõike 2 kohaldamisel, kui temaatilisest rahastust antakse toetust eelarve jagatud täitmise korras, peab asjaomane liikmesriik tagama ja komisjon kontrollima, et kavandatud meetmeid ei mõjuta ELi toimimise lepingu artikli 258 alusel komisjoni seoses rikkumismenetlusega esitatud põhjendatud arvamus, mis seab kahtluse alla kulude seaduslikkuse ja korrektsuse või meetmete tulemuslikkuse.

6.   Komisjon kehtestab temaatilise rahastu jaoks üldsumma, mis tehakse kättesaadavaks liidu eelarve iga-aastaste assigneeringute alusel.

7.   Komisjon võtab temaatilise rahastu jaoks rakendusaktidega vastu finantsmääruse artiklis 110 osutatud rahastamisotsused, milles määratakse kindlaks toetatavad eesmärgid ja meetmed ning täpsustatakse iga käesoleva artikli lõike 1 teises lõigus osutatud komponendi jaoks ette nähtud summad. Rahastamisotsustes esitatakse asjakohasel juhul segarahastamistoimingute jaoks ette nähtud kogusumma. Rahastamisotsused võib teha üheks või mitmeks aastaks ning need võivad hõlmata käesoleva artikli lõike 1 teises lõigus osutatud temaatilise rahastu üht või mitut komponenti. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas käesoleva määruse artikli 33 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

8.   Pärast lõikes 7 osutatud rahastamisotsuse vastuvõtmist võib komisjon rakendatavaid liikmesriikide programme vastavalt muuta.

2. JAGU

2. JAGU

TOETUS JA SELLE RAKENDAMINE EELARVE JAGATUD TÄITMISE KORRAS

TOETUS JA SELLE RAKENDAMINE EELARVE JAGATUD TÄITMISE KORRAS

Artikkel 9

Kohaldamisala

1.   Käesolevat jagu kohaldatakse artikli 7 lõike 2 punktis a osutatud summast ja lisavahendite suhtes, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise korras vastavalt artiklis 8 osutatud temaatilist rahastut käsitlevale rahastamisotsusele.

2.   Käesoleva jao kohast toetust kasutatakse eelarve jagatud täitmise korras kooskõlas finantsmääruse artikliga 63 ja ühissätete määrusega (EL) 2021/... (9).

Artikkel 10

Eelarvevahendid

1.   Artikli 7 lõike 2 punktis a osutatud summa eraldatakse liikmesriikide programmidele esialgu järgmiselt:

| a) | 1 127 000 000 eurot kooskõlas I lisaga; |
| --- | --- |

a)

1 127 000 000 eurot kooskõlas I lisaga;

| b) | 225 000 000 eurot artikli 14 lõikes 1 osutatud liikmesriikidele programmide jaoks ette nähtud eraldiste kohandamiseks. |
| --- | --- |

b)

225 000 000 eurot artikli 14 lõikes 1 osutatud liikmesriikidele programmide jaoks ette nähtud eraldiste kohandamiseks.

2.   Kui käesoleva artikli lõike 1 punktis b osutatud summat ei eraldata, võib järelejäänud summa lisada artikli 7 lõike 2 punktis b osutatud summale.

Artikkel 11

Eelmaksed

1.   Vastavalt määruse (EL) 2021/... (9) artikli 90 lõikele 4 tehakse fondile eelmaksed aastaste osamaksetena lähtuvalt rahaliste vahendite olemasolust enne iga aasta 1. juulit järgmiselt:

| a) | 2021: 4 %, |
| --- | --- |

a)

2021: 4 %,

| b) | 2022: 3 %, |
| --- | --- |

b)

2022: 3 %,

| c) | 2023: 5 %, |
| --- | --- |

c)

2023: 5 %,

| d) | 2024: 5 %, |
| --- | --- |

d)

2024: 5 %,

| e) | 2025: 5 %, |
| --- | --- |

e)

2025: 5 %,

| f) | 2026: 5 %. |
| --- | --- |

f)

2026: 5 %.

2.   Kui liikmesriigi programm võetakse vastu pärast 1. juulit 2021, tasutakse varasemad osamaksed selle vastuvõtmise aastal.

Artikkel 12

Kaasrahastamise määrad

1.   Liidu eelarvest eraldatav rahaline toetus ei või ületada 75 % projekti rahastamiskõlblikest kogukuludest.

2.   Liidu eelarvest eraldatava rahalise toetuse võib suurendada 90 %-ni erimeetmete raames rakendatavate projektide rahastamiskõlblikest kogukuludest.

3.   Liidu eelarvest eraldatava rahalise toetuse võib suurendada 90 %-ni IV lisas loetletud meetmete rahastamiskõlblikest kogukuludest.

4.   Liidu eelarvest eraldatava rahalise toetuse võib suurendada 100 %-ni tegevustoetuse rahastamiskõlblikest kogukuludest.

5.   Liidu eelarvest eraldatava rahalise toetuse võib suurendada 100 %-ni artiklis 25 osutatud erakorralise abi rahastamiskõlblikest kogukuludest.

6.   Liidu eelarvest eraldatava rahalise toetuse võib suurendada 100 %-ni liikmesriikide algatusel antava tehnilise abi rahastamiskõlblikest kogukuludest määruse (EL) 2021/... (10) artikli 36 lõike 5 punkti b alapunktis vi sätestatud piirides.

7.   Komisjoni otsuses, millega liikmesriigi programm heaks kiidetakse, määratakse kindlaks kaasrahastamise määr ning fondist lõigetes 1–6 osutatud meetmete liikidele antava toetuse maksimumsumma.

8.   Komisjoni otsuses, millega liikmesriigi programmi heaks kiidetakse, määratakse iga meetmete liigi jaoks kindlaks, kas kaasrahastamise määra kohaldatakse:

| a) | kogu toetuse, sealhulgas avaliku ja erasektori toetuste suhtes, või |
| --- | --- |

a)

kogu toetuse, sealhulgas avaliku ja erasektori toetuste suhtes, või

| b) | ainult avaliku sektori toetuse suhtes. |
| --- | --- |

b)

ainult avaliku sektori toetuse suhtes.

Artikkel 13

Liikmesriikide programmid

1.   Iga liikmesriik tagab, et tema programmis käsitletavad prioriteedid on kooskõlas liidu julgeolekuvaldkonna prioriteetide ja probleemidega ning vastavad neile ning et need on täielikus kooskõlas asjaomase liidu acquis’ga ja kokkulepitud liidu prioriteetidega. Oma programmide prioriteetide kindlaksmääramisel tagavad liikmesriigid, et nende programmides käsitletakse piisavalt II lisas loetletud rakendusmeetmeid.

Komisjon hindab liikmesriikide programme kooskõlas määruse (EL) 2021/... (10) artikliga 23.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks ja ilma et see piiraks artikli lõike 3 kohaldamist eraldavad liikmesriigid:

| a) | vähemalt 10 % artikli 10 lõikes 1 eraldatud vahenditest artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud erieesmärgile ning |
| --- | --- |

a)

vähemalt 10 % artikli 10 lõikes 1 eraldatud vahenditest artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud erieesmärgile ning

| b) | vähemalt 10 % artikli 10 lõikes 1 eraldatud vahenditest artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud erieesmärgile. |
| --- | --- |

b)

vähemalt 10 % artikli 10 lõikes 1 eraldatud vahenditest artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud erieesmärgile.

3.   Liikmesriik võib eraldada vähem vahendeid kui lõikes 2 osutatud miinimumprotsendid üksnes juhul, kui ta selgitab oma programmis üksikasjalikult, miks vahendite eraldamine alla selle taseme ei sea ohtu asjaomase eesmärgi saavutamist.

4.   Komisjon tagab, et liikmesriikide programmide väljatöötamisel võetakse varases etapis ja õigel ajal arvesse asjaomaste detsentraliseeritud asutuste teadmisi ja oskusteavet.

5.   Kattumiste vältimiseks konsulteerivad liikmesriigid asjaomaste liidu organite, ametite ja asutustega oma meetmete kavandamisel, eelkõige ELi poliitikatsükli/EMPACTi operatiivmeetmete või Europoli ühise küberkuritegevuse vastase rakkerühma (J-CAT) koordineeritud meetmete rakendamisel, ning koolitustegevuse kavandamisel.

6.   Komisjon võib asjakohasel juhul kaasata asjaomaseid detsentraliseeritud asutusi 5. jaos osutatud seire- ja hindamisülesannete täitmisesse, eelkõige selleks, et tagada fondi toel rakendatavate meetmete kooskõla asjaomase liidu acquis’ga ja kokkulepitud liidu prioriteetidega.

7.   Kuni 35 % liikmesriigi programmile ette nähtud eraldisest võib kasutada seadmete ja transpordivahendite ostmiseks või julgeolekuga seotud rajatiste ehitamiseks. Seda ülemmäära võib ületada ainult igakülgselt põhjendatud juhtudel.

8.   Oma programmides keskenduvad liikmesriigid esmajärjekorras:

| a) | liidu julgeolekuvaldkonna prioriteetidele ja acquis’le, eriti asjakohase ja täpse teabe tõhusale vahetamisele ning ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistiku komponentide rakendamisele; |
| --- | --- |

a)

liidu julgeolekuvaldkonna prioriteetidele ja acquis’le, eriti asjakohase ja täpse teabe tõhusale vahetamisele ning ELi infosüsteemide koostalitlusvõime raamistiku komponentide rakendamisele;

| b) | määruse (EL) nr 1053/2013 alusel antud ja käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatele soovitustele, millel on finantsmõju; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 1053/2013 alusel antud ja käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatele soovitustele, millel on finantsmõju;

| c) | vajaduste hindamise raamistikus, näiteks Euroopa poolaasta raames korruptsiooni valdkonna soovitustes tuvastatud riigispetsiifilistele puudujääkidele, millel on finantsmõju. |
| --- | --- |

c)

vajaduste hindamise raamistikus, näiteks Euroopa poolaasta raames korruptsiooni valdkonna soovitustes tuvastatud riigispetsiifilistele puudujääkidele, millel on finantsmõju.

9.   Vajaduse korral muudetakse asjaomast liikmesriigi programmi vastavalt määruse (EL) 2021/... (11) artiklile 24, et võtta arvesse käesoleva artikli lõike 8 punktis b osutatud soovitusi.

10.   Liikmesriigid püüavad oma programmides rakendada eelkõige IV lisas loetletud meetmeid. Ettenägematute või uute asjaolude korral ja tulemusliku rahastamise tagamiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta IV lisa.

11.   Kui liikmesriik otsustab fondi toel rakendada projekte koos kolmanda riigiga, kolmandas riigis või seoses kolmanda riigiga, konsulteerib ta enne projekti heakskiitmist komisjoniga.

12.   Ühissätete määruse (EL) 2021/... (11) artikli 22 lõikes 5 osutatud programmitöö põhineb käesoleva määruse VI lisa tabelis 2 sätestatud sekkumise liikidel ja sisaldab iga käesoleva määruse artikli 3 lõikes 2 sätestatud erieesmärgi raames kavandatud vahendite esialgset jaotust sekkumise liikide kaupa.

Artikkel 14

Vahehindamine

1.   2024. aastal eraldab komisjon asjaomaste liikmesriikide programmidele kooskõlas I lisa punktis 2 osutatud kriteeriumidega artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud lisasumma. Rahastamine hakkab kehtima 1. jaanuarist 2025.

2.   Kui vähemalt 10 % käesoleva määruse artikli 10 lõike 1 punktis a osutatud esialgsest programmi eraldisest ei ole määruse (EL) 2021/... (12) artikli 91 kohaselt maksetaotlustega kaetud, ei ole asjaomasel liikmesriigil õigust saada oma käesoleva määruse artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud programmi jaoks lisaeraldist.

3.   Käesoleva määruse artiklis 8 osutatud temaatilisest rahastust alates 1. jaanuarist 2025 vahendite eraldamisel võtab komisjon arvesse edu, mida liikmesriigid on saavutanud määruse (EL) 2021/... (12) artiklis 16 osutatud tulemusraamistiku põhipunktide täitmisel, ning rakendamisel tuvastatud puudusi.

Artikkel 15

Erimeetmed

1.   Lisaks artikli 10 lõike 1 kohasele eraldisele võib liikmesriik saada rahalisi vahendeid erimeetmete jaoks, tingimusel et vahendid on seejärel tema programmis sihtotstarbeliselt märgitud ja et selle abil aidatakse rakendada fondi eesmärke, sealhulgas reageerida uutele esilekerkivatele ohtudele.

2.   Erimeetmetele mõeldud vahendeid ei tohi kasutada liikmesriigi programmi muude meetmete jaoks, välja arvatud igakülgselt põhjendatud juhtudel, ja komisjon peab olema nende kasutamise liikmesriigi programmi muutmise kaudu heaks kiitnud.

Artikkel 16

Tegevustoetus

1.   Liikmesriik võib kasutada kuni 20 % fondist oma programmi jaoks eraldatud summast nende avaliku sektori asutuste tegevuskulude rahastamiseks, kes vastutavad liidu avaliku teenuse moodustavate ülesannete täitmise ja teenuste osutamise eest.

2.   Tegevustoetuse kasutamisel peab liikmesriik järgima liidu julgeolekuvaldkonna acquis’d.

3.   Liikmesriik selgitab oma programmis ja artiklis 30 osutatud iga-aastastes tulemusaruannetes, kuidas tegevustoetuse kasutamine aitab saavutada fondi eesmärke. Enne liikmesriigi programmi heakskiitmist hindab komisjon tegevustoetuse taotlemise soovist teatanud liikmesriikide lähteolukorda, võttes arvesse nende liikmesriikide esitatud teavet ning kvaliteedikontrolli- ja hindamismehhanismide, näiteks Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi või asjakohastel juhtudel muude kvaliteedikontrolli- ja hindamismehhanismide raames antud soovitusi.

4.   Tegevustoetuse keskmes on meetmed, mis on hõlmatud VII lisas ette nähtud kuludega.

5.   Ettenägematute või uute asjaolude käsitlemiseks või tulemusliku rahastamise tagamiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte VII lisa muutmiseks seoses tegevustoetuse jaoks rahastamiskõlblike kuludega.

Artikkel 17

Juhtimiskontrollid ja auditid projektide puhul, mille viivad ellu rahvusvahelised organisatsioonid

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punkti c alapunktis ii osutatud rahvusvaheliste organisatsioonide või nende asutuste suhtes, kelle süsteeme, reegleid ja menetlusi on komisjon vastavalt kõnealuse määruse artikli 154 lõigetele 4 ja 7 kohaselt hinnanud ja pidanud neid liidu eelarvest rahastatavate toetuste kaudse rakendamise eesmärgil piisavaks (edaspidi „rahvusvahelised organisatsioonid“).

2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2021/... (13) artikli 83 esimese lõigu punkti a ja finantsmääruse artikli 129 kohaldamist, ei pea korraldusasutus juhul, kui rahvusvaheline organisatsioon on määruse (EL) 2021/... (13) artikli 2 punktis 9 määratletud toetusesaaja, tegema määruse (EL) 2021/... (13) artikli 74 lõike 1 esimese lõigu punktis a osutatud juhtimiskontrolle, tingimusel et rahvusvaheline organisatsioon esitab korraldusasutusele finantsmääruse artikli 155 lõike 1 esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud dokumendid.

3.   Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 155 lõike 1 esimese lõigu punkti c kohaldamist, kinnitatakse rahvusvahelise organisatsiooni esitatavas vahendite haldaja kinnituses, et projekt vastab kohaldatavale õigusele ja projekti toetamise tingimustele.

4.   Kui kulud tuleb hüvitada määruse (EL) 2021/... (13) artikli 53 lõike 1 punkti a alusel, kinnitatakse rahvusvahelise organisatsiooni esitatavas vahendite haldaja kinnituses lisaks, et:

| a) | arveid ja toetusesaaja maksetõendeid on kontrollitud; |
| --- | --- |

a)

arveid ja toetusesaaja maksetõendeid on kontrollitud;

| b) | toetusesaaja raamatupidamisdokumente või raamatupidamiskoode on kontrollitud tehingute puhul, mis on seotud korraldusasutusele deklareeritud kuludega. |
| --- | --- |

b)

toetusesaaja raamatupidamisdokumente või raamatupidamiskoode on kontrollitud tehingute puhul, mis on seotud korraldusasutusele deklareeritud kuludega.

5.   Kui kulud tuleb hüvitada määruse (EL) 2021/... (13) artikli 53 lõike 1 punkti b, c või d alusel, kinnitatakse rahvusvahelise organisatsiooni esitatavas vahendite haldaja kinnituses, et kulude hüvitamise tingimused on täidetud.

6.   Finantsmääruse artikli 155 lõike 1 esimese lõigu punktides a ja c osutatud dokumendid esitatakse korraldusasutusele koos iga maksetaotlusega, mille toetusesaaja on esitanud.

7.   Toetusesaaja esitab korraldusasutusele igal aastal 15. oktoobriks aruande. Aruandele on lisatud sõltumatu auditeerimisasutuse arvamus, mis on koostatud rahvusvaheliselt tunnustatud auditeerimisstandardite kohaselt. Selles arvamuses märgitakse, kas kehtestatud kontrollisüsteemid toimivad nõuetekohaselt ja on kulutõhusad ning kas raamatupidamisarvestuse aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. Selles arvamuses märgitakse samuti, kas audit seab rahvusvahelise organisatsiooni esitatud vahendite haldaja kinnitustes esitatud väited kahtluse alla, sealhulgas teave kelmuse- või pettusekahtluse kohta. Arvamuses antakse kinnitus, et korraldusasutusele rahvusvahelise organisatsiooni esitatud maksetaotlustes märgitud kulutused on seaduslikud ja korrektsed.

8.   Ilma et see piiraks olemasolevaid võimalusi finantsmääruse artiklis 127 osutatud täiendavate auditite tegemiseks, koostab korraldusasutus määruse (EL) 2021/... (13) artikli 74 lõike 1 esimese lõigu punktis f osutatud liidu vahendite haldaja kinnituse. Selle asemel et tugineda nimetatud määruse artikli 74 lõikes 1 osutatud juhtimiskontrollidele koostab korraldusasutus kinnituse käesoleva artikli lõigete 2–5 ja 7 kohaselt rahvusvahelise organisatsiooni esitatud dokumentide põhjal.

9.   Dokument, milles määratakse kindlaks määruse (EL) 2021/... (13) artikli 73 lõikes 3 osutatud toetuse andmise tingimused, sisaldab käesolevas artiklis sätestatud nõudeid.

10.   Lõiget 2 ei kohaldata ja korraldusasutuselt nõutakse seetõttu juhtimiskontrolli tegemist, kui

| a) | korraldusasutus tuvastab seoses rahvusvahelise organisatsiooni algatatud või rakendatud projektiga konkreetse õigusnormide rikkumise ohu või märgi kelmusest või pettusest; |
| --- | --- |

a)

korraldusasutus tuvastab seoses rahvusvahelise organisatsiooni algatatud või rakendatud projektiga konkreetse õigusnormide rikkumise ohu või märgi kelmusest või pettusest;

| b) | rahvusvaheline organisatsioon ei esita korraldusasutusele lõigetes 2–5 ja 7 osutatud dokumente või |
| --- | --- |

b)

rahvusvaheline organisatsioon ei esita korraldusasutusele lõigetes 2–5 ja 7 osutatud dokumente või

| c) | lõigetes 2–5 ja 7 osutatud ning rahvusvahelise organisatsiooni poolt esitatud dokumendid on puudulikud. |
| --- | --- |

c)

lõigetes 2–5 ja 7 osutatud ning rahvusvahelise organisatsiooni poolt esitatud dokumendid on puudulikud.

11.   Kui projekt, milles rahvusvaheline organisatsioon on määruse (EL) 2021/... (14) artikli 2 punktis 9 määratletud toetusesaaja, on osa nimetatud määruse artiklis 79 osutatud valimist, võib auditeerimisasutus teha oma tööd selle projekti tehingute allvalimi alusel. Kui allvalimis leitakse vigu, võib auditeerimisasutus, kui see on asjakohane, paluda rahvusvahelise organisatsiooni audiitoril hinnata vigade kogu ulatust ja kogusummat selles projektis.

3. JAGU

3. JAGU

TOETUS JA SELLE RAKENDAMINE EELARVE OTSESE VÕI KAUDSE TÄITMISE KORRAS

TOETUS JA SELLE RAKENDAMINE EELARVE OTSESE VÕI KAUDSE TÄITMISE KORRAS

Artikkel 18

Kohaldamisala

Komisjon rakendab käesoleva jao kohast toetust kas otse kooskõlas finantsmääruse artikli 62 lõike 1 esimese lõigu punktiga a või kaudselt kooskõlas nimetatud lõigu punktiga c.

Artikkel 19

Toetuskõlblikud üksused

1.   Liidu vahenditest võib rahastada järgmisi üksusi:

| a) | juriidilised isikud, kelle asukoht on:






  i) | liikmesriigis või sellega seotud ülemeremaal või -territooriumil; |
| --- | --- | --- |

a)

juriidilised isikud, kelle asukoht on:

i)

liikmesriigis või sellega seotud ülemeremaal või -territooriumil;

| ii) | tööprogrammis loetletud kolmandas riigis vastavalt lõikes 3 osutatud tingimustele; |
| --- | --- |

ii)

tööprogrammis loetletud kolmandas riigis vastavalt lõikes 3 osutatud tingimustele;

| b) | liidu õiguse alusel loodud juriidilised isikud või fondi jaoks asjakohased rahvusvahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

b)

liidu õiguse alusel loodud juriidilised isikud või fondi jaoks asjakohased rahvusvahelised organisatsioonid.

2.   Liidu vahenditest ei või rahastada füüsilisi isikuid.

3.   Lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud üksused osalevad sellise konsortsiumi osana, kuhu kuulub vähemalt kaks sõltumatut üksust, millest vähemalt ühe asukoht on liikmesriigis.

Üksused, mis osalevad käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud konsortsiumi osana, tagavad, et meetmed, milles nad osalevad, on kooskõlas hartas sätestatud põhimõtetega ning aitavad kaasa fondi eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 20

Liidu meetmed

1.   Komisjoni algatusel võib fondist rahastada liidu meetmeid, mis on seotud fondi eesmärkidega.

2.   Liidu meetmete raames võidakse vahendeid eraldada finantsmääruses sätestatud vormis, eelkõige toetuste, auhindade ja hangetena. Rahastamine võib toimuda ka segarahastamistoimingutes kasutatavate rahastamisvahendite kaudu.

3.   Erandkorras võivad detsentraliseeritud asutused olla kõlblikud saama toetust ka liidu meetmetest, kui nad aitavad rakendada nende detsentraliseeritud asutuste pädevusse kuuluvaid liidu meetmeid ja neid meetmeid ei kaeta aastaeelarve kaudu kõnealuste asutuste eelarvesse makstavast liidu osalusest.

4.   Eelarve otsesel täitmisel rakendatavaid toetusi antakse ja hallatakse kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega.

5.   Ettepanekuid hindava, finantsmääruse artiklis 150 osutatud komisjoni liikmeteks võivad olla väliseksperdid.

6.   Vastastikuse kindlustusmehhanismi osamaksetega võib katta riske, mis on seotud rahaliste vahendite saaja poolt tasumisele kuuluvate vahendite sissenõudmisega ning neid osamakseid käsitatakse finantsmääruse kohase piisava tagatisena. Kohaldatakse määruse (EL) 2021/695 artikli 37 lõiget 4.

Artikkel 21

Segarahastamistoimingud

Fondi raames otsustatud segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas määrusega (EL) 2021/523 ja finantsmääruse X jaotisega.

Artikkel 22

Komisjoni algatusel antav tehniline abi

Määruse (EL) 2021/... (15) artikli 35 kohaselt võib fondist toetada komisjoni algatusel või tema nimel rakendatavat tehnilist abi 100 % ulatuses.

Artikkel 23

Auditid

Liidu rahalise toetuse kasutamise auditid, mille on teinud isikud või üksused, sealhulgas muud isikud või üksused kui need, kes on saanud selleks volituse liidu institutsioonidelt, organitelt, ametitelt või asutustelt, võetakse aluseks finantsmääruse artikli 127 kohasele üldisele kindlusele.

Artikkel 24

Teavitamine, teabevahetus ja avalikustamine

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad märgivad ära nende vahendite päritolu ja tagavad liidu rahastamise nähtavuse eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel, andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku, sisulist ja proportsionaalset teavet. Tagatakse liidu rahastamise nähtavus ja antakse sellekohast teavet, välja arvatud igakülgselt põhjendatud juhtudel, kui teabe avalik esitamine ei ole võimalik või asjakohane või kui teabe avaldamine on õigusaktidega piiratud eelkõige julgeoleku, avaliku korra, kriminaaluurimise või isikuandmete kaitse tõttu. Liidu rahastamise nähtavuse tagamiseks peavad liidu rahaliste vahendite saajad osutama asjaomase meetme kohta avalikkusele teabe andmisel rahastamise päritolule ja tõstma esile liidu embleemi.

2.   Võimalikult laia avalikkuseni jõudmiseks rakendab komisjon fondi ning fondi alusel võetud meetmete ja tulemustega seotud teabe- ja teavitusmeetmeid.

Fondile eraldatud rahaliste vahenditega panustatakse samuti liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisse niivõrd, kuivõrd need prioriteedid on seotud fondi eesmärkidega.

3.   Komisjon avaldab artiklis 8 osutatud temaatilise rahastu tööprogrammid. Eelarve otsese või kaudse täitmise korras antava toetuse puhul avaldab komisjon finantsmääruse artikli 38 lõikes 2 osutatud teabe avalikult kättesaadaval veebisaidil ja ajakohastab seda teavet korrapäraselt. See teave avaldatakse avatud masinloetavas vormingus, mis võimaldab andmeid sortida, otsida, neist väljavõtet teha ja neid võrrelda.

4. JAGU

4. JAGU

TOETUS JA SELLE RAKENDAMINE EELARVE JAGATUD, OTSESE VÕI KAUDSE TÄITMISE KORRAS

TOETUS JA SELLE RAKENDAMINE EELARVE JAGATUD, OTSESE VÕI KAUDSE TÄITMISE KORRAS

Artikkel 25

Erakorraline abi

1.   Fondist antakse rahalist abi kiireloomuliste ja erivajaduste rahuldamiseks igakülgselt põhjendatud hädaolukorras.

Sellisele igakülgselt põhjendatud hädaolukorrale reageerimiseks võib komisjon otsustada anda erakorralist abi olemasolevate vahendite piires.

2.   Erakorraline abi võib olla otse detsentraliseeritud asutustele antava toetuse vormis.

3.   Erakorralise abi võib eraldada liikmesriikide programmidele lisaks artikli 10 lõike 1 kohasele eraldisele, tingimusel et see on seejärel liikmesriigi programmis sihtotstarbeliselt märgitud. Neid vahendeid ei tohi kasutada liikmesriigi programmi muude meetmete jaoks, välja arvatud igakülgselt põhjendatud juhtudel, ja kui komisjon on liikmesriigi programmi muutmisega nende kasutamise heaks kiitnud. Erakorraliseks abiks ette nähtud eelmaksed võivad olla kuni 95 % liidu toetusest, sõltuvalt rahaliste vahendite olemasolust.

4.   Eelarve otsese täitmise korras rakendatavaid toetusi antakse ja hallatakse kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega.

5.   Kui see on meetme rakendamiseks vajalik, võib erakorraline abi katta kulutusi, mis tekkisid enne meetme toetustaotluse või abitaotluse esitamise kuupäeva, tingimusel, et kulutused ei tekkinud enne 1. jaanuari 2021.

6.   Nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse korral ja selleks, et tagada erakorralise abi jaoks vajalike vahendite õigeaegne kättesaadavus, võib komisjon võtta viivitamata kohaldatavate rakendusaktidega eraldi vastu finantsmääruse artiklis 110 osutatud rahastamisotsuse erakorralise abi kohta kooskõlas artikli 33 lõikes 4 osutatud menetlusega. Asjaomane rakendusakt kehtib kuni 18 kuud.

Artikkel 26

Kumulatiivne ja alternatiivne rahastamine

1.   Meede, mis on saanud toetust fondist, võib saada toetust ka mõnest muust liidu programmist, sealhulgas eelarve jagatud täitmise alla kuuluvatest fondidest, tingimusel, et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Iga meedet toetava liidu programmi reegleid kohaldatakse vastavalt selle osa suhtes, millega on meedet toetatud. Kumulatiivne rahastamine ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Liidu eri programmidest saadud toetuse võib arvutada proportsionaalselt kooskõlas dokumentidega, milles on sätestatud toetuse tingimused.

2.   Kooskõlas määruse (EL) 2021/... (16) artikli 73 lõikega 4 võib Euroopa Regionaalarengu Fondist või Euroopa Sotsiaalfond+ist toetada meetmeid, mis on saanud nimetatud määruse artikli 2 punktis 45 määratletud kvaliteedimärgise. Kvaliteedimärgise saamiseks peavad meetmed vastama järgmistele kumulatiivsetele tingimustele:

| a) | neid on hinnatud fondi konkursikutse alusel, |
| --- | --- |

a)

neid on hinnatud fondi konkursikutse alusel,

| b) | need vastavad kõnealuse konkursikutsega ette nähtud kvaliteedi miinimumnõuetele ning |
| --- | --- |

b)

need vastavad kõnealuse konkursikutsega ette nähtud kvaliteedi miinimumnõuetele ning

| c) | neid ei saa eelarvepiirangute tõttu kõnealuse konkursikutse alusel rahastada. |
| --- | --- |

c)

neid ei saa eelarvepiirangute tõttu kõnealuse konkursikutse alusel rahastada.

5. JAGU

5. JAGU

SEIRE, ARUANDLUS JA HINDAMINE

SEIRE, ARUANDLUS JA HINDAMINE

1. Alajagu

1. Alajagu

Üldsätted

Üldsätted

Artikkel 27

Seire ja aruandlus

1.   Vastavalt finantsmääruse artikli 41 lõike 3 esimese lõigu punkti h alapunkti iii kohastele aruandlusnõuetele esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule teabe käesoleva määruse V lisas loetletud tulemuslikkuse põhinäitajate kohta.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte V lisa muutmiseks, et teha vajalikke kohandusi kõnealuses lisas loetletud tulemuslikkuse põhinäitajates.

3.   Näitajad, mille abil antakse aru artikli 3 lõikes 2 sätestatud fondi erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest, on esitatud VIII lisas. Väljundnäitajate baasväärtuseks võetakse null. 2024. aastaks seatud vahe-eesmärgid ja 2029. aastaks seatud sihid on kumulatiivsed.

4.   Tulemusaruannete süsteemiga tagatakse, et programmi rakendamise ja tulemuste seireks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja asjakohasel juhul liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

5.   Fondi eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude tõhusa hindamise tagamiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte VIII lisa muutmiseks, et vaadata läbi või täiendada näitajaid, kui seda peetakse vajalikuks, ning täiendada käesolevat määrust seire ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevate sätetega, sealhulgas liikmesriikide esitatavat projektiteavet käsitlevate sätetega. VIII lisa muudatusi kohaldatakse üksnes nende projektide suhtes, mis on välja valitud pärast kõnealuse muudatuse jõustumist.

Artikkel 28

Aruandlus temaatilise rahastu kohta

Komisjon annab aru artiklis 8 osutatud temaatilise rahastu kasutamise ja selle komponentide vahelise jaotuse kohta, sealhulgas toetuse kohta, mida liidu meetmete raames antakse kolmandates riikides võetavatele või nendega seotud meetmetele. Kui Euroopa Parlament teeb talle esitatud teabe põhjal soovitusi temaatilise rahastu raames toetatavate meetmete kohta, püüab komisjon neid soovitusi arvesse võtta.

Artikkel 29

Hindamine

1.   Komisjon teeb 31. detsembriks 2024 käesoleva määruse kohta vahehindamise. Lisaks määruse (EL) 2021/... (17) artikli 45 lõikes 1 sätestatule hinnatakse vahehindamisel järgmist:

| a) | fondi tõhusus, sealhulgas selle eesmärkide saavutamisel tehtud edusammud, võttes arvesse kogu asjakohast teavet, mis on juba kättesaadav, eelkõige artiklis 30 osutatud iga-aastaseid tulemusaruandeid ning VIII lisas sätestatud väljund- ja tulemusnäitajaid; |
| --- | --- |

a)

fondi tõhusus, sealhulgas selle eesmärkide saavutamisel tehtud edusammud, võttes arvesse kogu asjakohast teavet, mis on juba kättesaadav, eelkõige artiklis 30 osutatud iga-aastaseid tulemusaruandeid ning VIII lisas sätestatud väljund- ja tulemusnäitajaid;

| b) | fondile eraldatud vahendite ning selle rakendamiseks kehtestatud juhtimis- ja kontrollimeetmete kasutamise tõhusus; |
| --- | --- |

b)

fondile eraldatud vahendite ning selle rakendamiseks kehtestatud juhtimis- ja kontrollimeetmete kasutamise tõhusus;

| c) | II lisas loetletud rakendusmeetmete jätkuv asjakohasus ja sobivus; |
| --- | --- |

c)

II lisas loetletud rakendusmeetmete jätkuv asjakohasus ja sobivus;

| d) | fondist toetatavate meetmete ja muudest liidu fondidest antava toetuse koordineerimine, sidusus ja vastastikune täiendavus; |
| --- | --- |

d)

fondist toetatavate meetmete ja muudest liidu fondidest antava toetuse koordineerimine, sidusus ja vastastikune täiendavus;

| e) | fondi raames rakendatud meetmete liidu lisaväärtus. |
| --- | --- |

e)

fondi raames rakendatud meetmete liidu lisaväärtus.

Vahehindamisel võetakse arvesse aastateks 2014–2020 loodud Sisejulgeolekufondi mõju käsitleva järelhindamise tulemusi.

2.   Lisaks määruse (EL) 2021/... (18) artikli 45 lõikes 2 sätestatule hõlmab järelhindamine käesoleva artikli lõikes 1 loetletud elemente. Samuti hinnatakse fondi mõju.

3.   Vahe- ja järelhindamine tehakse õigel ajal, et nende tulemusi saaks arvesse võtta otsustusprotsessis, sealhulgas asjakohasel juhul käesoleva määruse läbivaatamisel.

4.   Komisjon tagab, et hindamised ei hõlma teavet, mille levitamine võib ohustada julgeolekuoperatsioone.

5.   Vahe- ja järelhindamises pöörab komisjon kooskõlas artikli 13 lõikega 11 ja artikliga 19 erilist tähelepanu kolmanda riigiga rakendatud, kolmandas riigis või seoses kolmanda riigiga võetavate meetmete hindamisele.

2. Alajagu

2. Alajagu

Eelarve jagatud täitmise reeglid

Eelarve jagatud täitmise reeglid

Artikkel 30

Iga-aastased tulemusaruanded

1.   Liikmesriigid esitavad 15. veebruariks 2023 ja iga järgneva aasta 15. veebruariks kuni 2031. aastani (kaasa arvatud) komisjonile määruse (EL) 2021/... (18) artikli 41 lõikes 7 osutatud iga-aastase tulemusaruande.

Aruandeperiood hõlmab aruande esitamise aastale eelnevat viimast aruandeaastat, nagu see on määratletud määruse (EL) 2021/... (18) artikli 2 punktis 29. Aruanne, mis esitatakse 15. veebruariks 2023, hõlmab 1. jaanuaril 2021 algavat perioodi.

2.   Iga-aastastes tulemusaruannetes esitatakse eelkõige järgmine teave:

| a) | liikmesriigi programmi rakendamisel ning vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamisel tehtud edusammud, võttes arvesse kõige uuemaid andmeid, nagu on nõutud määruse (EL) 2021/... (18) artiklis 42; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi programmi rakendamisel ning vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamisel tehtud edusammud, võttes arvesse kõige uuemaid andmeid, nagu on nõutud määruse (EL) 2021/... (18) artiklis 42;

| b) | liikmesriigi programmi tulemuslikkust mõjutavad probleemid ja nende lahendamiseks võetud meetmed, sealhulgas teave komisjoni poolt ELi toimimise lepingu artikli 258 kohase rikkumismenetlusega seoses esitatud põhjendatud arvamuse kohta, mis puudutab fondi rakendamist; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi programmi tulemuslikkust mõjutavad probleemid ja nende lahendamiseks võetud meetmed, sealhulgas teave komisjoni poolt ELi toimimise lepingu artikli 258 kohase rikkumismenetlusega seoses esitatud põhjendatud arvamuse kohta, mis puudutab fondi rakendamist;

| c) | fondist toetatud meetmete, eelkõige kolmandas riigis või seoses kolmanda riigiga võetavate meetmete ning muudest liidu fondidest antava toetuse vastastikune täiendavus; |
| --- | --- |

c)

fondist toetatud meetmete, eelkõige kolmandas riigis või seoses kolmanda riigiga võetavate meetmete ning muudest liidu fondidest antava toetuse vastastikune täiendavus;

| d) | liikmesriigi programmi panus liidu asjaomase acquis’ ja tegevuskavade rakendamisse; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi programmi panus liidu asjaomase acquis’ ja tegevuskavade rakendamisse;

| e) | teavitus- ja nähtavusmeetmete rakendamine; |
| --- | --- |

e)

teavitus- ja nähtavusmeetmete rakendamine;

| f) | kohaldatavate rakendamistingimuste täitmine ja nende kohaldamine kogu programmitöö perioodi vältel, eelkõige kooskõla põhiõigustega; |
| --- | --- |

f)

kohaldatavate rakendamistingimuste täitmine ja nende kohaldamine kogu programmitöö perioodi vältel, eelkõige kooskõla põhiõigustega;

| g) | projektide rakendamine kolmandas riigis või seoses kolmanda riigiga. |
| --- | --- |

g)

projektide rakendamine kolmandas riigis või seoses kolmanda riigiga.

Iga-aastased tulemusaruanded sisaldavad kokkuvõtet, mis hõlmab kõiki käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud punkte. Komisjon tagab, et liikmesriikide esitatud kokkuvõtted tõlgitakse kõikidesse liidu ametlikesse keeltesse ja tehakse üldsusele kättesaadavaks.

3.   Komisjon võib esitada iga-aastase tulemusaruannete kohta märkusi kahe kuu jooksul alates nende kättesaamise kuupäevast. Kui komisjon ei ole nimetatud tähtajaks oma märkusi esitanud, loetakse aruanne vastuvõetuks.

4.   Komisjon esitab oma veebisaidil lingid määruse (EL) 2021/... (18) artikli 49 lõikes 1 osutatud veebisaitidele.

5.   Käesoleva artikli rakendamiseks ühetaoliste tingimuste tagamiseks võtab komisjon vastu rakendusakti, millega kehtestatakse iga-aastase tulemusaruande vorm. Kõnealune rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 33 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Artikkel 31

Seire ja aruandlus eelarve jagatud täitmise korral

1.   Kooskõlas määruse (EL) 2021/... (19) IV jaotisega toimuva seire ja aruandluse puhul kasutatakse asjakohasel juhul käesoleva määruse VI lisas sätestatud sekkumise liikide koode. Ettenägematute või uute asjaolude käsitlemiseks ja tulemusliku rahastamise tagamiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte VI lisa muutmiseks.

2.   Kasutatakse käesoleva määruse VIII lisas sätestatud näitajaid kooskõlas määruse (EL) 2021/... (19) artikli 16 lõikega 1 ning artiklitega 22 ja 42.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 13 lõikes 10, artikli 16 lõikes 5, artikli 27 lõikes 2 ja 5 ning artikli 31 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2027.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 13 lõikes 10, artikli 16 lõikes 5, artikli 27 lõikes 2 ja 5 ning artikli 31 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 13 lõike 10, artikli 16 lõike 5, artikli 27 lõike 2 ja 5 või artikli 31 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 33

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EL) 2021/... (20) artikliga 32 loodud siseasjade fondide komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes artikliga 5.

Artikkel 34

Üleminekusätted

1.   Käesolev määrus ei mõjuta nende meetmete jätkamist või muutmist, mis on algatatud määrusega (EL) nr 513/2014 loodud Sisejulgeolekufondi politseikoostöö rahastamisvahendi (2014–2020) alusel, mille kohaldamist nende meetmete suhtes jätkatakse kuni nende lõpetamiseni.

2.   Fondi rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mida on vaja selleks, et tagada üleminek fondi ja Sisejulgeolekufondi politseikoostöö rahastamisvahendi alusel vastu võetud meetmete vahel.

3.   Kooskõlas finantsmääruse artikli 193 lõike 2 teise lõigu punktiga a, võttes arvesse käesoleva määruse viibinud jõustumist ning selleks, et tagada järjepidevus, võib piiratud ajavahemiku jooksul kulusid, mis on tekkinud seoses käesoleva määruse alusel eelarve otsese täitmise korras toetatavate meetmetega ja mis on juba alanud, käsitada rahastamiskõlblikena alates 1. jaanuarist 2021, isegi kui need kulud tekkisid enne toetustaotluse või abitaotluse esitamist.

4.   Liikmesriigid võivad jätkata pärast 1. jaanuari 2021 määruse (EL) nr 513/2014 alusel valitud ja alustatud projekti toetamist kooskõlas määrusega (EL) nr 514/2014, tingimusel et täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | valitud projektil on rahastamise seisukohast kaks eristatavat etappi, millest kummalgi on eraldi kontrolljälg; |
| --- | --- |

a)

valitud projektil on rahastamise seisukohast kaks eristatavat etappi, millest kummalgi on eraldi kontrolljälg;

| b) | projekti kogumaksumus on üle 500 000 euro; |
| --- | --- |

b)

projekti kogumaksumus on üle 500 000 euro;

| c) | vastutava asutuse poolt toetusesaajatele projekti esimese etapi jaoks tehtavad maksed lisatakse määruse (EL) nr 514/2014 kohaselt komisjonile esitatavatesse maksetaotlustesse ja projekti teise etapi kulud lisatakse määruse (EL) 2021/... (21) kohastesse maksetaotlustesse; |
| --- | --- |

c)

vastutava asutuse poolt toetusesaajatele projekti esimese etapi jaoks tehtavad maksed lisatakse määruse (EL) nr 514/2014 kohaselt komisjonile esitatavatesse maksetaotlustesse ja projekti teise etapi kulud lisatakse määruse (EL) 2021/... (21) kohastesse maksetaotlustesse;

| d) | projekti teine etapp vastab kohaldatavale õigusele ning on käesoleva määruse ja määruse (EL) 2021/... (21) kohaselt kõlblik fondist toetuse saamiseks; |
| --- | --- |

d)

projekti teine etapp vastab kohaldatavale õigusele ning on käesoleva määruse ja määruse (EL) 2021/... (21) kohaselt kõlblik fondist toetuse saamiseks;

| e) | liikmesriik kohustub projekti lõpule viima, muutma selle toimivaks ja esitama selle kohta aruande iga-aastases tulemusaruandes, mis esitatakse 15. veebruariks 2024. |
| --- | --- |

e)

liikmesriik kohustub projekti lõpule viima, muutma selle toimivaks ja esitama selle kohta aruande iga-aastases tulemusaruandes, mis esitatakse 15. veebruariks 2024.

Käesoleva lõike esimeses lõigus esitatud projekti teise etapi suhtes kohaldatakse käesoleva määruse ja määruse (EL) 2021/... (21) sätteid.

Käesolevat lõiget kohaldatakse üksnes selliste projektide suhtes, mis on valitud eelarve jagatud täitmise korras määruse (EL) nr 514/2014 alusel.

Artikkel 35

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

...,

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

president

...

Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT L 62, 15.2.2019, lk 189.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2019. aasta seisukoht (ELT C 23, 21.1.2021, lk 452) ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 513/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2007/125/JHA (ELT L 150, 20.5.2014, lk 93).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) 2021/..., millega luuakse Integreeritud Piirihalduse Fondi osana piirihalduse ja viisapoliitika rahastu (ELT L ..., ..., lk ...).

4

(1)  Dokumendis ST 6487/21 (2018/0249(COD)) sisalduva määruse number.

1

(5)  Nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis’ kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).

5

acquis

(2)  Dokumendis ST 6487/21 (2018/0249(COD)) sisalduva määruse number.

2

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) 2021/..., millega luuakse Integreeritud Piirihalduse Fondi osana tollikontrolliseadmete rahastu (ELT L ..., ..., lk ...).

6

(3)  Dokumendis ST 7234/21 (2018/0258(COD)) sisalduva määruse number.

3

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EL) 2021/..., millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ning Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L ..., ..., lk ...).

7

(4)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

4

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/692, millega luuakse kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1381/2013 ning nõukogu määrus (EL) nr 390/2014 (ELT L 156, 5.5.2021, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/693, millega luuakse õigusprogramm ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1382/2013 (ELT L 156, 5.5.2021, lk 21).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240 (ELT L 166, 11.5.2021, lk 1).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

12

(13)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

14

(5)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

5

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

15

(16)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

16

(17)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

17

(18)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

19

(20)  Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta (ÜMTde assotsieerimise otsus) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

20

(21)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

21

(6)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) sisalduva määruse number.

6

(22)  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 514/2014, millega sätestatakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad üldsätted (ELT L 150, 20.5.2014, lk 112).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

25

(26)  Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11).

26

(27)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta otsus 2009/902/JSK, millega luuakse Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustik ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/427/JSK (ELT L 321, 8.12.2009, lk 44).

27

(28)  Nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta raamotsus 2008/841/JSK organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse kohta (ELT L 300, 11.11.2008, lk 42).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (ELT L 88, 31.3.2017, lk 6).

29

(7)  Dokumendis ST 6487/21 (2018/0249(COD)) sisalduva määruse number.

7

(8)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196 (COD)) sisalduva määruse number.

8

(9)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

9

(10)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduv määruse number.

10

(11)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

11

(12)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

12

(13)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

13

(14)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

14

(15)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

15

(16)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

16

(17)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

17

(18)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

18

(19)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

19

(20)  Dokumendis ST 6487/21 (2018/0249(COD)) sisalduva määruse number.

20

(21)  Dokumendis ST 6674/21 (2018/0196(COD)) sisalduva määruse number.

21

---

I LISA

LIIKMESRIIKIDE PROGRAMMIDE RAHASTAMISE KRITEERIUMID

Artiklis 10 osutatud eelarvevahendid eraldatakse liikmesriikide programmidele järgmiselt:

| 1) | ühekordne kindlaksmääratud summa 8 000 000 eurot eraldatakse iga liikmesriigi jaoks programmitöö perioodi alguses; |
| --- | --- |

1)

ühekordne kindlaksmääratud summa 8 000 000 eurot eraldatakse iga liikmesriigi jaoks programmitöö perioodi alguses;

| 2) | artiklis 10 osutatud ülejäänud eelarvevahendid jaotatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele:






  a) | 45 % ülejäänud eelarvevahenditest pöördvõrdeliselt iga liikmesriigisisemajanduse koguproduktiga (ostujõu standard elaniku kohta); |
| --- | --- | --- |

2)

artiklis 10 osutatud ülejäänud eelarvevahendid jaotatakse vastavalt järgmistele kriteeriumidele:

a)

45 % ülejäänud eelarvevahenditest pöördvõrdeliselt iga liikmesriigisisemajanduse koguproduktiga (ostujõu standard elaniku kohta);

| b) | 40 % ülejäänud eelarvevahenditest proportsionaalselt iga liikmesriigi elanikkonna suurusega; |
| --- | --- |

b)

40 % ülejäänud eelarvevahenditest proportsionaalselt iga liikmesriigi elanikkonna suurusega;

| c) | 15 % ülejäänud eelarvevahenditest proportsionaalselt iga liikmesriigi territooriumi suurusega. |
| --- | --- |

c)

15 % ülejäänud eelarvevahenditest proportsionaalselt iga liikmesriigi territooriumi suurusega.

Esialgne eraldis esimese lõigu punktis 2 osutatud ülejäänud eelarvevahenditest põhineb iga-aastastel statistilistel andmetel, mille komisjon (Eurostat) on esitanud 2019. aasta kohta. Vahehindamise tegemisel on võrdlusaluseks iga-aastased statistilised andmed, mille komisjon (Eurostati) on esitanud 2023. aasta kohta. Kui liikmesriik ei ole esitanud komisjonile (Eurostatile) andmeid konkreetse aasta kohta, võib komisjon selle asemel kasutada asjaomasele aastale eelnevaid kättesaadavaid kõige uuemaid statistilisi andmeid asjaomase liikmesriigi kohta.

---

II LISA

RAKENDUSMEETMED

| 1. | Fondist toetatakse käesoleva määruse artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud erieesmärgi saavutamist, keskendudes järgmistele rakendusmeetmetele:






  a) | tagada liidu julgeolekuvaldkonna acquis’ ühtne kohaldamine, toetades asjakohase teabe vahetamist näiteks Prümi lepingu, ELi broneeringuinfo ja SIS II raames, sealhulgas rakendades kvaliteedikontrolli- ja hindamismehhanismide, näiteks Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi või muude kvaliteedikontrolli- ja hindamismehhanismide kaudu saadud soovitused; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

tagada liidu julgeolekuvaldkonna acquis’ ühtne kohaldamine, toetades asjakohase teabe vahetamist näiteks Prümi lepingu, ELi broneeringuinfo ja SIS II raames, sealhulgas rakendades kvaliteedikontrolli- ja hindamismehhanismide, näiteks Schengeni hindamis- ja järelevalvemehhanismi või muude kvaliteedikontrolli- ja hindamismehhanismide kaudu saadud soovitused;

| b) | võtta kasutusele, kohandada ja säilitada julgeolekuga seotud ELi ja detsentraliseeritud infosüsteeme, sealhulgas tagades nende koostalitlusvõime, ning töötada välja asjakohased vahendid tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

b)

võtta kasutusele, kohandada ja säilitada julgeolekuga seotud ELi ja detsentraliseeritud infosüsteeme, sealhulgas tagades nende koostalitlusvõime, ning töötada välja asjakohased vahendid tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks;

| c) | suurendada julgeolekuga seotud ELi ja detsentraliseeritud infosüsteemide kasutamise aktiivsust, tagades, et neisse sisestatakse kvaliteetseid andmeid, ning |
| --- | --- |

c)

suurendada julgeolekuga seotud ELi ja detsentraliseeritud infosüsteemide kasutamise aktiivsust, tagades, et neisse sisestatakse kvaliteetseid andmeid, ning

| d) | toetada asjakohaseid riiklikke meetmeid, sealhulgas julgeolekuga seotud riiklike andmebaaside omavahelist seotust ja kõnealuste andmebaaside sidumist liidu andmebaasidega, kui see on asjaomaste õiguslike alustega ette nähtud ja vajalik artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud erieesmärkide rakendamiseks. |
| --- | --- |

d)

toetada asjakohaseid riiklikke meetmeid, sealhulgas julgeolekuga seotud riiklike andmebaaside omavahelist seotust ja kõnealuste andmebaaside sidumist liidu andmebaasidega, kui see on asjaomaste õiguslike alustega ette nähtud ja vajalik artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud erieesmärkide rakendamiseks.

| 2. | Fondist toetatakse artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud erieesmärgi saavutamist, keskendudes järgmistele rakendusmeetmetele:






  a) | suurendada õiguskaitseoperatsioonide arvu kahe või enama liikmesriiki vahel, sealhulgas vajaduse korral operatsioone, mis hõlmavad teisi asjaomaseid osalisi, eelkõige hõlbustades ja parandades ühiste uurimisrühmade kasutamist, ühiseid patrulle, jälitustegevust, varjatud jälgimist ja muid operatiivkoostöömehhanisme ELi poliitikatsükli raames, pannes erilist rõhku piiriülestele operatsioonidele; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

suurendada õiguskaitseoperatsioonide arvu kahe või enama liikmesriiki vahel, sealhulgas vajaduse korral operatsioone, mis hõlmavad teisi asjaomaseid osalisi, eelkõige hõlbustades ja parandades ühiste uurimisrühmade kasutamist, ühiseid patrulle, jälitustegevust, varjatud jälgimist ja muid operatiivkoostöömehhanisme ELi poliitikatsükli raames, pannes erilist rõhku piiriülestele operatsioonidele;

| b) | parandada pädevate asutuste vahelist koordineerimist ja suurendada koostööd nii liikmesriikides kui ka nende vahel ja teiste asjaomaste osalejatega, näiteks spetsialiseerunud riiklike üksuste võrgustike, liidu võrgustike ja koostööstruktuuride ning liidu keskuste kaudu, ning |
| --- | --- |

b)

parandada pädevate asutuste vahelist koordineerimist ja suurendada koostööd nii liikmesriikides kui ka nende vahel ja teiste asjaomaste osalejatega, näiteks spetsialiseerunud riiklike üksuste võrgustike, liidu võrgustike ja koostööstruktuuride ning liidu keskuste kaudu, ning

| c) | parandada liidu tasandil asutustevahelist koostööd liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja asjaomaste liidu organite, ametite ja asutuste vahel, samuti koostööd riiklikul tasandil iga liikmesriigi pädevate asutuste vahel. |
| --- | --- |

c)

parandada liidu tasandil asutustevahelist koostööd liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja asjaomaste liidu organite, ametite ja asutuste vahel, samuti koostööd riiklikul tasandil iga liikmesriigi pädevate asutuste vahel.

| 3. | Fondist toetatakse artikli 3 lõike 2 punktis c sätestatud erieesmärgi saavutamist, keskendudes järgmistele rakendusmeetmetele:






  a) | suurendada koolituse, õppuste, vastastikuse õppe võimaluste ja spetsiaalsete vahetusprogrammide pakkumist ja parimate tavade jagamist liikmesriikide pädevates asutustes ja nende vahel, sealhulgas kohalikul tasandil ning koostöös kolmandate riikidega ja muude asjaomaste osalejatega; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

suurendada koolituse, õppuste, vastastikuse õppe võimaluste ja spetsiaalsete vahetusprogrammide pakkumist ja parimate tavade jagamist liikmesriikide pädevates asutustes ja nende vahel, sealhulgas kohalikul tasandil ning koostöös kolmandate riikidega ja muude asjaomaste osalejatega;

| b) | kasutada ära liikmesriikide ja muude asjaomaste osalejate, sealhulgas kodanikuühiskonna ressursside ja teadmiste ühendamisel ning parimate tavade jagamisel tekkivat koosmõju, näiteks ühiste pädevuskeskuste loomise, ühiste riskihindamiste väljatöötamise või ühisoperatsioonide korraldamiseks loodavate ühiste tugikeskuste kaudu; |
| --- | --- |

b)

kasutada ära liikmesriikide ja muude asjaomaste osalejate, sealhulgas kodanikuühiskonna ressursside ja teadmiste ühendamisel ning parimate tavade jagamisel tekkivat koosmõju, näiteks ühiste pädevuskeskuste loomise, ühiste riskihindamiste väljatöötamise või ühisoperatsioonide korraldamiseks loodavate ühiste tugikeskuste kaudu;

| c) | edendada ja arendada meetmeid, kaitsemeetmeid, mehhanisme ja parimaid tavasid, et varakult kindlaks teha, kaitsta ja toetada tunnistajaid, õigusrikkumisest teatajaid ja kuriteoohvreid ning luua selleks partnerlussuhteid ametiasutuste ja muude asjaomaste osalejate vahel; |
| --- | --- |

c)

edendada ja arendada meetmeid, kaitsemeetmeid, mehhanisme ja parimaid tavasid, et varakult kindlaks teha, kaitsta ja toetada tunnistajaid, õigusrikkumisest teatajaid ja kuriteoohvreid ning luua selleks partnerlussuhteid ametiasutuste ja muude asjaomaste osalejate vahel;

| d) | omandada vajalikke seadmeid ning rajada või ajakohastada spetsiaalseid õppevahendeid ja muud olulist julgeolekuga seotud taristut, et suurendada valmisolekut, vastupidavust ja avalikkuse teadlikkust ning reageerida adekvaatselt julgeolekuohtudele, ning |
| --- | --- |

d)

omandada vajalikke seadmeid ning rajada või ajakohastada spetsiaalseid õppevahendeid ja muud olulist julgeolekuga seotud taristut, et suurendada valmisolekut, vastupidavust ja avalikkuse teadlikkust ning reageerida adekvaatselt julgeolekuohtudele, ning

| e) | kaitsta elutähtsat taristut julgeolekuintsidentide eest, haavatavuste avastamise, hindamise ja kõrvaldamise kaudu. |
| --- | --- |

e)

kaitsta elutähtsat taristut julgeolekuintsidentide eest, haavatavuste avastamise, hindamise ja kõrvaldamise kaudu.

---

III LISA

TOETUSE KOHALDAMISALA

Fondist võib selle eesmärkide raames muu hulgas toetada järgmist liiki meetmeid:

| a) | võtta kasutusele, kohandada ja hooldada käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele kaasa aitavaid IKT-süsteeme, pakkuda selliste süsteemide kasutamisalast koolitust ning nende komponentide koostalitlusvõimet ja andmete kvaliteeti testida ja parandada; |
| --- | --- |

a)

võtta kasutusele, kohandada ja hooldada käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele kaasa aitavaid IKT-süsteeme, pakkuda selliste süsteemide kasutamisalast koolitust ning nende komponentide koostalitlusvõimet ja andmete kvaliteeti testida ja parandada;

| b) | teha seiret liidu õiguse ja liidu poliitikaeesmärkide rakendamise üle liikmesriikides julgeolekuga seotud infosüsteemide, eelkõige andmekaitse, eraelu puutumatuse ja andmeturbe valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

teha seiret liidu õiguse ja liidu poliitikaeesmärkide rakendamise üle liikmesriikides julgeolekuga seotud infosüsteemide, eelkõige andmekaitse, eraelu puutumatuse ja andmeturbe valdkonnas;

| c) | ELi poliitikatsükli/EMPACTi operatiivmeetmed; |
| --- | --- |

c)

ELi poliitikatsükli/EMPACTi operatiivmeetmed;

| d) | meetmed, mis toetavad tõhusat ja koordineeritud reageerimist kriisile, mis hõlmavad eri valdkondades olemasoleva suutlikkuse, eksperdikeskused ja olukorrateadlikkuse keskused, sealhulgas tervishoiu, kodanikukaitse, terrorismivastase võitluse ja küberkuritegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

d)

meetmed, mis toetavad tõhusat ja koordineeritud reageerimist kriisile, mis hõlmavad eri valdkondades olemasoleva suutlikkuse, eksperdikeskused ja olukorrateadlikkuse keskused, sealhulgas tervishoiu, kodanikukaitse, terrorismivastase võitluse ja küberkuritegevuse valdkonnas;

| e) | meetmed, mille abi töötatakse välja uuenduslikke meetodeid või võetakse kasutusele uusi tehnoloogiaid, mida on võimalik teistes liikmesriikides üle võtta, eelkõige projektid, mille eesmärk on testida ja valideerida liidu rahastatavate julgeolekualaste teadusprojektide tulemusi; |
| --- | --- |

e)

meetmed, mille abi töötatakse välja uuenduslikke meetodeid või võetakse kasutusele uusi tehnoloogiaid, mida on võimalik teistes liikmesriikides üle võtta, eelkõige projektid, mille eesmärk on testida ja valideerida liidu rahastatavate julgeolekualaste teadusprojektide tulemusi;

| f) | meetmed, mis parandavad vastupanuvõimet tekkivatele ohtudele, mille hulgas on veebipõhiste kanalite kaudu toimuv ebaseaduslik kauplemine, hübriidohud, mehitamata õhusõidukisüsteemide kuritahtlik kasutamine ning keemiline, bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht; |
| --- | --- |

f)

meetmed, mis parandavad vastupanuvõimet tekkivatele ohtudele, mille hulgas on veebipõhiste kanalite kaudu toimuv ebaseaduslik kauplemine, hübriidohud, mehitamata õhusõidukisüsteemide kuritahtlik kasutamine ning keemiline, bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht;

| g) | toetus spetsialiseerunud riigisiseste üksuste valdkondlikele ja valdkonnaülestele võrgustikele ning riiklikele kontaktpunktidele, et parandada vastastikust usaldust, oskusteabe, teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamist ja levitamist ning ressursside ja eksperditeadmiste koondamist ühistesse pädevuskeskustesse; |
| --- | --- |

g)

toetus spetsialiseerunud riigisiseste üksuste valdkondlikele ja valdkonnaülestele võrgustikele ning riiklikele kontaktpunktidele, et parandada vastastikust usaldust, oskusteabe, teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamist ja levitamist ning ressursside ja eksperditeadmiste koondamist ühistesse pädevuskeskustesse;

| h) | asjaomaste õiguskaitse- ja kohtuasutuste ning haldusasutuste töötajate ja ekspertide haridus ja koolitus, võttes arvesse operatiivvajadusi ja riskianalüüse, tehes koostööd CEPOLiga ja vajaduse korral Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga, sealhulgas haridus ja koolitus ennetuspoliitika alal, pöörates erilist tähelepanu põhiõigustele ja mittediskrimineerimisele; |
| --- | --- |

h)

asjaomaste õiguskaitse- ja kohtuasutuste ning haldusasutuste töötajate ja ekspertide haridus ja koolitus, võttes arvesse operatiivvajadusi ja riskianalüüse, tehes koostööd CEPOLiga ja vajaduse korral Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga, sealhulgas haridus ja koolitus ennetuspoliitika alal, pöörates erilist tähelepanu põhiõigustele ja mittediskrimineerimisele;

| i) | koostöö erasektoriga, näiteks küberkuritegevuse vastase võitluse valdkonnas, et suurendada usaldust ja parandada koordineerimist, erandolukorra plaanimist ning teabe ja parimate tavade vahetamist ja levitamist avaliku ja erasektori osalejate vahel, sealhulgas avaliku ruumi ja elutähtsa taristu kaitsmisel; |
| --- | --- |

i)

koostöö erasektoriga, näiteks küberkuritegevuse vastase võitluse valdkonnas, et suurendada usaldust ja parandada koordineerimist, erandolukorra plaanimist ning teabe ja parimate tavade vahetamist ja levitamist avaliku ja erasektori osalejate vahel, sealhulgas avaliku ruumi ja elutähtsa taristu kaitsmisel;

| j) | meetmed, mis võimaldavad kogukondadel arendada kohalikke strateegiaid ja ennetuspõhimõtteid, ning sidusrühmade ja üldsuse teadlikkuse suurendamine ja nende teavitamine liidu julgeolekupoliitikast; |
| --- | --- |

j)

meetmed, mis võimaldavad kogukondadel arendada kohalikke strateegiaid ja ennetuspõhimõtteid, ning sidusrühmade ja üldsuse teadlikkuse suurendamine ja nende teavitamine liidu julgeolekupoliitikast;

| k) | seadmete, transpordivahendite, sidesüsteemide ja julgeolekuga seotud rajatiste rahastamine; |
| --- | --- |

k)

seadmete, transpordivahendite, sidesüsteemide ja julgeolekuga seotud rajatiste rahastamine;

| l) | töötajate kulude rahastamine, kes on seotud fondist toetatavate meetmetega, või meetmetega, mis nõuavad töötajate kaasamist tehnilistel või julgeolekuga seotud põhjustel. |
| --- | --- |

l)

töötajate kulude rahastamine, kes on seotud fondist toetatavate meetmetega, või meetmetega, mis nõuavad töötajate kaasamist tehnilistel või julgeolekuga seotud põhjustel.

---

IV LISA

ARTIKLI 12 LÕIKES 3 JA ARTIKLI 13 LÕIKES 10 OSUTATUD MEETMED

| 1) | Projektid, mille eesmärk on radikaliseerumist ennetada ja selle vastu võidelda. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Projektid, mille eesmärk on ELi infosüsteemide ja riiklikke IKT-süsteemide koostalitlusvõime parandamine liidu või liikmesriigi õiguses sätestatud ulatuses. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Projektid, mille eesmärk on võidelda raskest ja organiseeritud kuritegevusest tulenevate kõige suuremate ohtudega ELi poliitikatsükli/EMPACTi operatiivmeetmete raames. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Projektid, mille eesmärk on ennetada ja tõkestada küberkuritegevust, eelkõige internetis toimuvat laste seksuaalset kuritarvitamist, ning kuritegusid, mille puhul internet on peamine tõendite kogumise platvorm. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Projektid, mille eesmärk on parandada elutähtsa taristu julgeolekut ja vastupidavust. |
| --- | --- |

5)

---

V LISA

ARTIKLI 27 LÕIKES 1 OSUTATUD TULEMUSLIKKUSE PÕHINÄITAJAD

Artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud erieesmärk

| 1) | Liikmesriikides/julgeolekuga seotud ELi ja detsentraliseeritud infosüsteemidega/rahvusvaheliste andmebaasidega koostalitlusvõimeliseks muudetud IKT-süsteemide arv. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Selliste haldusüksuste arv, kes on välja töötanud uusi või kohandanud olemasolevaid teabevahetusmehhanisme/menetlusi/vahendeid/juhiseid teabe vahetamiseks teiste liikmesriikidega/liidu organite, ametite või asutustega/kolmandate riikidega/rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Osalejate arv, kes peavad koolitust oma töö jaoks kasulikuks. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Osalejate arv, kes teatavad kolm kuud pärast koolitust, et nad kasutavad koolituse käigus omandatud oskusi ja pädevust. |
| --- | --- |

4)

Artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud erieesmärk

| 5) | Piiriüleste operatsioonidega seoses külmutatud varade hinnanguline väärtus. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Piiriüleste operatsioonidega seoses konfiskeeritud ebaseaduslike uimastite kogus tooteliikide kaupa. (1) |
| --- | --- |

6)

| 7) | Piiriüleste operatsioonidega seoses konfiskeeritud ebaseaduslike relvade kogus relvaliikide kaupa. (2) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Selliste haldusüksuste arv, kes on hiljuti välja töötanud/kohandanud olemasolevaid mehhanisme/menetlusi/vahendeid/juhiseid koostööks teiste liikmesriikidega/liidu organite, ametite või asutustega/kolmandate riikidega/rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Piiriülestes operatsioonides osalevate töötajate arv. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Nende Schengeni hindamise raames antud soovituste arv, mida on arvesse võetud. |
| --- | --- |

10)

Artikli 3 lõike 2 punktis c sätestatud erieesmärk

| 11) | Radikaliseerumise ennetamiseks välja töötatud/laiendatud algatuste arv. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Tunnistajate ja õigusrikkumisest teatajate kaitsmiseks/toetamiseks välja töötatud/laiendatud algatuste arv. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Selliste elutähtsate taristute/avalike ruumide arv, millel on uued/kohandatud vahendid kaitseks julgeolekuriskide eest. |
| --- | --- |

13)

| 14) | Osalejate arv, kes peavad koolitust oma töö jaoks kasulikuks. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Osalejate arv, kes teatavad kolm kuud pärast koolituse läbimist, et nad kasutavad koolituse käigus omandatud oskusi ja pädevust. |
| --- | --- |

15)

---

(1)  Uimastiliikide jaotus (lähtudes ebaseaduslikke uimasteid käsitlevates aruannetes: ELi uimastituru aruanne, Euroopa uimastiprobleemide aruanne ja Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) statistikabülletään) kasutatud kategooriatest:

| — | kanep; |
| --- | --- |

—

kanep;

| — | opioidid, sealhulgas heroiin; |
| --- | --- |

—

opioidid, sealhulgas heroiin;

| — | kokaiin; |
| --- | --- |

—

kokaiin;

| — | sünteetilised uimastid, sealhulgas amfetamiini tüüpi stimulandid (sealhulgas amfetamiin ja metamfetamiin) ja MDMA; |
| --- | --- |

—

sünteetilised uimastid, sealhulgas amfetamiini tüüpi stimulandid (sealhulgas amfetamiin ja metamfetamiin) ja MDMA;

| — | uued psühhoaktiivsed ained; |
| --- | --- |

—

uued psühhoaktiivsed ained;

| — | muud ebaseaduslikud uimastid. |
| --- | --- |

—

muud ebaseaduslikud uimastid.

(2)  Relvaliikide jaotus (vastavalt kehtivatele õigusaktidele, nimelt nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiivile 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta. Kavandatud kategooriad on võrreldes direktiivi 91/477/EMÜ I lisas nimetatud kategooriatega lihtsustatud ja kooskõlas Schengeni infosüsteemi kohaste kategooriatega, mida kasutavad riiklikud ametiasutused):

| — | sõjarelvad: automaatrelvad ja rasketulirelvad (tankitõrjerelvad, raketiheitjad, mortiirid jne); |
| --- | --- |

—

sõjarelvad: automaatrelvad ja rasketulirelvad (tankitõrjerelvad, raketiheitjad, mortiirid jne);

| — | muud lühikesed tulirelvad: revolvrid ja püstolid (sealhulgas saluudiks kasutatavad ja akustilised relvad); |
| --- | --- |

—

muud lühikesed tulirelvad: revolvrid ja püstolid (sealhulgas saluudiks kasutatavad ja akustilised relvad);

| — | muud pikad tulirelvad: vint- ja haavlipüssid (sealhulgas saluudiks kasutatavad ja akustilised relvad). |
| --- | --- |

—

muud pikad tulirelvad: vint- ja haavlipüssid (sealhulgas saluudiks kasutatavad ja akustilised relvad).

---

VI LISA

SEKKUMISE LIIGID

TABEL 1. SEKKUMISVALDKONNA KOODID

| 001 | TER – võitlus terrorismi rahastamise vastu |
| --- | --- |
| 002 | TER – radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine |
| 003 | TER – avaliku ruumi ja muude pehmete sihtmärkide kaitse ja vastupidavus |
| 004 | TER – elutähtsa taristu kaitse ja vastupidavus |
| 005 | TER – keemiline, bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht |
| 006 | TER – lõhkeained |
| 007 | TER – kriisiohje |
| 008 | TER – muu |
| 009 | OC – korruptsioon |
| 010 | OC – majandus- ja finantskuritegevus |
| 011 | OC – kriminaaltulu rahapesu |
| 012 | OC – uimastid |
| 013 | OC – tulirelvade salakaubavedu |
| 014 | OC – ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega |
| 015 | OC – inimkaubandus |
| 016 | OC – rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine |
| 017 | OC – keskkonnakuritegevus |
| 018 | OC – organiseeritud varavastane kuritegevus |
| 019 | OC – muu |
| 020 | CC – küberkuritegevus – muu |
| 021 | CC – küberkuritegevus – ennetamine |
| 022 | CC – küberkuritegevus – uurimise hõlbustamine |
| 023 | CC – küberkuritegevus – ohvriabi |
| 024 | CC – laste seksuaalne ärakasutamine – ennetamine |
| 025 | CC – laste seksuaalne ärakasutamine – uurimise hõlbustamine |
| 026 | CC – laste seksuaalne ärakasutamine – ohvriabi |
| 027 | CC – laste seksuaalne ärakasutamine, sealhulgas laste väärkohtlemist kujutava visuaalse materjali ja lapsporno levitamine |
| 028 | CC – muu |
| 029 | GEN – teabevahetus |
| 030 | GEN – politsei või asutustevaheline koostöö (toll, piirivalve, luureteenistused) |
| 031 | GEN – kriminalistika |
| 032 | GEN – ohvriabi |
| 033 | GEN – tegevustoetus |
| 034 | TA – tehniline abi – teave ja teavitamine |
| 035 | TA – tehniline abi – ettevalmistamine, rakendamine, seire ja kontroll |
| 036 | TA – tehniline abi – hindamine ja uuringud, andmete kogumine |
| 037 | TA – tehniline abi – suutlikkuse suurendamine |

001

TER – võitlus terrorismi rahastamise vastu

002

TER – radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine

003

TER – avaliku ruumi ja muude pehmete sihtmärkide kaitse ja vastupidavus

004

TER – elutähtsa taristu kaitse ja vastupidavus

005

TER – keemiline, bioloogiline, radioloogiline ja tuumaoht

006

TER – lõhkeained

007

TER – kriisiohje

008

TER – muu

009

OC – korruptsioon

010

OC – majandus- ja finantskuritegevus

011

OC – kriminaaltulu rahapesu

012

OC – uimastid

013

OC – tulirelvade salakaubavedu

014

OC – ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega

015

OC – inimkaubandus

016

OC – rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine

017

OC – keskkonnakuritegevus

018

OC – organiseeritud varavastane kuritegevus

019

OC – muu

020

CC – küberkuritegevus – muu

021

CC – küberkuritegevus – ennetamine

022

CC – küberkuritegevus – uurimise hõlbustamine

023

CC – küberkuritegevus – ohvriabi

024

CC – laste seksuaalne ärakasutamine – ennetamine

025

CC – laste seksuaalne ärakasutamine – uurimise hõlbustamine

026

CC – laste seksuaalne ärakasutamine – ohvriabi

027

CC – laste seksuaalne ärakasutamine, sealhulgas laste väärkohtlemist kujutava visuaalse materjali ja lapsporno levitamine

028

CC – muu

029

GEN – teabevahetus

030

GEN – politsei või asutustevaheline koostöö (toll, piirivalve, luureteenistused)

031

GEN – kriminalistika

032

GEN – ohvriabi

033

GEN – tegevustoetus

034

TA – tehniline abi – teave ja teavitamine

035

TA – tehniline abi – ettevalmistamine, rakendamine, seire ja kontroll

036

TA – tehniline abi – hindamine ja uuringud, andmete kogumine

037

TA – tehniline abi – suutlikkuse suurendamine

TABEL 2. MEETME LAADI KOODID

| 001 | IKT-süsteemid, koostalitlusvõime, andmekvaliteet (välja arvatud seadmed) |
| --- | --- |
| 002 | Võrgustikud, tippkeskused, koostööstruktuurid, ühismeetmed ja -operatsioonid |
| 003 | Ühised uurimisrühmad või muud ühisoperatsioonid |
| 004 | Ekspertide lähetamine või kasutamine |
| 005 | Koolitus |
| 006 | Parimate tavade vahetamine, õpikojad, konverentsid, üritused, teadlikkuse suurendamise kampaaniad, teavitusmeetmed |
| 007 | Uuringud, katseprojektid, riskide hindamine |
| 008 | Seadmed |
| 009 | Transpordivahendid |
| 010 | Hooned, rajatised |
| 011 | Teadusprojektide rakendamine või muud järelmeetmed |

001

IKT-süsteemid, koostalitlusvõime, andmekvaliteet (välja arvatud seadmed)

002

Võrgustikud, tippkeskused, koostööstruktuurid, ühismeetmed ja -operatsioonid

003

Ühised uurimisrühmad või muud ühisoperatsioonid

004

Ekspertide lähetamine või kasutamine

005

Koolitus

006

Parimate tavade vahetamine, õpikojad, konverentsid, üritused, teadlikkuse suurendamise kampaaniad, teavitusmeetmed

007

Uuringud, katseprojektid, riskide hindamine

008

Seadmed

009

Transpordivahendid

010

Hooned, rajatised

011

Teadusprojektide rakendamine või muud järelmeetmed

TABEL 3. RAKENDAMISVALDKONNA KOODID

| 001 | Artikli 12 lõikega 1 hõlmatud meetmed |
| --- | --- |
| 002 | Erimeetmed |
| 003 | IV lisas loetletud meetmed |
| 004 | Tegevustoetus |
| 005 | Artiklis 25 osutatud erakorraline abi |

001

Artikli 12 lõikega 1 hõlmatud meetmed

002

Erimeetmed

003

IV lisas loetletud meetmed

004

Tegevustoetus

005

Artiklis 25 osutatud erakorraline abi

TABEL 4. KONKREETSETE TEEMADE KOODID

| 001 | Koostöö kolmandate riikidega |
| --- | --- |
| 002 | Kolmandates riikides nendega seoses võetavad meetmed |
| 003 | Schengeni hindamise raames antud soovituste rakendamine politseikoostöö valdkonnas |
| 004 | Mitte ükski ülaltoodust |

001

Koostöö kolmandate riikidega

002

Kolmandates riikides nendega seoses võetavad meetmed

003

Schengeni hindamise raames antud soovituste rakendamine politseikoostöö valdkonnas

004

Mitte ükski ülaltoodust

---

VII LISA

TEGEVUSTOETUSE SAAMISEKS KÕLBLIKUD KULUD

| 1. | Artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud erieesmärgi all antakse liikmesriikide programmide raames tegevustoetust järgmiste meetmete jaoks:






  a) | hooldus ja kasutajatugi selliste julgeolekuga seotud ELi ning vajaduse korral riiklike IKT-süsteemide jaoks, mis aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

hooldus ja kasutajatugi selliste julgeolekuga seotud ELi ning vajaduse korral riiklike IKT-süsteemide jaoks, mis aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele;

| b) | personalikulud, mis aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

b)

personalikulud, mis aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele.

| 2. | Artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud erieesmärgi all antakse liikmesriikide programmide raames tegevustoetust järgmiste meetmete jaoks:






  a) | sellise tehnilise varustuse või selliste transpordivahendite hooldus, mida kasutatakse piiriülese mõõtmega raske ja organiseeritud kuritegevuse ennetamise, avastamise ja uurimise valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

sellise tehnilise varustuse või selliste transpordivahendite hooldus, mida kasutatakse piiriülese mõõtmega raske ja organiseeritud kuritegevuse ennetamise, avastamise ja uurimise valdkonnas;

| b) | personalikulud, mis aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

b)

personalikulud, mis aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele.

| 3. | Artikli 3 lõike 2 punktis c sätestatud erieesmärgi all antakse liikmesriikide programmide raames tegevustoetust järgmiste meetmete jaoks:






  a) | sellise tehnilise varustuse või selliste transpordivahendite hooldus, mida kasutatakse piiriülese mõõtmega raske ja organiseeritud kuritegevuse ennetamise, avastamise ja uurimise valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

sellise tehnilise varustuse või selliste transpordivahendite hooldus, mida kasutatakse piiriülese mõõtmega raske ja organiseeritud kuritegevuse ennetamise, avastamise ja uurimise valdkonnas;

| b) | personalikulud, mis aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

b)

personalikulud, mis aitavad kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele.

| 4. | Meetmetega seotud kulud, mis ei ole artikli 5 lõike 5 kohaselt rahastamiskõlblikud, ei ole hõlmatud. |
| --- | --- |

4.

---

VIII LISA

ARTIKLI 27 LÕIKES 3 OSUTATUD VÄLJUND- JA TULEMUSNÄITAJAD

Artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud erieesmärk

Väljundnäitajad

| 1) | Koolitustegevuses osalejate arv |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ekspertide kohtumiste/õpikodade/õppekülastuste arv |
| --- | --- |

2)

| 3) | Välja töötatud/kohandatud/hooldatud IKT-süsteemide arv |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ostetud seadmete arv |
| --- | --- |

4)

Tulemusnäitajad

| 5) | Liikmesriikides/julgeolekuga seotud ELi ja detsentraliseeritud infosüsteemidega/rahvusvaheliste andmebaasidega koostalitlusvõimeliseks muudetud IKT-süsteemide arv |
| --- | --- |

5)

| 6) | Selliste haldusüksuste arv, mis on välja töötanud või ajakohastanud olemasolevaid teabevahetusmehhanisme/menetlusi/vahendeid/juhiseid teabe vahetamiseks teiste liikmesriikidega/liidu organite, ametite või asutustega/kolmandate riikidega/rahvusvaheliste organisatsioonidega/kolmandate riikidega |
| --- | --- |

6)

| 7) | Osalejate arv, kes peavad koolitust oma töö jaoks kasulikuks |
| --- | --- |

7)

| 8) | Osalejate arv, kes teatavad kolm kuud pärast koolitust, et nad kasutavad koolituse käigus omandatud oskusi ja pädevust. |
| --- | --- |

8)

Artikli 3 lõike 2 punktis b sätestatud erieesmärk

Väljundnäitajad

| 1) | Piiriüleste operatsioonide arv, millest omakorda






  1.1 | ühiste uurimisrühmade arv |
| --- | --- | --- |

1)

1.1

ühiste uurimisrühmade arv

| 1.2 | ELi poliitikatsükli/EMPACTi operatiivmeetmete arv |
| --- | --- |

1.2

ELi poliitikatsükli/EMPACTi operatiivmeetmete arv

| 2) | Ekspertide kohtumiste/õpikodade/õppekülastuste/ühisõppuste arv |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ostetud seadmete arv |
| --- | --- |

3)

| 4) | Piiriülesteks operatsioonideks ostetud transpordivahendite arv |
| --- | --- |

4)

Tulemusnäitajad

| 5) | Piiriüleste operatsioonidega seoses külmutatud vara hinnanguline väärtus |
| --- | --- |

5)

| 6) | Piiriüleste operatsioonidega seoses konfiskeeritud ebaseaduslike uimastite kogus tooteliikide kaupa (1) |
| --- | --- |

6)

| 7) | Piiriüleste operatsioonidega seoses konfiskeeritud ebaseaduslike relvade kogus relvaliikide kaupa (2) |
| --- | --- |

7)

| 8) | Selliste haldusüksuste arv, kes on hiljuti välja töötanud/kohandanud olemasolevaid mehhanisme/menetlusi/vahendeid/juhiseid koostööks teiste liikmesriikidega/liidu organite, ametite või asutustega/kolmandate riikidega/rahvusvaheliste organisatsioonidega |
| --- | --- |

8)

| 9) | Piiriülestes operatsioonides osalevate töötajate arv |
| --- | --- |

9)

| 10) | Nende Schengeni hindamise raames antud soovituste arv, mida on arvesse võetud |
| --- | --- |

10)

Artikli 3 lõike 2 punktis c sätestatud erieesmärk

Väljundnäitajad

| 1) | Koolitustegevuses osalejate arv |
| --- | --- |

1)

| 2) | Vahetusprogrammide/õpikodade/õppekülastuste arv |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ostetud seadmete arv |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ostetud transpordivahendite arv |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ehitatud/ostetud/ajakohastatud taristuosade/turvalisusega seotud rajatiste/vahendite/mehhanismide arv |
| --- | --- |

5)

| 6) | Projektide arv kuritegevuse ennetamiseks |
| --- | --- |

6)

| 7) | Projektide arv kuriteoohvrite abistamiseks |
| --- | --- |

7)

| 8) | Abistatud kuriteoohvrite arv |
| --- | --- |

8)

Tulemusnäitajad

| 9) | Radikaliseerumise ennetamiseks välja töötatud/laiendatud algatuste arv |
| --- | --- |

9)

| 10) | Tunnistajate ja õigusrikkumisest teatajate kaitsmiseks/toetamiseks välja töötatud/laiendatud algatuste arv |
| --- | --- |

10)

| 11) | Selliste elutähtsate taristute/avalike ruumide arv, millel on uued/kohandatud vahendid kaitseks julgeolekuriskide eest |
| --- | --- |

11)

| 12) | Osalejate arv, kes peavad koolitust oma töö jaoks kasulikuks |
| --- | --- |

12)

| 13) | Osalejate arv, kes teatavad kolm kuud pärast koolituse läbimist, et nad kasutavad koolituse käigus omandatud oskusi ja pädevust |
| --- | --- |

13)

---

(1)  Uimastiliikide jaotus (lähtudes ebaseaduslikke uimasteid käsitlevates aruannetes: ELi uimastituru aruanne, Euroopa uimastiprobleemide aruanne ja Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) statistikabülletään) kasutatud kategooriatest:

| — | kanep; |
| --- | --- |

—

kanep;

| — | opioidid, sealhulgas heroiin; |
| --- | --- |

—

opioidid, sealhulgas heroiin;

| — | kokaiin; |
| --- | --- |

—

kokaiin;

| — | sünteetilised uimastid, sealhulgas amfetamiini tüüpi stimulandid (sealhulgas amfetamiin ja metamfetamiin) ja MDMA; |
| --- | --- |

—

sünteetilised uimastid, sealhulgas amfetamiini tüüpi stimulandid (sealhulgas amfetamiin ja metamfetamiin) ja MDMA;

| — | uued psühhoaktiivsed ained; |
| --- | --- |

—

uued psühhoaktiivsed ained;

| — | muud ebaseaduslikud uimastid. |
| --- | --- |

—

muud ebaseaduslikud uimastid.

(2)  Relvaliikide jaotus (vastavalt kehtivatele õigusaktidele, nimelt nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiivile 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta. Kavandatud kategooriad on võrreldes direktiivi 91/477/EMÜ I lisas nimetatud kategooriatega lihtsustatud ja kooskõlas Schengeni infosüsteemi kohaste kategooriatega, mida kasutavad riikide ametiasutused):

| — | sõjarelvad: automaatrelvad ja rasketulirelvad (tankitõrjerelvad, raketiheitjad, mortiirid jne); |
| --- | --- |

—

sõjarelvad: automaatrelvad ja rasketulirelvad (tankitõrjerelvad, raketiheitjad, mortiirid jne);

| — | muud lühikesed tulirelvad: revolvrid ja püstolid (sealhulgas saluudiks kasutatavad ja akustilised relvad); |
| --- | --- |

—

muud lühikesed tulirelvad: revolvrid ja püstolid (sealhulgas saluudiks kasutatavad ja akustilised relvad);

| — | muud pikad tulirelvad: vint- ja haavlipüssid (sealhulgas saluudiks kasutatavad ja akustilised relvad). |
| --- | --- |

—

muud pikad tulirelvad: vint- ja haavlipüssid (sealhulgas saluudiks kasutatavad ja akustilised relvad).

---

| 6.7.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 268/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 268/39

---

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 30/2021 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Sisejulgeolekufond

(2021/C 268/02)

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 15. juunil 2018 ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Sisejulgeolekufond (1) (edaspidi „ISF“ või „fond“) mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) rubriigi 5 („Julgeolek ja kaitse“) raames. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euroopa Parlament võttis 13. märtsi 2019. aasta täiskogu istungil vastu oma esimese lugemise seisukoha (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse (3) vastu 18. oktoobri 2018. aasta täiskogu istungil. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Regioonide Komitee kõnealuse fondi kohta arvamust ei esitanud. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nõukogu võttis 7. juunil 2019 vastu osalise üldise lähenemisviisi (4), mis moodustas ühtlasi osalise volituse alustada Euroopa Parlamendiga läbirääkimisi. 12. oktoobril 2020 võttis nõukogu eespool nimetatud ettepaneku suhtes vastu täieliku üldise lähenemisviisi (5). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kaasseadusandjad pidasid läbirääkimisi 2019. aasta teisel poolaastal. 10. detsembril 2020 toimunud kolmepoolsel kohtumisel saavutasid kaasseadusandjad esialgse kokkuleppe, mida esitleti alaliste esindajate komitee 16. detsembri 2020. aasta koosolekul (6). Koosolekul sai eesistujariigi esitatud tekst delegatsioonidelt vajaliku toetuse. Seejärel jätkus töö tehnilisel tasandil, peamiselt mõne põhjenduse, terminoloogia ja tagasiulatuvust käsitlevate sätete viimistlemisel, et tagada rahastamise ja näitajate järjepidevus. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Alaliste esindajate komitee analüüsis lõplikku kompromissteksti (7) kokkuleppe saavutamiseks oma 24. veebruari 2021. aasta koosolekul. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon (LIBE komisjon) kinnitas 1. märtsil 2021 poliitilise kokkuleppe. LIBE komisjoni esimees saatis alaliste esindajate komitee eesistujale kirja, milles kinnitas, et kui nõukogu selle teksti pärast õiguskeelelist viimistlemist esimesel lugemisel heaks kiidab, siis kiidetakse nõukogu esimese lugemise seisukoht heaks parlamendi teisel lugemisel. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Alaliste esindajate komitee kinnitas poliitilise kokkuleppe (8) oma 10. märtsi 2021. aasta koosolekul. |
| --- | --- |

9.

II.   EESMÄRK

| 10. | Fondi poliitikaeesmärk on aidata tagada kõrget julgeolekutaset liidus, eelkõige ennetades terrorismi ja radikaliseerumist, rasket ja organiseeritud kuritegevust ja küberkuritegevust ja võideldes nende vastu, abistades ja kaitstes kuritegevuse ohvreid ja valmistudes määruse kohaldamisalasse kuuluvateks julgeolekuintsidentideks, riskideks ja kriisideks, tagades nendevastase kaitse ja neid tõhusalt juhtides. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Fond toetab järgmiste konkreetsete eesmärkide saavutamist: i) tõhustada ja hõlbustada teabevahetust liikmesriikide pädevates asutustes ja asjaomastes liidu organites ja nende vahel ning vajaduse korral ka kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; ii) parandada ja tõhustada piiriülest koostööd, sealhulgas ühisoperatsioone liikmesriikide pädevates asutustes ja nende vahel seoses terrorismi ning raske ja organiseeritud kuritegevusega, millel on piiriülene mõõde, ning iii) toetada liikmesriikide suutlikkuse suurendamist seoses kuritegevuse, terrorismi ja radikaliseerumise ennetamisega ja nende vastu võitlemisega ning julgeolekuintsidentide, riskide ja kriiside juhtimisega. |
| --- | --- |

11.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

| 12. | Euroopa Parlament ja nõukogu pidasid läbirääkimisi, eesmärgiga saavutada kokkulepe nõukogu esimese lugemise seisukoha etapis („varane teise lugemise kokkulepe“). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nõukogu esimese lugemise seisukoha tekst kajastab kompromissi, mis saavutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel komisjoni toetusel toimunud läbirääkimistel. Kõnealuse kompromissi peamised elemendid on kokkuvõtlikult järgmised. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Asutuste rahastamine. Artiklile 17 lisati lõige selle kohta, et erandina võivad liidu asutused olla rahastamiskõlblikud, kui nad aitavad rakendada nende ametite pädevusse kuuluvaid liidu meetmeid ja neid meetmeid ei kaeta aastaeelarve kaudu asutuste eelarvesse makstavast liidu toetusest. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kolmandates riikides ja nendega seoses võetavad meetmed. Euroopa Parlamendiga sõlmiti kompromiss artiklile 8 lisatud teksti osas, mis käsitleb seda, et märkimisväärset osa temaatilise rahastu rahalistest vahenditest tuleks kasutada kolmandates riikides või nendega seoses võetavate meetmete toetamiseks, „et aidata kaasa rände välismõõtme haldamisele“. Muudetud sõnastus on järgmine: „et aidata võidelda kuritegevuse, sealhulgas uimastikaubanduse ja inimkaubanduse vastu ja neid ennetada ning võidelda ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike võrgustikega“. |
| --- | --- |

15.

| 16. | „Luurealane koostöö“. Euroopa Parlamendi seisukoht sisaldas muudatusettepanekut, mille kohaselt neljanda erieesmärgina lisatakse ühise luurekultuuri arendamine. Kompromissina saavutati esialgne kokkulepe põhjenduse osas, mis käsitleb koostööd ja teabevahetust terrorismi ning raske ja organiseeritud kuritegevuse puhul. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Standardvarustus. Komisjoni ettepaneku artikli 4 lõike 3 punkt b, millega oleks rahastamisest välja jäetud standardvarustuse ost või hooldus, asendati põhjendusega. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Mitterahastamiskõlblikud meetmed, mis hädaolukorras peaksid olema rahastamiskõlblikud. Võrreldes komisjoni ettepaneku artikli 4 lõikega 3 on veelgi piiratud neid mitterahastatavaid meetmeid, mis hädaolukorras on rahastamiskõlblikud. Näiteks ei muutu rahastamiskõlblikuks meetmed, millel on sõjaväeline või kaitseotstarve. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Seadmete ost. Protsendimäära, mis kajastab seda osa liikmesriigi programmile ette nähtud eraldisest, mida võib kasutada seadmete ostmiseks, suurendati komisjoni ettepanekus olnud 15 %-lt 35 %-le. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Tegevustoetus. Protsendimäära, mis kajastab seda osa eraldistest, mida võib kasutada tegevuskulude rahastamiseks, suurendati 10 %-lt 20 %-le. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Delegeeritud õigusaktid vs. rakendusaktid. Komisjon võtab tööprogrammid vastu rakendusaktidega (kontrollimenetlus). |
| --- | --- |

21.

IV.   KOKKUVÕTE

| 22. | Nõukogu esimese lugemise seisukoht kajastab kompromissi, milles nõukogu ja Euroopa Parlament komisjoni toetusel kokku leppisid. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Nõukogu leiab, et tema esimese lugemise seisukoht kujutab endast tasakaalustatud kompromissi ning et kui uus määrus vastu võetakse, on sellel väga tähtis osa selles, et ennetada terrorismi ja radikaliseerumist, rasket ja organiseeritud kuritegevust ja küberkuritegevust ja võidelda nende vastu, aidates seeläbi kaasa julgeoleku kõrge taseme tagamisele liidus. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  10154/18 + ADD 1.

(2)  7404/19.

(3)  13774/18.

(4)  10137/19.

(5)  11945/20 + COR 1.

(6)  13862/1/20 REV 1.

(7)  6106/2/21 REV 1.

(8)  6691/21.

---