# Europeiska unionens C 222/2021

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 222 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången11 juni 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 222

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången11 juni 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska systemrisknämnden |
| 2021/C 222/01 | Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 30 april 2021 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2021/3) | 1 |
| 2021/C 222/02 | Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 24 mars 2021 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2021/2) | 13 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

2021/C 222/01

Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 30 april 2021 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2021/3)

1

2021/C 222/02

Europeiska systemrisknämndens rekommendation av den 24 mars 2021 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2021/2)

13

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2021/C 222/03 | Meddelande till vissa personer som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 22 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 222/04 | Eurons växelkurs — 10 juni 2021 | 23 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2021/C 222/03

Meddelande till vissa personer som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

22

Europeiska kommissionen

2021/C 222/04

Eurons växelkurs — 10 juni 2021

23

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 222/05 | Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa utjämningsåtgärder snart kommer att löpa ut | 24 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 222/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Case M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 25 |
| 2021/C 222/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10312 — Astorg Asset Management/Solina) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 27 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2021/C 222/08 | Offentliggörande av den ändrade produktspecifikationen efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 | 28 |
| 2021/C 222/09 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 31 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2021/C 222/05

Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa utjämningsåtgärder snart kommer att löpa ut

24

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2021/C 222/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Case M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

25

2021/C 222/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.10312 — Astorg Asset Management/Solina) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

27

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2021/C 222/08

Offentliggörande av den ändrade produktspecifikationen efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

28

2021/C 222/09

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska systemrisknämnden

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/1

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS REKOMMENDATION

av den 30 april 2021

om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder

(ESRB/2021/3)

(2021/C 222/01)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artikel 3 och artiklarna 16–18,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av den 26 juni 2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (2), särskilt artikel 458.8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/36/EU av den 26 juni 2013 om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (3), särskilt artikel 134.5,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (4), särskilt artiklarna 18–20,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (5), särskilt bilaga IX, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera det obligatoriska erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera det obligatoriska erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

| (2) | Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 (6) har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat (7) även vidtas i de andra medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 (6) har som mål att alla exponeringsbaserade makrotillsynsåtgärder som aktiveras i en medlemsstat (7) även vidtas i de andra medlemsstaterna.

| (3) | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019 av den 29 mars 2019 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet [2019/2133] (8) införlivade direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) med verkan från och med den 1 januari 2020. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 (9) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/873 (10), som innebär avsevärda ändringar av direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013, har ännu inte införlivats i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 79/2019 av den 29 mars 2019 om ändring av bilaga IX (Finansiella tjänster) till EES-avtalet [2019/2133] (8) införlivade direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) med verkan från och med den 1 januari 2020. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 (9) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/873 (10), som innebär avsevärda ändringar av direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013, har ännu inte införlivats i EES-avtalet.

| (4) | Det norska Finansdepartementet är en utsedd myndighet både när det gäller artikel 133.1 i direktiv 2013/36/EU och artikel 458.1 i förordning (EU) nr 575/2013, eftersom det direktivet och den förordningen ska tillämpades på och i Norge den 1 januari 2020 i enlighet med villkoren i EES-avtalet (nedan kallade CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020 respektive CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020). Den 5 november 2020 informerade det norska Finansdepartementet ESRB, enligt artikel 133.11 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, att det hade för avsikt att tillämpa ett systemriskbuffertvärde på kreditinstitut och ett vägt genomsnittligt riskviktsgolv avseende de exponeringar gentemot bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter som kreditinstitut har som tillämpar internmetoden. |
| --- | --- |

(4)

Det norska Finansdepartementet är en utsedd myndighet både när det gäller artikel 133.1 i direktiv 2013/36/EU och artikel 458.1 i förordning (EU) nr 575/2013, eftersom det direktivet och den förordningen ska tillämpades på och i Norge den 1 januari 2020 i enlighet med villkoren i EES-avtalet (nedan kallade CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020 respektive CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020). Den 5 november 2020 informerade det norska Finansdepartementet ESRB, enligt artikel 133.11 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, att det hade för avsikt att tillämpa ett systemriskbuffertvärde på kreditinstitut och ett vägt genomsnittligt riskviktsgolv avseende de exponeringar gentemot bostadsfastigheter eller kommersiella fastigheter som kreditinstitut har som tillämpar internmetoden.

| (5) | Den 4 december 2020 antog Europeiska systemrisknämnden rekommendation ESRB/2020/14 (11) där man rekommenderar att systemriskbuffertvärde som ska tillämpas i Norge bör vara rimligt, passande, proportionerligt, verksamt och ändamålsenligt i förhållande till de risker som det norska Finansdepartementet vill kontrollera. Enligt artikel 458.10 i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, utan hinder av det förfarande som framgår av artikel 458.4 i den förordningen, får medlemsstaterna öka riskvikterna så att de överstiger dem som fastställs i den förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Den 4 december 2020 antog Europeiska systemrisknämnden rekommendation ESRB/2020/14 (11) där man rekommenderar att systemriskbuffertvärde som ska tillämpas i Norge bör vara rimligt, passande, proportionerligt, verksamt och ändamålsenligt i förhållande till de risker som det norska Finansdepartementet vill kontrollera. Enligt artikel 458.10 i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, utan hinder av det förfarande som framgår av artikel 458.4 i den förordningen, får medlemsstaterna öka riskvikterna så att de överstiger dem som fastställs i den förordningen.

| (6) | Sedan den 31 december 2020 måste kreditinstitut som är auktoriserade i Norge iaktta i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar i Norge som uppgår till 4,5 %, enligt artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, ii) ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, samt iii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv på 35 % avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020. För kreditinstitut som inte tillämpar den avancerade internmetoden, gäller ett systemriskbuffertvärde på 3 % för alla exponeringar fram till den 31 december 2022, efter detta datum gäller sedan ett systemriskbuffertvärde på 4,5 % för alla inhemska exponeringar. |
| --- | --- |

(6)

Sedan den 31 december 2020 måste kreditinstitut som är auktoriserade i Norge iaktta i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar i Norge som uppgår till 4,5 %, enligt artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, ii) ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, samt iii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv på 35 % avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020. För kreditinstitut som inte tillämpar den avancerade internmetoden, gäller ett systemriskbuffertvärde på 3 % för alla exponeringar fram till den 31 december 2022, efter detta datum gäller sedan ett systemriskbuffertvärde på 4,5 % för alla inhemska exponeringar.

| (7) | Den 2 februari 2021 inkom det norska Finansdepartementet med en ansökan till ESRB om ömsesidighet avseende ett systemriskbuffertvärde, enligt artikel 134.4 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, och avseende de vägda genomsnittliga riskviktsgolven, enligt artikel 458.8 i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020. |
| --- | --- |

(7)

Den 2 februari 2021 inkom det norska Finansdepartementet med en ansökan till ESRB om ömsesidighet avseende ett systemriskbuffertvärde, enligt artikel 134.4 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, och avseende de vägda genomsnittliga riskviktsgolven, enligt artikel 458.8 i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020.

| (8) | Efter en ansökan om ömsesidighet från Finansdepartementet till ESRB och för att i) förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som tillämpas i Norge och ii) upprätthålla likvärdiga konkurrensförhållanden mellan bolåneföretagen i EU, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att inkludera denna åtgärd på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(8)

Efter en ansökan om ömsesidighet från Finansdepartementet till ESRB och för att i) förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som tillämpas i Norge och ii) upprätthålla likvärdiga konkurrensförhållanden mellan bolåneföretagen i EU, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att inkludera denna åtgärd på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2.

| (9) | Eftersom kreditinstitut som är auktoriserade i Norge ännu inte omfattas av direktiv (EU) 2019/878, bör de relevanta myndigheterna i sådana medlemsstater som redan har genomfört det direktivet kunna tillämpa det norska systemriskbuffertvärdet på ett sätt och på en nivå som beaktar de eventuella överlappningar eller luckor som kan finnas mellan de kapitalkrav som gäller i deras medlemsstat och Norge, fram till dessa att direktiv (EU) 2019/878 också inarbetats i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom kreditinstitut som är auktoriserade i Norge ännu inte omfattas av direktiv (EU) 2019/878, bör de relevanta myndigheterna i sådana medlemsstater som redan har genomfört det direktivet kunna tillämpa det norska systemriskbuffertvärdet på ett sätt och på en nivå som beaktar de eventuella överlappningar eller luckor som kan finnas mellan de kapitalkrav som gäller i deras medlemsstat och Norge, fram till dessa att direktiv (EU) 2019/878 också inarbetats i EES-avtalet.

| (10) | Mot bakgrund av covid-19 pandemins fortsatta konsekvenser för banksektorn, och storleken på systemriskbuffertvärdet, är det lämpligt att bevilja en tillräckligt lång tidsfrist för att uppnå ömsesidighet med de norska åtgärderna. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av covid-19 pandemins fortsatta konsekvenser för banksektorn, och storleken på systemriskbuffertvärdet, är det lämpligt att bevilja en tillräckligt lång tidsfrist för att uppnå ömsesidighet med de norska åtgärderna.

| (11) | Rekommendation ESRB/2015/2 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Rekommendation ESRB/2015/2 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

ÄNDRINGAR

Rekommendation ESRB/2015/2 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Avsnitt 1, delrekommendation C.1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar motsvarande makrotillsynsåtgärder som antagits av andra relevanta myndigheter om detta rekommenderas av ESRB. Det rekommenderas att följande åtgärder, som beskrivs mer i detalj i bilagan, antas baserat på ömsesidighet:
  Belgien:






  — | En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 för kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven, som består av






  a) | ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Avsnitt 1, delrekommendation C.1 ska ersättas med följande:

”1.

Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar motsvarande makrotillsynsåtgärder som antagits av andra relevanta myndigheter om detta rekommenderas av ESRB. Det rekommenderas att följande åtgärder, som beskrivs mer i detalj i bilagan, antas baserat på ömsesidighet:

Belgien:

—

En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 för kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven, som består av

a)

ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och

| b) | ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. |
| --- | --- |

b)

ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien.

Frankrike:

| — | En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter. |
| --- | --- |

—

En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

Luxemburg:

| — | Rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:






  a) | En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- | --- |

—

Rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:

a)

En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %).

| c) | En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

Norge:

| — | Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (*1) (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge. |
| --- | --- |

—

Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (*1) (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35% avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35% avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

Sverige:

| — | Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d led vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d led vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

(*1)  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.”"

| 2. | Bilagan ska ersättas med bilagan till den här rekommendationen. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ersättas med bilagan till den här rekommendationen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 30 april 2021.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 1.

2

(3)  EUT L 176, 27.6.2013, s. 338.

3

(4)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

4

(5)  EUT L 1, 3.1.1994, s. 3.

5

(6)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

6

(7)  Enligt punkterna 14 och 14a a i bilaga IX till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska termerna ”medlemsstat(er)” och ”behöriga myndigheter”, utöver den innebörd de har i direktiv 2013/36/EU och förordning (EU) nr 575/2013, anses inbegripa Eftastaterna respektive deras behöriga myndigheter.

7

(8)  EUT L 321, 12.12.2019, s. 170.

8

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/878 av den 20 maj 2019 om ändring av direktiv 2013/36/EU vad gäller undantagna enheter, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag, ersättning, tillsynsåtgärder och tillsynsbefogenheter och kapitalbevarande åtgärder (EUT L 150, 7.6.2019, s. 253).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/873 av den 24 juni 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 575/2013 och (EU) 2019/876 vad gäller vissa anpassningar mot bakgrund av covid-19-pandemin (EUT L 204, 26.6.2020, s. 4).

10

(11)  Recommendation ESRB/2020/14 of the European Systemic Risk Board of 4 December 2020 regarding Norwegian notification of its intention to set a systemic risk buffer rate in accordance with Article 133 of Directive (EU) 2013/36/EU (inte översatt till svenska), finns på ESRB:s webbplats.

11

---

BILAGA

”BILAGA

Belgien

En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (internmetoden) i enlighet med artikel 458.2 d led vi i förordning (EU) nr 575/2013. Tillägget består av två komponenter:

| a) | ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och |
| --- | --- |

a)

ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och

| b) | ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. |
| --- | --- |

b)

ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (internmetoden), består av en ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som består av två komponenter:






  a) | Den första komponenten består av ett tillägg om 5 procentenheter på den riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien som erhålls efter beräkningen av den andra delen av den ökade riskvikten i enlighet med punkt b. |
| --- | --- | --- |

1.

Den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (internmetoden), består av en ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som består av två komponenter:

a)

Den första komponenten består av ett tillägg om 5 procentenheter på den riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien som erhålls efter beräkningen av den andra delen av den ökade riskvikten i enlighet med punkt b.

| b) | Den andra komponenten består av ett riskvägt tillägg på 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella lånens riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet. |
| --- | --- |

b)

Den andra komponenten består av ett riskvägt tillägg på 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella lånens riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet.

II.   Ömsesidighet

| 2. | I enlighet med artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Belgien för filialer i Belgien till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

2.

I enlighet med artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Belgien för filialer i Belgien till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

| 3. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Belgien genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Belgien av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

3.

Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Belgien genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Belgien av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

| 4. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII kapitel 2 avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII kapitel 2 avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

III.   Relevant tröskelvärde

| 5. | Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 2 miljarder euro för tillämpningen av de minimis principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. |
| --- | --- |

5.

Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 2 miljarder euro för tillämpningen av de minimis principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.

| 6. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga exponeringar som säkras av bostäder i Belgien om dessa understiger det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de belgiska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro överskrids. |
| --- | --- |

6.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga exponeringar som säkras av bostäder i Belgien om dessa understiger det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de belgiska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro överskrids.

| 7. | Om det saknas kreditinstitut som har tillstånd i de berörda medlemsstaterna, som har filialer belägna i Belgien eller som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som använder internmetoden (IRB) och som har exponeringar gentemot belgiska marknaden för bostadsfastigheter motsvarande minst 2 miljarder euro, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de belgiska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 2 miljarder euro. |
| --- | --- |

7.

Om det saknas kreditinstitut som har tillstånd i de berörda medlemsstaterna, som har filialer belägna i Belgien eller som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som använder internmetoden (IRB) och som har exponeringar gentemot belgiska marknaden för bostadsfastigheter motsvarande minst 2 miljarder euro, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de belgiska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 2 miljarder euro.

| 8. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

8.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

Frankrike

En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den franska åtgärden, som tillämpas i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 och införs för globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter (inte på undergruppsnivå), omfattar en skärpning av gränsen för stora exponeringar vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet. |
| --- | --- |

1.

Den franska åtgärden, som tillämpas i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 och införs för globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter (inte på undergruppsnivå), omfattar en skärpning av gränsen för stora exponeringar vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet.

| 2. | Ett icke-finansiellt företag definieras som en privaträttslig fysisk eller juridisk person som har sitt säte i Frankrike, och som på sin nivå respektive på högsta konsolideringsnivå ingår i sektorn icke-finansiella företag enligt definitionen i punkt 2.45 i bilaga A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (*1). |
| --- | --- |

2.

Ett icke-finansiellt företag definieras som en privaträttslig fysisk eller juridisk person som har sitt säte i Frankrike, och som på sin nivå respektive på högsta konsolideringsnivå ingår i sektorn icke-finansiella företag enligt definitionen i punkt 2.45 i bilaga A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (*1).

| 3. | Åtgärden är tillämplig på exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike samt på exponeringar mot grupper av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt följande:






  a) | För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

3.

Åtgärden är tillämplig på exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike samt på exponeringar mot grupper av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt följande:

a)

För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013.

| b) | För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av






  i) | exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, |
| --- | --- | --- |

b)

För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av

i)

exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike,

| ii) | exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013, |
| --- | --- |

ii)

exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013,

| iii) | exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013. |
| --- | --- |

iii)

exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013.

Åtgärden omfattar därför inte icke-finansiella företag som inte har sitt säte i Frankrike eller icke-finansiella företag som inte är ett dotterbolag eller en ekonomiskt beroende enhet i, och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av, ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike.

I enlighet med artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 är åtgärden tillämplig med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 4. | Ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut måste bedöma ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike som stort om dess ursprungliga exponering mot det icke-finansiella företaget, eller mot gruppen av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt punkt 3, uppgår till minst 300 miljoner euro. Det ursprungliga exponeringsvärdet beräknas i enlighet med artiklarna 389 och 390 i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 (*2). |
| --- | --- |

4.

Ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut måste bedöma ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike som stort om dess ursprungliga exponering mot det icke-finansiella företaget, eller mot gruppen av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt punkt 3, uppgår till minst 300 miljoner euro. Det ursprungliga exponeringsvärdet beräknas i enlighet med artiklarna 389 och 390 i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 (*2).

| 5. | Ett icke-finansiellt företag bedöms som högt skuldsatt om det har en skuldsättningsgrad över 100 procent och en finansieringstäckningsgrad under 3, beräknat på högsta gruppkonsolideringsnivå enligt följande:






  a) | Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital. |
| --- | --- | --- |

5.

Ett icke-finansiellt företag bedöms som högt skuldsatt om det har en skuldsättningsgrad över 100 procent och en finansieringstäckningsgrad under 3, beräknat på högsta gruppkonsolideringsnivå enligt följande:

a)

Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital.

| b) | Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader. |
| --- | --- |

b)

Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader.

Dessa kvoter beräknas baserat på redovisningsaggregat som definieras i enlighet med tillämpliga standarder, såsom framgår av det icke-finansiella företagets redovisning, som vid behov har godkänts av en auktoriserad revisor.

II.   Ömsesidighet

| 6. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Frankrike genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom jurisdiktionen för sin banktillsynsperimeter. |
| --- | --- |

6.

Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Frankrike genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom jurisdiktionen för sin banktillsynsperimeter.

| 7. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

III.   Relevant tröskelvärde

| 8. | Åtgärden kompletteras av ett kombinerat relevant tröskelvärde för tillämpningen av de minimis principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.






  a) | Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag. |
| --- | --- | --- |

8.

Åtgärden kompletteras av ett kombinerat relevant tröskelvärde för tillämpningen av de minimis principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.

a)

Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag.

| b) | Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för






  i) | en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike, |
| --- | --- | --- |

b)

Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för

i)

en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike,

| ii) | summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a, |
| --- | --- |

ii)

summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a,

| iii) | summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) nr 680/2014. |
| --- | --- |

iii)

summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) nr 680/2014.

| c) | Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens godtagbara kapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens godtagbara kapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013.

De tröskelvärden som avses i punkterna b och c ska tillämpas oberoende av om enheten eller det icke-finansiella företaget är högt skuldsatt eller ej.

Det ursprungliga exponeringsvärdet enligt punkterna a och b beräknas i enlighet med artiklarna 389 och 390 i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014.

| 9. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta de nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter som inte åsidosätter det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden på tidigare undantagna nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter när det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8 har åsidosatts. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike. |
| --- | --- |

9.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta de nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter som inte åsidosätter det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden på tidigare undantagna nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter när det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8 har åsidosatts. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

| 10. | Om det saknas globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som är auktoriserade i de berörda medlemsstaterna på högsta konsolideringsnivå inom deras banktillsynsperimeter och som har exponeringar mot den franska sektorn icke-finansiella företag över tröskelvärdet enligt punkt 8, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden när ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter överstiger det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike. |
| --- | --- |

10.

Om det saknas globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som är auktoriserade i de berörda medlemsstaterna på högsta konsolideringsnivå inom deras banktillsynsperimeter och som har exponeringar mot den franska sektorn icke-finansiella företag över tröskelvärdet enligt punkt 8, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden när ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter överstiger det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike.

| 11. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är det kombinerade relevanta tröskelvärdet som avses i punkt 8 ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

11.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är det kombinerade relevanta tröskelvärdet som avses i punkt 8 ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

Luxemburg:

Rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:

| a) | En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- |

a)

En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %).

| c) | En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Myndigheterna i Luxemburg har aktiverat rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg. På rekommendation av Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker) (1), har Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) (2) i samarbete med Banque centrale du Luxembourg aktiverat begränsningar av LTV-kvoten som skiljer sig efter låntagarkategori. LTV-kvoterna för var och en av dessa kategorier har fastställts enligt följande:






  a) | En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- | --- |

1.

Myndigheterna i Luxemburg har aktiverat rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg. På rekommendation av Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker) (1), har Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) (2) i samarbete med Banque centrale du Luxembourg aktiverat begränsningar av LTV-kvoten som skiljer sig efter låntagarkategori. LTV-kvoterna för var och en av dessa kategorier har fastställts enligt följande:

a)

En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %).

| c) | En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

| 2. | LTV-kvoten (belåningsgraden) är förhållandet mellan summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på en bostad vid tidpunkten då lånet beviljas i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljas. |
| --- | --- |

2.

LTV-kvoten (belåningsgraden) är förhållandet mellan summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på en bostad vid tidpunkten då lånet beviljas i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljas.

| 3. | Begränsningen av LTV-kvoten har inget samband med vilken typ av ägande det rör sig om. |
| --- | --- |

3.

Begränsningen av LTV-kvoten har inget samband med vilken typ av ägande det rör sig om.

| 4. | Åtgärden tillämpas på alla privata låntagare som tar ett bostadslån för att förvärva en bostad i Luxemburg för icke-kommersiella ändamål. Åtgärden tillämpas också på låntagare som använder sig av rättsliga konstruktioner som t.ex. fastighetsinvesteringsföretag för transaktionen, och även vid gemensamma ansökningar. ’Bostad’ inkluderar mark, oavsett om byggverksamheten sker omedelbart efter köpet eller flera år senare. Åtgärden tillämpas också för lån som beviljas en låntagare som avser att förvärva en egendom via ett avtal om långtidshyra. Bostadsfastigheten kan användas för eget bruk eller avse förvärv för uthyrning. |
| --- | --- |

4.

Åtgärden tillämpas på alla privata låntagare som tar ett bostadslån för att förvärva en bostad i Luxemburg för icke-kommersiella ändamål. Åtgärden tillämpas också på låntagare som använder sig av rättsliga konstruktioner som t.ex. fastighetsinvesteringsföretag för transaktionen, och även vid gemensamma ansökningar. ’Bostad’ inkluderar mark, oavsett om byggverksamheten sker omedelbart efter köpet eller flera år senare. Åtgärden tillämpas också för lån som beviljas en låntagare som avser att förvärva en egendom via ett avtal om långtidshyra. Bostadsfastigheten kan användas för eget bruk eller avse förvärv för uthyrning.

II.   Ömsesidighet

| 5. | Medlemsstater vars kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) har relevanta väsentliga kreditexponeringar genom kreditgivning direkt över gränserna rekommenderas anta motsvarande åtgärder som i Luxemburg i sina respektive jurisdiktioner. Om samma åtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen för alla relevanta gränsöverskridande exponeringar, bör de relevanta myndigheterna tillämpa existerande åtgärder som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstater vars kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) har relevanta väsentliga kreditexponeringar genom kreditgivning direkt över gränserna rekommenderas anta motsvarande åtgärder som i Luxemburg i sina respektive jurisdiktioner. Om samma åtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen för alla relevanta gränsöverskridande exponeringar, bör de relevanta myndigheterna tillämpa existerande åtgärder som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden.

| 6. | Medlemsstaterna bör underrätta ESRB huruvida de har vidtagit motsvarande åtgärder som i Luxemburg eller tillämpar de minimis undantagen i enlighet med rekommendation D i rekommendation ESRB/2015/2. Underrättelsen bör skickas senast en månad efter det att åtgärderna antagits och ske med hjälp av den förlaga som finns på ESRB:s webbplats. ESRB kommer att offentliggöra underrättelserna på ESRB:s webbplats och på så sätt informera allmänheten om att dessa nationella beslut antagits. Detta offentliggörande omfattar även undantag som medlemsstaterna inför och deras åtagande att övervaka situationen och vid behov vidta åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaterna bör underrätta ESRB huruvida de har vidtagit motsvarande åtgärder som i Luxemburg eller tillämpar de minimis undantagen i enlighet med rekommendation D i rekommendation ESRB/2015/2. Underrättelsen bör skickas senast en månad efter det att åtgärderna antagits och ske med hjälp av den förlaga som finns på ESRB:s webbplats. ESRB kommer att offentliggöra underrättelserna på ESRB:s webbplats och på så sätt informera allmänheten om att dessa nationella beslut antagits. Detta offentliggörande omfattar även undantag som medlemsstaterna inför och deras åtagande att övervaka situationen och vid behov vidta åtgärder.

| 7. | Det rekommenderas att medlemsstaterna antar motsvarande åtgärder inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

Det rekommenderas att medlemsstaterna antar motsvarande åtgärder inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

III.   Relevant tröskelvärde

| 8. | Åtgärden kompletteras av två tröskelvärden för tillämpningen av de minimis principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder: ett landspecifikt tröskelvärde och ett institutspecifikt tröskelvärde. Det landspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 350 miljoner euro, vilket motsvarar ca 1 % av den samlade inhemska bolånemarknaden i december 2020. Det institutspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 35 miljoner euro, vilket motsvarar ca 0,1% av den samlade inhemska bolånemarknaden i Luxemburg i december 2020. Beslut om ömsesidighet behövs bara om både det landspecifika och det institutspecifika tröskelvärdet överskrids. |
| --- | --- |

8.

Åtgärden kompletteras av två tröskelvärden för tillämpningen av de minimis principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder: ett landspecifikt tröskelvärde och ett institutspecifikt tröskelvärde. Det landspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 350 miljoner euro, vilket motsvarar ca 1 % av den samlade inhemska bolånemarknaden i december 2020. Det institutspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 35 miljoner euro, vilket motsvarar ca 0,1% av den samlade inhemska bolånemarknaden i Luxemburg i december 2020. Beslut om ömsesidighet behövs bara om både det landspecifika och det institutspecifika tröskelvärdet överskrids.

Norge

| — | Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge. |
| --- | --- |

—

Ett systemriskbuffertvärde motsvarande 4,5 % för exponeringar i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 133 i direktiv 2013/36/EU, såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, enligt bestämmelserna i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) (nedan kallat CRD såsom tillämpligt på och i Norge den1 januari 2020), för alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 20 % avseende exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013, såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020 enligt bestämmelserna EES-avtalet (nedan kallat CRR såsom tillämplig på och i Norge den1 januari 2020), för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

| — | Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35% avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven. |
| --- | --- |

—

Ett genomsnittligt riskviktsgolv på 35% avseende exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge tillämpas, i enlighet med artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, för kreditinstitut som är auktoriserade i Norge och som tillämpar interna modeller (internmetoden) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

I.   Beskrivning av åtgärderna

| 1. | Sedan den 31 december 2020 har det norska Finansdepartementet infört i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar i Norge, enligt artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, ii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, samt iii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020. |
| --- | --- |

1.

Sedan den 31 december 2020 har det norska Finansdepartementet infört i) ett systemriskbuffertvärde för exponeringar i Norge, enligt artikel 133 i CRD såsom tillämpligt på och i Norge den 1 januari 2020, ii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020, samt iii) ett lägsta genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, enligt artikel 458.2 d vi i CRR såsom tillämplig på och i Norge den 1 januari 2020.

| 2. | Systemriskbuffertvärdet är 4,5 % och omfattar de inhemska exponeringarna som alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge har. För kreditinstitut som inte tillämpar den avancerade internmetoden, gäller ett systemriskbuffertvärde på 3 % för alla exponeringar fram till den 31 december 2022, efter detta datum gäller sedan ett systemriskbuffertvärde på 4,5 % för alla inhemska exponeringar. |
| --- | --- |

2.

Systemriskbuffertvärdet är 4,5 % och omfattar de inhemska exponeringarna som alla kreditinstitut som är auktoriserade i Norge har. För kreditinstitut som inte tillämpar den avancerade internmetoden, gäller ett systemriskbuffertvärde på 3 % för alla exponeringar fram till den 31 december 2022, efter detta datum gäller sedan ett systemriskbuffertvärde på 4,5 % för alla inhemska exponeringar.

| 3. | Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot bostadsfastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i bostadsfastighetsportföljen. Exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge ska tolkas som hushållsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge. |
| --- | --- |

3.

Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot bostadsfastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i bostadsfastighetsportföljen. Exponeringar gentemot bostadsfastigheter i Norge ska tolkas som hushållsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge.

| 4. | Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i portföljen med kommersiella fastigheter. Exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge ska tolkas som företagsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge. |
| --- | --- |

4.

Riskviktsgolvet för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter är en institutspecifik åtgärd som innebär ett genomsnittligt riskviktsgolv för exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge, som tillämpas på kreditinstitut som använder internmetoden. Riskviktsgolvet för fastigheter berör den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten i portföljen med kommersiella fastigheter. Exponeringar gentemot kommersiella fastigheter i Norge ska tolkas som företagsexponeringar som är säkrade genom fast egendom i Norge.

II.   Ömsesidighet

| 5. | Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar åtgärder som motsvarar de norska avseende exponeringar belägna i Norge i enlighet med artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU respektive artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar systemriskbuffertvärdet inom arton månader efter det att denna rekommendation, i dess ändrade lydelse enligt Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2021/3 (*3) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, utom i de fall som föreskrivs i punkt 7 nedan. Man bör anta åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter i Norge inom den tre månader långa övergångsperioden som framgår av rekommendationen ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

5.

Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar åtgärder som motsvarar de norska avseende exponeringar belägna i Norge i enlighet med artikel 134.1 i direktiv 2013/36/EU respektive artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar systemriskbuffertvärdet inom arton månader efter det att denna rekommendation, i dess ändrade lydelse enligt Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2021/3 (*3) har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, utom i de fall som föreskrivs i punkt 7 nedan. Man bör anta åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter i Norge inom den tre månader långa övergångsperioden som framgår av rekommendationen ESRB/2015/2.

| 6. | Om samma makrotillsynsåtgärder inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar de aktiverade makrotillsynsåtgärderna. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter inom tolv månader respektive inom arton månader för systemriskbuffertvärdet efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, utom i de fall som föreskrivs i punkt 7 nedan vad gäller buffertvärdet avseende systemrisker. |
| --- | --- |

6.

Om samma makrotillsynsåtgärder inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar de aktiverade makrotillsynsåtgärderna. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar åtgärder som motsvarar de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar gentemot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter inom tolv månader respektive inom arton månader för systemriskbuffertvärdet efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, utom i de fall som föreskrivs i punkt 7 nedan vad gäller buffertvärdet avseende systemrisker.

| 7. | Fram tills dess att direktiv (EU) 2019/878 blir tillämpligt på och i Norge i enlighet med bestämmelserna EES-avtalet, får relevanta myndigheterna anta åtgärder motsvarande de norska avseende buffertvärdet för systemrisker på ett sätt och på en nivå som beaktar de eventuella överlappningar eller luckor som kan finnas mellan de kapitalkrav som gäller i deras medlemsstat och Norge, under förutsättning att följande principer beaktas:






  a) | Risktäckning: de relevanta myndigheterna bör säkerställa att den systemrisk som den norska åtgärden riktar sig mot beaktas på ett adekvat sätt. |
| --- | --- | --- |

7.

Fram tills dess att direktiv (EU) 2019/878 blir tillämpligt på och i Norge i enlighet med bestämmelserna EES-avtalet, får relevanta myndigheterna anta åtgärder motsvarande de norska avseende buffertvärdet för systemrisker på ett sätt och på en nivå som beaktar de eventuella överlappningar eller luckor som kan finnas mellan de kapitalkrav som gäller i deras medlemsstat och Norge, under förutsättning att följande principer beaktas:

a)

Risktäckning: de relevanta myndigheterna bör säkerställa att den systemrisk som den norska åtgärden riktar sig mot beaktas på ett adekvat sätt.

| b) | Undvika regelarbitrage och säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor: de relevanta myndigheterna bör minimera riskerna för negativa gränsöverskridande effekter och regelarbitrage och vid behov omgående stänga eventuella luckor i regelverket. De relevanta myndigheterna bör säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor mellan kreditinstituten. |
| --- | --- |

b)

Undvika regelarbitrage och säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor: de relevanta myndigheterna bör minimera riskerna för negativa gränsöverskridande effekter och regelarbitrage och vid behov omgående stänga eventuella luckor i regelverket. De relevanta myndigheterna bör säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor mellan kreditinstituten.

Detta stycke är inte tillämpligt på åtgärder avseende de genomsnittliga riskviktsgolven för exponeringar mot bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter.

III.   Relevant tröskelvärde

| 8. | Åtgärderna kompletteras av institutspecifika relevanta tröskelvärden baserade på exponeringar belägna i Norge som riktlinje om de andra relevanta myndigheterna som vidtar motsvarande åtgärder avser tillämpa de minimis principen:






  a) | För systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 32 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge. |
| --- | --- | --- |

8.

Åtgärderna kompletteras av institutspecifika relevanta tröskelvärden baserade på exponeringar belägna i Norge som riktlinje om de andra relevanta myndigheterna som vidtar motsvarande åtgärder avser tillämpa de minimis principen:

a)

För systemriskbuffertvärdet fastställs ett tröskelvärde motsvarande ett riskvägt exponeringsbelopp på 32 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av kreditinstitutens samlade riskvägda exponeringsbelopp i Norge.

| b) | För riskviktsgolvet avseende bostadsfastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning motsvarande 32,3 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av bostad. |
| --- | --- |

b)

För riskviktsgolvet avseende bostadsfastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning motsvarande 32,3 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av bostad.

| c) | För riskviktsgolvet avseende kommersiella fastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning motsvarande 7,6 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

c)

För riskviktsgolvet avseende kommersiella fastigheter fastställs ett tröskelvärde motsvarande en bruttoutlåning motsvarande 7,6 miljarder norska kronor (NOK), vilket motsvarar ca 1 % av den samlade utlåningen till norska kunder där säkerhet ställts i form av kommersiella fastigheter.

| 9. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationella auktoriserade kreditinstitut som har icke-väsentliga exponeringar i Norge. Exponeringar som understiger de institutspecifika tröskelvärden som framgår av punkt 8 ovan bedöms vara icke-väsentliga. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdena bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de norska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om de relevanta tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan överskrids. |
| --- | --- |

9.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationella auktoriserade kreditinstitut som har icke-väsentliga exponeringar i Norge. Exponeringar som understiger de institutspecifika tröskelvärden som framgår av punkt 8 ovan bedöms vara icke-väsentliga. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdena bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de norska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om de relevanta tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan överskrids.

| 10. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan rekommenderade maximala tröskelvärden. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa rekommenderade tröskelvärden, anta lägre tröskelvärden för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

10.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdena som framgår av punkt 8 ovan rekommenderade maximala tröskelvärden. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa rekommenderade tröskelvärden, anta lägre tröskelvärden för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

| 11. | Om det inte finns några auktoriserade kreditinstitut i medlemsstaterna som har väsentliga exponeringar i Norge, får de relevanta myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2, besluta att inte vidta några åtgärder som motsvarar de norska. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar åtgärder som motsvarar de norska om ett kreditinstitut överskrider något av tröskelvärdena. |
| --- | --- |

11.

Om det inte finns några auktoriserade kreditinstitut i medlemsstaterna som har väsentliga exponeringar i Norge, får de relevanta myndigheterna i de berörda medlemsstaterna, i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2, besluta att inte vidta några åtgärder som motsvarar de norska. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar åtgärder som motsvarar de norska om ett kreditinstitut överskrider något av tröskelvärdena.

Sverige

Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d led vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 på kreditinstitut med tillstånd i Sverige som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. |
| --- | --- |

1.

Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 på kreditinstitut med tillstånd i Sverige som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter.

| 2. | Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet. |
| --- | --- |

2.

Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet.

II.   Ömsesidighet

| 3. | I enlighet med artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige för filialer i Sverige till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

3.

I enlighet med artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige för filialer i Sverige till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

| 4. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Sverige genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Sverige av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

4.

Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Sverige genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Sverige av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3.

| 5. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

III.   Relevant tröskelvärde

| 6. | Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 5 miljarder svenska kronor för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. |
| --- | --- |

6.

Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 5 miljarder svenska kronor för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.

| 7. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter som understiger det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de svenska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor överskrids. |
| --- | --- |

7.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter som understiger det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de svenska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor överskrids.

| 8. | Om det saknas kreditinstitut med tillstånd i de berörda medlemsstaterna med filialer belägna i Sverige eller med direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, som använder internmetoden (IRB) och har hushållsexponeringar motsvarande minst 5 miljarder svenska kronor mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta åtgärder motsvarande de svenska i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de svenska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor. |
| --- | --- |

8.

Om det saknas kreditinstitut med tillstånd i de berörda medlemsstaterna med filialer belägna i Sverige eller med direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, som använder internmetoden (IRB) och har hushållsexponeringar motsvarande minst 5 miljarder svenska kronor mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta åtgärder motsvarande de svenska i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de svenska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor.

| 9. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder svenska kronor ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

9.

I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder svenska kronor ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde.

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

*1

(*2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (EUT L 191, 28.6.2014, s. 1).

*2

(*3)  Ännu ej offentliggjord i EUT.’

*3

---

(1)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

1

(2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

2

---

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/13

---

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS REKOMMENDATION

av den 24 mars 2021

om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (ESRB/2021/2)

(2021/C 222/02)

EUROPEISKA SYSTEMRISKNÄMNDENS STYRELSE HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1092/2010 av den 24 november 2010 om makrotillsyn av det finansiella systemet på EU-nivå och om inrättande av en europeisk systemrisknämnd (1), särskilt artikel 3 och artiklarna 16–18,

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2011/1 av den 20 januari 2011 om arbetsordningen för Europeiska systemrisknämnden (2), särskilt artiklarna 18–20, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera det obligatoriska erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa effektiva och konsekventa nationella makrotillsynsåtgärder är det viktigt att komplettera det obligatoriska erkännandet enligt unionsrätten med frivillig ömsesidighet.

| (2) | Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder, som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 (3), syftar till att säkerställa att samma uppsättning makrotillsynskrav tillämpas på samma typ av riskexponering i en viss medlemsstat, oavsett vilken rättslig ställning eller hemvist den finansiella tjänsteleverantören har. |
| --- | --- |

(2)

Ramverket för frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder, som framgår av Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 (3), syftar till att säkerställa att samma uppsättning makrotillsynskrav tillämpas på samma typ av riskexponering i en viss medlemsstat, oavsett vilken rättslig ställning eller hemvist den finansiella tjänsteleverantören har.

| (3) | I Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2017/4 (4) rekommenderas att den relevanta aktiverande myndigheten föreslår ett maximalt relevant tröskelvärde när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktionen där den relevanta aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde. |
| --- | --- |

(3)

I Europeiska systemrisknämndens beslut ESRB/2017/4 (4) rekommenderas att den relevanta aktiverande myndigheten föreslår ett maximalt relevant tröskelvärde när den lämnar en ansökan om ömsesidighet till Europeiska systemrisknämnden (ESRB), under vilket en individuell finansiell tjänsteleverantörs exponering mot den identifierade makrotillsynsrisken i den jurisdiktionen där den relevanta aktiverande myndigheten tillämpar makrotillsynsåtgärden i fråga ej anses väsentlig. ESRB får vid behov rekommendera ett annat tröskelvärde.

| (4) | Sedan den 1 januari 2021 måste kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) i Luxemburg iaktta begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori: i) en LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad, ii) en LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad, med beaktande av en buffert för den samlade låneportföljen (maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas dessa låntagare får ha en LTV-kvot över 90% men under 100 %), iii) en LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

(4)

Sedan den 1 januari 2021 måste kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) i Luxemburg iaktta begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori: i) en LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad, ii) en LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad, med beaktande av en buffert för den samlade låneportföljen (maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas dessa låntagare får ha en LTV-kvot över 90% men under 100 %), iii) en LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

| (5) | Efter en ansökan om ömsesidighet från Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker) till ESRB den 18 december 2020, och för att i) förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som tillämpas i Luxemburg samt ii) upprätthålla likvärdiga konkurrensförhållanden mellan relevanta finansinstitut och värna den finansiella sektorns samlade motståndskraft, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att inkludera denna åtgärd på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(5)

Efter en ansökan om ömsesidighet från Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker) till ESRB den 18 december 2020, och för att i) förhindra negativa gränsöverskridande effekter (t.ex. regelarbitrage) som kan bli resultatet av genomförandet av de makrotillsynsåtgärder som tillämpas i Luxemburg samt ii) upprätthålla likvärdiga konkurrensförhållanden mellan relevanta finansinstitut och värna den finansiella sektorns samlade motståndskraft, har Europeiska systemrisknämndens styrelse beslutat att inkludera denna åtgärd på den förteckning över makrotillsynsåtgärder som bör antas baserat på ömsesidighet inom ramen för rekommendation ESRB/2015/2.

| (6) | Makrotillsynsåtgärden som aktiverats av Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) är en åtgärd som inte harmoniserats i unionsrätten. I enlighet med delrekommendation C.2 i rekommendation ESRB/2015/2 rekommenderas det att, om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen, de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftningen som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. |
| --- | --- |

(6)

Makrotillsynsåtgärden som aktiverats av Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) är en åtgärd som inte harmoniserats i unionsrätten. I enlighet med delrekommendation C.2 i rekommendation ESRB/2015/2 rekommenderas det att, om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen, de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med den nationella lagstiftningen som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden.

| (7) | ESRB-styrelsen har också beslutat att rekommendera ett institut- och landspecifikt relevant tröskelvärde för tillämpningen av de minimis-principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder. |
| --- | --- |

(7)

ESRB-styrelsen har också beslutat att rekommendera ett institut- och landspecifikt relevant tröskelvärde för tillämpningen av de minimis-principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder.

| (8) | Rekommendation ESRB/2015/2 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Rekommendation ESRB/2015/2 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE:

ÄNDRINGAR

Rekommendation ESRB/2015/2 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Avsnitt 1, delrekommendation C.1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Det rekommenderas att de relevanta myndigheterna antar motsvarande makrotillsynsåtgärder som antagits av andra relevanta myndigheter om detta rekommenderas av ESRB. Det rekommenderas att följande åtgärder, som beskrivs mer i detalj i bilagan, antas baserat på ömsesidighet: | Belgien:






  — | En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 för kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven, som består av






  (a) | ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

”1.

Belgien:

—

En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 för kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven, som består av

(a)

ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och

| (b) | ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. |
| --- | --- |

(b)

ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien.

| | Frankrike:






  — | En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter. |
| --- | --- | --- |

Frankrike:

—

En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

| | Luxemburg:






  — | rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:






  a) | En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- | --- | --- |

Luxemburg:

—

rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:

a)

En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %).

| c) | en LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

en LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

| | Sverige:






  — | Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d led vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.” |
| --- | --- | --- |

Sverige:

—

Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d led vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.”

| 2. | Bilagan ska ersättas med bilagan till den här rekommendationen. |
| --- | --- |

2.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 24 mars 2021.

På ESRB-styrelsens vägnar

Francesco MAZZAFERRO

Chef för ESRB:s sekretariat

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2015/2 av den 15 december 2015 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 97, 12.3.2016, s. 9).

3

(4)  Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2017/4 av den 20 oktober 2017 om ändring av rekommendation ESRB/2015/2 om bedömningen av gränsöverskridande effekter och frivillig ömsesidighet för makrotillsynsåtgärder (EUT C 431, 15.12.2017, s. 1).

4

---

BILAGA

”BILAGA

Belgien

En ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, tillämpad på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller) i enlighet med artikel 458.2 d led vi i förordning (EU) nr 575/2013. Tillägget består av två komponenter:

| a) | ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och |
| --- | --- |

a)

ett riskvägt tillägg om 5 procentenheter, och

| b) | ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. |
| --- | --- |

b)

ett proportionellt riskvägt tillägg som uppgår till 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den belgiska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 på kreditinstitut med tillstånd i Belgien som tillämpar interna modeller (IRB-modeller), består av en ökad riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som består av två komponenter:






  a) | Den första komponenten består av ett tillägg om 5 procentenheter på den riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien som erhålls efter beräkningen av den andra delen av den ökade riskvikten i enlighet med punkt b. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Den första komponenten består av ett tillägg om 5 procentenheter på den riskvikt för hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien som erhålls efter beräkningen av den andra delen av den ökade riskvikten i enlighet med punkt b.

| b) | Den andra komponenten består av ett riskvägt tillägg på 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella lånens riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet. |
| --- | --- |

b)

Den andra komponenten består av ett riskvägt tillägg på 33 procent av de exponeringsviktade genomsnittliga riskvikterna som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella lånens riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet.

II.   Ömsesidighet

| 2. | I enlighet med artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Belgien för filialer i Belgien till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Belgien genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Belgien av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, tillämpa sådana makrotillsynsåtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning som bäst motsvarar de åtgärder som beskrivs ovan, inklusive antagandet av tillsynsåtgärder och utövandet av tillsynsbefogenheter enligt avdelning VII kapitel 2 avsnitt IV i direktiv 2013/36/EU. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

III.   Relevant tröskelvärde

| 5. | Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 2 miljarder euro för tillämpningen av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga exponeringar som säkras av bostäder i Belgien om dessa understiger det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de belgiska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro överskrids. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Om det saknas kreditinstitut som har tillstånd i de berörda medlemsstaterna, som har filialer belägna i Belgien eller som har direkta hushållsexponeringar för vilka säkerhet har ställts i form av bostadsfastigheter i Belgien, som använder internmetoden (IRB) och som har exponeringar gentemot belgiska marknaden för bostadsfastigheter motsvarande minst 2 miljarder euro, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de belgiska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 2 miljarder euro. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 2 miljarder euro ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

8.

Frankrike

En skärpning av gränsen för stora exponeringar enligt artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet, vilken i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 ska tillämpas på globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den franska åtgärden, som tillämpas i enlighet med artikel 458.2 d ii i förordning (EU) nr 575/2013 och införs för globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter (inte på undergruppsnivå), omfattar en skärpning av gränsen för stora exponeringar vad gäller exponeringar mot högt skuldsatta stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike till 5 procent av det godtagbara kapitalet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ett icke-finansiellt företag definieras som en privaträttslig fysisk eller juridisk person som har sitt säte i Frankrike, och som på sin nivå respektive på högsta konsolideringsnivå ingår i sektorn icke-finansiella företag enligt definitionen i punkt 2.45 i bilaga A till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (*1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Åtgärden är tillämplig på exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike samt på exponeringar mot grupper av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt följande:






  a) | För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av nettoexponeringarna mot gruppen och alla dess enheter med inbördes anknytning i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013.

| b) | För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av






  a) | exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, |
| --- | --- | --- |

b)

För icke-finansiella företag som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike, är åtgärden tillämplig på summan av

a)

exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike,

| b) | exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013, |
| --- | --- |

b)

exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som icke-finansiella företag enligt punkt i har direkt eller indirekt kontroll över i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013,

| c) | exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

exponeringar mot enheter i Frankrike eller utomlands som är ekonomiskt beroende av icke-finansiella företag enligt punkt i i den mening som avses i artikel 4.1.39 i förordning nr 575/2013.

Åtgärden omfattar därför inte icke-finansiella företag som inte har sitt säte i Frankrike eller icke-finansiella företag som inte är ett dotterbolag eller en ekonomiskt beroende enhet i, och som inte direkt eller indirekt kontrolleras av, ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike.

I enlighet med artikel 395.1 i förordning (EU) nr 575/2013 är åtgärden tillämplig med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013.

| 4. | Ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut måste bedöma ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike som stort om dess ursprungliga exponering mot det icke-finansiella företaget, eller mot gruppen av icke-finansiella företag med inbördes anknytning enligt punkt 3, uppgår till minst 300 miljoner euro. Det ursprungliga exponeringsvärdet beräknas i enlighet med artiklarna 389 och 390 i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 (*2). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ett icke-finansiellt företag bedöms som högt skuldsatt om det har en skuldsättningsgrad över 100 procent och en finansieringstäckningsgrad under 3, beräknat på högsta gruppkonsolideringsnivå enligt följande:






  a) | Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Bruttosoliditetsgrad är kvoten mellan den totala skulden minus likvida medel och eget kapital.

| b) | Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader. |
| --- | --- |

b)

Finansieringstäckningsgrad är kvoten mellan å ena sidan förädlingsvärde plus driftssubventioner minus i) löner, ii) rörelserelaterade skatter och avgifter, iii) övriga ordinarie nettorörelsekostnader exklusive nettoräntor och liknande kostnader, samt iv) avskrivningar och amorteringar, och å andra sidan räntor och liknande kostnader.

Dessa kvoter beräknas baserat på redovisningsaggregat som definieras i enlighet med tillämpliga standarder, såsom framgår av det icke-finansiella företagets redovisning, som vid behov har godkänts av en auktoriserad revisor.

II.   Ömsesidighet

| 6. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Frankrike genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom jurisdiktionen för sin banktillsynsperimeter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen i enlighet med delrekommendation C.2 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom sex månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

III.   Relevant tröskelvärde

| 8. | Åtgärden kompletteras av ett kombinerat relevant tröskelvärde för tillämpningen av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder.






  a) | Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Ett tröskelvärde på 2 miljarder euro för de totala ursprungliga exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter gentemot den franska sektorn icke-finansiella företag.

| b) | Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för






  i) | en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike, |
| --- | --- | --- |

b)

Ett tröskelvärde på 300 miljoner euro för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut motsvarande eller överstigande det tröskelvärde som anges i punkt a för

i)

en enstaka ursprunglig exponering mot ett icke-finansiellt företag som har sitt säte i Frankrike,

| ii) | summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a, |
| --- | --- |

ii)

summan av ursprungliga exponeringar mot en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå i Frankrike, beräknat i enlighet med punkt 3 a,

| iii) | summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) nr 680/2014. |
| --- | --- |

iii)

summan av ursprungliga exponeringar mot icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike och som ingår i en grupp av icke-finansiella företag med inbördes anknytning som har sitt säte på högsta konsolideringsnivå utanför Frankrike såsom rapporterats i mallarna C 28.00 och C 29.00 i bilaga VIII till genomförandeförordning (EU) nr 680/2014.

| c) | Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens godtagbara kapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013. |
| --- | --- |

c)

Ett tröskelvärde på 5 procent av de globalt systemviktiga institutens och de andra systemviktiga institutens godtagbara kapital på högsta konsolideringsnivå, för exponeringar identifierade under punkt b med hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013.

De tröskelvärden som avses i punkterna b och c ska tillämpas oberoende av om enheten eller det icke-finansiella företaget är högt skuldsatt eller ej.

Det ursprungliga exponeringsvärdet enligt punkterna a och b beräknas i enlighet med artiklarna 389 och 390 i förordning (EU) nr 575/2013 utan hänsyn tagen till effekten av kreditriskreducerande metoder samt undantag enligt artiklarna 399–403 i förordning (EU) nr 575/2013, såsom rapporterats i enlighet med artikel 9 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014.

| 9. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i den berörda medlemsstaten undanta de nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter som inte åsidosätter det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden på tidigare undantagna nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter när det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8 har åsidosatts. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Om det saknas globalt systemviktiga institut eller andra systemviktiga institut som är auktoriserade i de berörda medlemsstaterna på högsta konsolideringsnivå inom deras banktillsynsperimeter och som har exponeringar mot den franska sektorn icke-finansiella företag över tröskelvärdet enligt punkt 8, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta motsvarande åtgärder enligt avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna granska hur exponeringarna för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot den franska sektorn icke-finansiella företag samt hur koncentrationen av exponeringar för nationellt auktoriserade globalt systemviktiga institut och andra systemviktiga institut utvecklas mot stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike, och de bör tillämpa den franska åtgärden när ett globalt systemviktigt institut eller annat systemviktigt institut på högsta konsolideringsnivå inom sin banktillsynsperimeter överstiger det kombinerade relevanta tröskelvärdet enligt punkt 8. Relevanta myndigheter uppmanas även att uppmärksamma andra marknadsaktörer inom sin jurisdiktion på systemriskerna med den ökade skuldsättningsgraden i stora icke-finansiella företag som har sitt säte i Frankrike. |
| --- | --- |

10.

| 11. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är det kombinerade relevanta tröskelvärdet som avses i punkt 8 ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

11.

Luxemburg:

Rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för nya lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg, där LTV-kvoten skiljer sig efter låntagarkategori:

| a) | En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- |

a)

En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %).

| c) | En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Myndigheterna i Luxemburg har aktiverat rättsligen bindande begränsningar av belåningsgraden (LTV-kvoten) för lån avseende bostadsfastigheter belägna i Luxemburg. På rekommendation av Comité du Risque Systémique (kommittén för systemrisker) (1), har Commission de Surveillance du Secteur Financier (kommittén för tillsyn över finanssektorn) (2) i samarbete med Banque centrale du Luxembourg aktiverat begränsningar av LTV-kvoten som skiljer sig efter låntagarkategori. LTV-kvoterna för var och en av dessa kategorier har fastställts enligt följande:






  a) | En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

En LTV-kvot på 100 % för förstagångsköpare som köper sin huvudbostad.

| b) | En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %). |
| --- | --- |

b)

En LTV-kvot på 90 % för andra köpare (ej förstagångsköpare) som köper sin huvudbostad. Denna begränsning genomförs proportionellt via en buffert för hela låneportföljen. Långivare får bevilja maximalt 15 % av alla nya bostadslån som beviljas sådana låntagare en LTV-kvot över 90% men under det högsta tillåtna värdet på 100 %).

| c) | En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning). |
| --- | --- |

c)

En LTV-kvot på 80 % för andra bostadslån (inklusive förvärv för uthyrning).

| 2. | LTV-kvoten (belåningsgraden) är förhållandet mellan summan av alla lån eller trancher av lån som låntagaren tagit ut på en bostad vid tidpunkten då lånet beviljas i förhållande till den fasta egendomens värde när lånet beviljas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Begränsningen av LTV-kvoten har inget samband med vilken typ av ägande det rör sig om. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Åtgärden tillämpas på alla privata låntagare som tar ett bostadslån för att förvärva en bostad i Luxemburg för icke-kommersiella ändamål. Åtgärden tillämpas också på låntagare som använder sig av rättsliga konstruktioner som t.ex. fastighetsinvesteringsföretag för transaktionen, och även vid gemensamma ansökningar. ”Bostad” inkluderar mark, oavsett om byggverksamheten sker omedelbart efter köpet eller flera år senare. Åtgärden tillämpas också för lån som beviljas en låntagare som avser att förvärva en egendom via ett avtal om långtidshyra. Bostadsfastigheten kan användas för eget bruk eller avse förvärv för uthyrning. |
| --- | --- |

4.

II.   Ömsesidighet

| 5. | Medlemsstater vars kreditinstitut, försäkringsbolag och enheter som yrkesmässigt bedriver utlåningsverksamhet (bolåneföretag) har relevanta väsentliga kreditexponeringar genom kreditgivning direkt över gränserna rekommenderas anta motsvarande åtgärder som i Luxemburg i sina respektive jurisdiktioner. Om samma åtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen för alla relevanta gränsöverskridande exponeringar, bör de relevanta myndigheterna tillämpa existerande åtgärder som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Medlemsstaterna bör underrätta ESRB huruvida de har vidtagit motsvarande åtgärder som i Luxemburg eller tillämpar de minimis undantagen i enlighet med rekommendation D i rekommendation ESRB/2015/2. Underrättelsen bör skickas senast en månad efter det att åtgärderna antagits och ske med hjälp av den förlaga som finns på ESRB:s webbplats. ESRB kommer att offentliggöra underrättelserna på ESRB:s webbplats och på så sätt informera allmänheten om att dessa nationella beslut antagits. Detta offentliggörande omfattar även undantag som medlemsstaterna inför och deras åtagande att övervaka situationen och vid behov vidta åtgärder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det rekommenderas att medlemsstaterna antar motsvarande åtgärder inom tre månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

III.   Relevant tröskelvärde

| 8. | Åtgärden kompletteras av två tröskelvärden för tillämpningen av de minimis-principen av medlemsstater som vidtar motsvarande åtgärder: ett landspecifikt tröskelvärde och ett institutspecifikt tröskelvärde. Det landspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 350 miljoner euro, vilket motsvarar ca 1 % av den samlade inhemska bolånemarknaden i december 2020. Det institutspecifika tröskelvärdet för den samlade gränsöverskridande utlåningen avseende bolån till Luxemburg är 35 miljoner euro, vilket motsvarar ca 0,1% av den samlade inhemska bolånemarknaden i Luxemburg i december 2020. Beslut om ömsesidighet behövs bara om både det landspecifika och det institutspecifika tröskelvärdet överskrids. |
| --- | --- |

8.

Sverige

Ett för varje kreditinstitut specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter i enlighet med artikel 458.2 d led vi i förordning (EU) nr 575/2013, för kreditinstitut som har tillstånd i Sverige och tillämpar internmetoden (IRB) för att beräkna de lagstadgade kapitalkraven.

I.   Beskrivning av åtgärden

| 1. | Den svenska åtgärden, tillämpad i enlighet med artikel 458.2 d vi i förordning (EU) nr 575/2013 på kreditinstitut med tillstånd i Sverige som tillämpar internmetoden (IRB), består av ett för kreditinstitutet specifikt golv om 25 procent för den exponeringsviktade genomsnittliga riskvikten som tillämpas på portföljen av hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det exponeringsviktade genomsnittet är genomsnittet av de individuella exponeringarnas riskvikter beräknat i enlighet med artikel 154 i förordning (EU) nr 575/2013, viktat med det relevanta exponeringsvärdet. |
| --- | --- |

2.

II.   Ömsesidighet

| 3. | I enlighet med artikel 458.5 i förordning (EU) nr 575/2013 rekommenderas det att de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater antar motsvarande åtgärder som antagits i Sverige för filialer i Sverige till nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Relevanta myndigheter bör anta motsvarande åtgärder som antagits i Sverige genom att tillämpa dessa på nationellt auktoriserade kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) och som har direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter. I enlighet med delrekommendation C.2 bör de relevanta myndigheterna tillämpa samma åtgärd som har genomförts i Sverige av den aktiverande myndigheten inom den tidsfrist som framgår av delrekommendation C.3. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Om samma makrotillsynsåtgärd inte kan antas enligt den nationella lagstiftningen rekommenderas det att de relevanta myndigheterna, efter samråd med ESRB, antar en sådan makrotillsynsåtgärd i enlighet med den nationella lagstiftning som bäst motsvarar den aktiverade makrotillsynsåtgärden. Det rekommenderas att relevanta myndigheter antar motsvarande åtgärder inom fyra månader efter det att denna rekommendation har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

III.   Relevant tröskelvärde

| 6. | Åtgärden kompletteras av ett institutspecifikt relevant tröskelvärde på 5 miljarder svenska kronor för en eventuell tillämpning av de minimis-principen av andra relevanta myndigheter som vidtar motsvarande åtgärder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 får de relevanta myndigheterna i berörda medlemsstater undanta enskilda nationellt auktoriserade institut som använder internmetoden (IRB) som har icke-väsentliga hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige som säkras genom fastigheter som understiger det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor. När de relevanta myndigheterna tillämpar tröskelvärdet bör de granska hur exponeringarna utvecklas och de bör tillämpa de svenska åtgärderna på tidigare undantagna enskilda nationellt auktoriserade kreditinstitut om det relevanta tröskelvärdet om 5 miljarder svenska kronor överskrids. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Om det saknas kreditinstitut med tillstånd i de berörda medlemsstaterna med filialer belägna i Sverige eller med direkta hushållsexponeringar mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, som använder internmetoden (IRB) och har hushållsexponeringar motsvarande minst 5 miljarder svenska kronor mot gäldenärer med hemvist i Sverige, som säkras genom fastigheter, får relevanta myndigheter i de berörda medlemsstaterna besluta att inte vidta åtgärder motsvarande de svenska i enlighet med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2. I sådana fall bör de relevanta myndigheterna dock granska hur exponeringarna utvecklas och det rekommenderas att man tillämpar de svenska åtgärderna om kreditinstitut som använder internmetoden (IRB) överskrider tröskelvärdet på 5 miljarder svenska kronor. |
| --- | --- |

8.

| 9. | I överensstämmelse med avsnitt 2.2.1 i rekommendation ESRB/2015/2 är tröskelvärdet motsvarande 5 miljarder svenska kronor ett rekommenderat maximalt tröskelvärde. Berörda myndigheter som antar ömsesidiga åtgärder får därför, istället för att tillämpa det rekommenderade tröskelvärdet, anta ett lägre tröskelvärde för sina jurisdiktioner om detta är lämpligt, eller anta motsvarande åtgärder utan att använda ett relevant tröskelvärde. |
| --- | --- |

9.

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

*1

(*2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 680/2014 av den 16 april 2014 om tekniska standarder för genomförande av instituts tillsynsrapportering enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 (EUT L 191, 28.6.2014, s. 1).”

*2

---

(1)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

1

(2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

2

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/22

---

Meddelande till vissa personer som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2021/C 222/03)

Följande information lämnas för kännedom till Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (nr 4), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK (nr 17), Sergei Ivanovich MENYAILO (nr 37), Vladimir Nikolaevich PLIGIN (nr 51), Oleg Grigorievich KOZYURA (nr 53), Roman Viktorovich LYAGIN (nr 58), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV (nr 79), Fedor Dmitrievich BEREZIN (nr 84), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (nr 108), Vladimir Stepanovich NIKITIN (nr 111), Alexander Mikhailovich BABAKOV (nr 119), Oleg Konstantinovich AKIMOV (nr 121), Ihor Vladymyrovych KOSTENOK (nr 130), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (nr 131), Eduard Aleksandrovich BASURIN (nr 137), Alexandr Vasilievich SHUBIN (nr 138), Andrey Vladimirovich CHEREZOV (nr 158) och Aleksandr Yurevich PETUKHOV (nr 164), vilka är uppförda på förteckningen i bilagan till rådets beslut 2014/145/Gusp (1) och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014 (2) om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Rådet överväger att upprätthålla de restriktiva åtgärderna mot ovannämnda personer med nya redogörelser för skälen. Dessa personer informeras härmed om att de före den 24 juni 2021 kan inkomma med en begäran till rådet om att få tillgång till de tilltänkta redogörelserna för skälen för uppförande på förteckningarna. Begäran ska skickas till följande adress:

Europeiska unionens råd

| Generalsekretariatet |
| --- |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |
| Epost: sanctions@consilium.europa.eu |

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

Epost: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EGT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EGT L 78, 17.3.2014, s. 6.

---

Europeiska kommissionen

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/23

---

Eurons växelkurs (1)

10 juni 2021

(2021/C 222/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2174 |
| JPY | japansk yen | 133,35 |
| DKK | dansk krona | 7,4364 |
| GBP | pund sterling | 0,86293 |
| SEK | svensk krona | 10,0715 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0909 |
| ISK | isländsk krona | 146,80 |
| NOK | norsk krona | 10,1118 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,391 |
| HUF | ungersk forint | 346,14 |
| PLN | polsk zloty | 4,4818 |
| RON | rumänsk leu | 4,9223 |
| TRY | turkisk lira | 10,3284 |
| AUD | australisk dollar | 1,5731 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4739 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,4467 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6932 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6129 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 358,76 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,6091 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7828 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4985 |
| IDR | indonesisk rupiah | 17 375,34 |
| MYR | malaysisk ringgit | 5,0163 |
| PHP | filippinsk peso | 58,129 |
| RUB | rysk rubel | 87,8666 |
| THB | thailändsk baht | 37,947 |
| BRL | brasiliansk real | 6,1432 |
| MXN | mexikansk peso | 23,9905 |
| INR | indisk rupie | 88,9732 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2174

JPY

japansk yen

133,35

DKK

dansk krona

7,4364

GBP

pund sterling

0,86293

SEK

svensk krona

10,0715

CHF

schweizisk franc

1,0909

ISK

isländsk krona

146,80

NOK

norsk krona

10,1118

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,391

HUF

ungersk forint

346,14

PLN

polsk zloty

4,4818

RON

rumänsk leu

4,9223

TRY

turkisk lira

10,3284

AUD

australisk dollar

1,5731

CAD

kanadensisk dollar

1,4739

HKD

Hongkongdollar

9,4467

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6932

SGD

singaporiansk dollar

1,6129

KRW

sydkoreansk won

1 358,76

ZAR

sydafrikansk rand

16,6091

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7828

HRK

kroatisk kuna

7,4985

IDR

indonesisk rupiah

17 375,34

MYR

malaysisk ringgit

5,0163

PHP

filippinsk peso

58,129

RUB

rysk rubel

87,8666

THB

thailändsk baht

37,947

BRL

brasiliansk real

6,1432

MXN

mexikansk peso

23,9905

INR

indisk rupie

88,9732

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/24

---

Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa utjämningsåtgärder snart kommer att löpa ut

(2021/C 222/05)

1.   I enlighet med artikel 18.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 av den 8 juni 2016 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) tillkännager kommissionen att, om en översyn inte inleds i enlighet med nedanstående förfarande, kommer de utjämningsåtgärder som anges nedan att upphöra att gälla det datum som anges i tabellen.

2.   Förfarande

Producenter inom unionen får lämna in en skriftlig begäran om översyn. En sådan begäran måste innehålla tillräcklig bevisning för att subventionering och skadan sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphör. Om kommissionen beslutar att se över de berörda åtgärderna kommer importörerna, exportörerna, företrädarna för exportlandet och unionsproducenterna att ges tillfälle att utveckla, motbevisa eller yttra sig över de uppgifter som lämnats i begäran om översyn.

3.   Tidsfrist

På de grunder som anges ovan får unionsproducenter inge en skriftlig begäran om översyn till generaldirektoratet för handel vid Europeiska kommissionen (European Commission, Directorate-General for Trade, Unit G-1, CHAR 4/39, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgien) (2) från och med den dag då detta tillkännagivande offentliggörs, dock senast tre månader före det datum som anges i tabellen.

4.   Detta tillkännagivande offentliggörs i enlighet med artikel 18.4 i förordning (EU) 2016/1037.

| Produkt | Ursprungs- eller exportländer | Åtgärder | Hänvisning | Datum då åtgärden upphör att gälla (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vissa grafitelektrodsystem | Indien | Utjämningstull | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/421 av den 9 mars 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037
  (EUT L 64, 10.3.2017, s. 10). | 11.3.2022. |

Produkt

Ursprungs- eller exportländer

Åtgärder

Hänvisning

Datum då åtgärden upphör att gälla (3)

Vissa grafitelektrodsystem

Indien

Utjämningstull

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/421 av den 9 mars 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa grafitelektrodsystem med ursprung i Indien efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037

(EUT L 64, 10.3.2017, s. 10).

11.3.2022.

---

(1)  EUT L 176, 30.6.2016, s. 55.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Åtgärden upphör att gälla vid midnatt (00:00) det datum som anges i den här kolumnen.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/25

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Case M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 222/06)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Public Sector Pension Investment Board (PSP, Kanada). |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (PSP, Kanada).

| — | Aviva Plc Group (Aviva, Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

Aviva Plc Group (Aviva, Förenade kungariket).

| — | 10 Station Road (Förenade kungariket). |
| --- | --- |

—

10 Station Road (Förenade kungariket).

PSP och Aviva förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, kontroll över hela 10 Station Road.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av tillgångar.

2.

| — | PSP: förvaltare av investeringar i pensionssystemen för den kanadensiska federala statsförvaltningen, försvarsmakten, Kanadas ridande polis och reservförband. Bolaget förvaltar en diversifierad global portfölj med aktier, obligationer och andra värdepapper med fast avkastning samt investeringar i riskkapital, fastigheter, infrastruktur, naturresurser och kreditinvesteringar. |
| --- | --- |

—

PSP: förvaltare av investeringar i pensionssystemen för den kanadensiska federala statsförvaltningen, försvarsmakten, Kanadas ridande polis och reservförband. Bolaget förvaltar en diversifierad global portfölj med aktier, obligationer och andra värdepapper med fast avkastning samt investeringar i riskkapital, fastigheter, infrastruktur, naturresurser och kreditinvesteringar.

| — | Aviva: ett börsnoterat brittiskt företag, verksamt inom försäkringssektorn. Aviva Plc är noterat på Londonbörsens huvudmarknad (main market). Aviva-koncernen tillhandahåller ett bredd utbud av försäkrings-, spar- och investeringsprodukter i 16 länder. Aviva-koncernen är huvudsakligen verksam i Förenade kungariket, Frankrike och Kanada men har även verksamhet på andra platser i Europa och Asien. |
| --- | --- |

—

Aviva: ett börsnoterat brittiskt företag, verksamt inom försäkringssektorn. Aviva Plc är noterat på Londonbörsens huvudmarknad (main market). Aviva-koncernen tillhandahåller ett bredd utbud av försäkrings-, spar- och investeringsprodukter i 16 länder. Aviva-koncernen är huvudsakligen verksam i Förenade kungariket, Frankrike och Kanada men har även verksamhet på andra platser i Europa och Asien.

| — | 10 Station Road: en kontorsbyggnad belägen på 10 Station Road i Cambridge, CB1, Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

10 Station Road: en kontorsbyggnad belägen på 10 Station Road i Cambridge, CB1, Förenade kungariket.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/27

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.10312 — Astorg Asset Management/Solina)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2021/C 222/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Astorg Asset Management S.à.r.l. (Astorg, Luxemburg), och |
| --- | --- |

—

Astorg Asset Management S.à.r.l. (Astorg, Luxemburg), och

| — | Solina Corporate S.A.S. (Solina, Frankrike). |
| --- | --- |

—

Solina Corporate S.A.S. (Solina, Frankrike).

Astorg förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över hela Solina.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Astorg: riskkapitalinvesteringar. De fonder som förvaltas av Astorg har investerat i många olika branscher. |
| --- | --- |

—

Astorg: riskkapitalinvesteringar. De fonder som förvaltas av Astorg har investerat i många olika branscher.

| — | Solina: leverantör av aromatiska och funktionella ingredienser till livsmedelsindustrin samt till catering- och restaurangkunder och hälsokostbranschen. |
| --- | --- |

—

Solina: leverantör av aromatiska och funktionella ingredienser till livsmedelsindustrin samt till catering- och restaurangkunder och hälsokostbranschen.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.10312 — Astorg Asset Management/Solina

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/28

---

Offentliggörande av den ändrade produktspecifikationen efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

(2021/C 222/08)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Ansökan om godkännande av den mindre ändringen finns i kommissionens databas eAmbrosia.

PRODUKTSPECIFIKATION FÖR EN GARANTERAD TRADITIONELL SPECIALITET

”KALAKUKKO”

EU-nr: TSG-FI-0013-AM01 – 22 juni 2020

Medlemsstat: Finland

1.   Namn som ska registreras

”Kalakukko”

2.   Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 2.24 Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

3.   Skäl till registreringen

3.1.   Det rör sig om en produkt som

| ☒ | är resultatet av en viss produktions- eller bearbetningsmetod eller har en viss sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten eller livsmedlet i fråga, |
| --- | --- |

☒

är resultatet av en viss produktions- eller bearbetningsmetod eller har en viss sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten eller livsmedlet i fråga,

| ☐ | är framställd av råvaror och ingredienser som används traditionellt.
  Den traditionella metoden för att tillaga ”kalakukko” är att en fyllning av fisk och bogfläsk omsluts av ett tätt, kompakt och ganska tjockt skal av rågbröd. Den försluts genom att degens kanter viks upp över fyllningen. Därefter steks fisken och köttet länge på traditionellt sätt i ugnen och med ugnens eftervärme. Slutprodukten kan vara rund, oval eller avlång. |
| --- | --- |

☐

är framställd av råvaror och ingredienser som används traditionellt.

Den traditionella metoden för att tillaga ”kalakukko” är att en fyllning av fisk och bogfläsk omsluts av ett tätt, kompakt och ganska tjockt skal av rågbröd. Den försluts genom att degens kanter viks upp över fyllningen. Därefter steks fisken och köttet länge på traditionellt sätt i ugnen och med ugnens eftervärme. Slutprodukten kan vara rund, oval eller avlång.

3.2.   Det rör sig om ett namn som

| ☒ | traditionellt har använts för att benämna den specifika produkten, |
| --- | --- |

☒

traditionellt har använts för att benämna den specifika produkten,

| ☐ | avser produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper.
  Först gräddas ”kalakukko” under kort tid i hög värme för att göra skalet hårdare och fastare. Fyllningen av fisk och bogfläsk inuti skalet blir sedan saftig och mör när den ugnssteks länge i låg värme.
  ”Kalakukko” håller länge, vilket gjorde den till den perfekta matsäcken för finländare som arbetade i skogen och på fälten och spenderade arbetsdagen långt från hemmet. Skalet och fyllningen bildar en komplett måltid. Enligt traditionen har produkten sitt ursprung i Savolax och Karelen på medeltiden, där namnet ”kalakukko” användes för bakverk med rågskal som bereddes på det sätt som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

☐

avser produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper.

Först gräddas ”kalakukko” under kort tid i hög värme för att göra skalet hårdare och fastare. Fyllningen av fisk och bogfläsk inuti skalet blir sedan saftig och mör när den ugnssteks länge i låg värme.

”Kalakukko” håller länge, vilket gjorde den till den perfekta matsäcken för finländare som arbetade i skogen och på fälten och spenderade arbetsdagen långt från hemmet. Skalet och fyllningen bildar en komplett måltid. Enligt traditionen har produkten sitt ursprung i Savolax och Karelen på medeltiden, där namnet ”kalakukko” användes för bakverk med rågskal som bereddes på det sätt som beskrivs ovan.

4.   Beskrivning

4.1.   Beskrivning av den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet dess huvudsakliga fysiska, kemiska, mikrobiologiska eller organoleptiska egenskaper, som visar på produktens särskilda egenskaper (artikel 7.2 i denna förordning)

”Kalakukko” är ett runt, ovalt eller avlångt bakverk. Den har ett kompakt och ganska tjockt skal av råg, som först görs hårdare och fastare när produkten gräddas under kort tid i hög värme. Skalet försluter fyllningen av fisk och bogfläsk under den första gräddningen (i hög värme) och den andra långsamma gräddningen, då fyllningen får steka länge och blir saftig och mör. Det tjocka skalet gör att fyllningen inte torkar (och skyddar den mot mikroorganismer) vid transport, lagring och försäljning. Tillsammans gör skalet och fyllningen ”kalakukko” till en komplett måltid.

Degen kavlas ut till en rund, oval eller avlång platta, fiskfyllningen läggs i en klump mitt på degen och täcks med bogfläsk. Den försluts genom att degens kanter viks upp över fyllningen. Alla dessa moment ingår i den traditionella produktionen av denna rätt.

4.2.   Beskrivning av den produktionsmetod som producenterna ska använda för att framställa den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet, om det är lämpligt, typ av råvaror och egenskaper hos de råvaror eller ingredienser som används samt den metod som används vid beredningen av produkten (artikel 7.2 i denna förordning)

Beredningen är indelad i två etapper: beredning av degen och beredning av fyllningen.

Beredning av degen

Blanda mjölsorterna (mest rågmjöl och lite vetemjöl, och eventuellt havre- och/eller kornmjöl). Tillsätt vatten försiktigt så att degen inte blir för lös. Tillsätt salt och smör eller margarin. Till 1 kg mjöl tar man cirka 80–100 g smör eller margarin för degen. Kavla ut degen till en rund, oval eller avlång platta som är 15–50 cm i diameter och cirka 1,5 cm tjock i mitten, och tunnare ut mot sidorna. Mitten av degen kan pudras med mer rågmjöl för att förhindra att vätska från fyllningen rinner ut genom degen.

Fyllning

Fyllningen består av fisk som rensats och torkats av (t.ex. abborre, siklöja, mört, nors eller lax). Fisken kan vara osaltad eller saltad. Lägg fisken, antingen hel eller i filéer, i en klump mitt på degen. Tillsätt salt och smör/margarin mellan fisklagren efter egen smak. Täck fisken med skivat bogfläsk och strö över salt efter egen smak.

Nästa steg är att försluta ”kalakukko”. Vik de två sidorna av degen över fyllningen. Fukta fingrarna med lite vatten och nyp ihop de två sidorna. Förslut sedan ”kalakukko” helt genom att vika upp de andra kanterna av degen. Använd slutligen en kniv och lite vatten för att forma knytet runt, ovalt eller avlångt.

Traditionellt utnyttjade man eftervärmen i bakugnen för att grädda produkten, som fick stå i ugnen över natten. Nuförtiden gräddas den vid 250–300 °C under mellan 20 minuter och en timme, och man ska se till att degskalet inte spricker. Skalet kan vid behov lagas med mer deg. ”Kalakukko” tas sedan ur ugnen och ugnsvärmen sänks till 125–150 °C. Den penslas med smör eller margarin och sveps eventuellt in i aluminiumfolie.

Laktosfritt smör/margarin får också användas i degen, i fyllningen och för penslingen.

Fyllningen börjar steka i den lägre ugnsvärmen, vilket tar flera timmar, eventuellt under natten. Efter gräddningen slog man traditionellt in ”kalakukko” i en duk eller en tidning, i vilken den efterstekte under två eller tre timmar. I dag görs efterstekningen i ugnen vid en temperatur av mindre än 100 °C eller i lådan under ugnen under två till tre timmar.

”Kalakukko” får inte gräddas länge vid för hög temperatur eftersom den då blir torr och får ett hårt skal, och det innebär att den inte uppfyller kraven på organoleptiska egenskaper för en traditionell ”kalakukko”.

4.3.   Beskrivning av de viktigaste faktorer som visar på produktens traditionella karaktär (artikel 7.2 i denna förordning)

Traditionen att laga ”kalakukko” går tillbaka till den tid då jordbruket kom att dominera över fiske och jakt. I Insjöfinland fann man ett sätt att tillaga annars svårberedda småfiskar som siklöja, abborre, mört och nors genom att baka in fisken i ett skal av rågdeg. När svinskötsel sedan blev vanligare upptäckte man att ett par skivor bogfläsk förbättrade energivärdet och gjorde ”kalakukko” smakrikare. ”Kalakukko” blev den perfekta matsäcken för finländare som spenderade arbetsdagen långt hemifrån i skogen och på fälten. Produkten bereds genom att fisk och kött tillagas under lång tid på traditionellt sätt. Enligt traditionen började detta bruk i Savolax och Karelen på medeltiden. Efter andra världskriget inlemmades en del av Karelen med Sovjetunionen och befolkningen i regionen flyttade till andra delar av Finland, och traditionen att laga ”kalakukko” spreds därmed till hela landet. Traditionen är dock fortfarande starkast i Savolax och Karelen.

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 11.6.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 222/31

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2021/C 222/09)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

PRODUKTSPECIFIKATION FÖR EN GARANTERAD TRADITIONELL SPECIALITET

”SALATĂ TRADIȚIONALĂ CU ICRE DE CRAP”

EU-nr: TSG-RO-02457 – 16 april 2019

Medlemsstat eller tredjeland: Rumänien

1.   Namn som ska registreras

”Salată tradițională cu icre de crap”

2.   Produkttyp

Klass 1.7 Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

3.   Skäl till registreringen

3.1   Det rör sig om en produkt som

| ☐ | är resultatet av en viss produktions- eller bearbetningsmetod eller har en viss sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten eller livsmedlet i fråga, |
| --- | --- |

☐

är resultatet av en viss produktions- eller bearbetningsmetod eller har en viss sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten eller livsmedlet i fråga,

| ☒ | är framställd av råvaror eller ingredienser som används traditionellt.
  ”Salată tradițională cu icre de crap” är en produkt som görs av saltad karprom, saltad rom från sötvattensfisk, solrosolja, kolsyrat vatten och citronsaft. ”Salată tradițională cu icre de crap” finns i två varianter, med och utan kokt lök.
  För att göra ”Salată tradițională cu icre de crap” används rom från vildfångad eller odlad karp. Rommen ska ha mognat och vara riktigt färsk. Varken skinn, fjäll eller blodklumpar får förekomma. Rommens konsistens ska vara homogen och elastisk. |
| --- | --- |

☒

är framställd av råvaror eller ingredienser som används traditionellt.

”Salată tradițională cu icre de crap” är en produkt som görs av saltad karprom, saltad rom från sötvattensfisk, solrosolja, kolsyrat vatten och citronsaft. ”Salată tradițională cu icre de crap” finns i två varianter, med och utan kokt lök.

För att göra ”Salată tradițională cu icre de crap” används rom från vildfångad eller odlad karp. Rommen ska ha mognat och vara riktigt färsk. Varken skinn, fjäll eller blodklumpar får förekomma. Rommens konsistens ska vara homogen och elastisk.

3.2   Det rör sig om ett namn som

| ☒ | traditionellt har använts för att benämna den specifika produkten, |
| --- | --- |

☒

traditionellt har använts för att benämna den specifika produkten,

| ☐ | avser produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper.
  Namnet ”Salată tradițională cu icre de crap” indikerar att vissa råvaror och ingredienser i generationer har använts vid beredningen av produkten. Att ordet ”traditionell” ingår i namnet visar vad som främst utmärker produkten, grundat på de råvaror som används.
  Sedan standardiseringen av produkten genom myndighetsstandard N.I.D. 927-70 N 23, ”Salată cu icre de crap”, följer den ansökande gruppen den föreskrivna beredningsmetoden, och använder samma råvaror och ingredienser. |
| --- | --- |

☐

avser produktens traditionella karaktär eller särskilda egenskaper.

Namnet ”Salată tradițională cu icre de crap” indikerar att vissa råvaror och ingredienser i generationer har använts vid beredningen av produkten. Att ordet ”traditionell” ingår i namnet visar vad som främst utmärker produkten, grundat på de råvaror som används.

Sedan standardiseringen av produkten genom myndighetsstandard N.I.D. 927-70 N 23, ”Salată cu icre de crap”, följer den ansökande gruppen den föreskrivna beredningsmetoden, och använder samma råvaror och ingredienser.

4.   Beskrivning

4.1   Beskrivning av den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet dess huvudsakliga fysiska, kemiska, mikrobiologiska eller organoleptiska egenskaper, som visar på produktens särskilda egenskaper

Organoleptiska egenskaper

”Salată tradițională cu icre de crap” kännetecknas av sitt utseende, sin konsistens, sin färg, sin arom och sin smak. Produkten utgörs av karpkaviar i form av en homogen kräm av fiskrom och olja där ett mycket stort antal hela romkorn går att urskilja. Konsistensen är krämig, utan oljesuspension. Produkten har en enhetlig färg. Det rör sig om en krämvit blandning, med inslag av orange karpromkorn. Om produkten innehåller lök måste löken ha kokats i vatten. Användningen av lök ger produkten en lätt sötaktig smak. Den dominerande smaken och aromen kommer från fiskrommen.

Fysiska och kemiska egenskaper

| 1. | Vattenhalt (fuktinnehåll) |
| --- | --- |

1.

Vattenhalt (fuktinnehåll)

högst 30 %

| 2. | Fetthalt (fett) |
| --- | --- |

2.

Fetthalt (fett)

minst 63 %

| 3. | Salt (natriumklorid) |
| --- | --- |

3.

Salt (natriumklorid)

högst 5 %

| 4. | Proteiner |
| --- | --- |

4.

Proteiner

minst 4 %

| 5. | Syrahalt |
| --- | --- |

5.

Syrahalt

högst 1%

Lägsta tillåtna andel rom är 24,5 %, varav minst 12,5 % ska vara karprom och minst 12 % blandad rom från sötvattensfisk.

”Salată tradițională cu icre de crap” skiljer sig från andra liknande produkter genom de råvaror som används, andelen rom som används (karprom och en blandning av rom från andra sötvattensfiskar) och genom avsaknaden av konserveringsmedel, färgämnen, smaktillsatser och stabiliseringsmedel.

4.2   Beskrivning av den produktionsmetod som producenterna ska använda för att framställa den produkt som namnet i punkt 1 avser, inbegripet, om det är lämpligt, typ av råvaror och egenskaper hos de råvaror eller ingredienser som används samt den metod som används vid beredningen av produkten

a)   Typ av råvaror och ingredienser som används och deras egenskaper

Karprom har en fast konsistens och består av medelstora romkorn av enhetlig storlek (stora som ett knappnålshuvud). Den färska rommen är grågrön. Färgen övergår dock till orange när den har mognat. Konsistensen är homogen med en genomsnittlig viskositet och doften och smaken är normal och angenäm.

Blandningen av rom från sötvattensfisk utmärks av små hela romkorn från flera olika arter inom familjen karpfiskar (silverruda, mört, sarv, outvecklad karprom), familjen abborrfiskar (gös, abborre) och familjen havsbraxenfiskar (braxen). Den har en homogen konsistens och färgen går mot rött. Vid saltningen av de två typerna av rom används endast icke-joderat krossat bergsalt, utan klumpförebyggande medel.

De ingredienser som används är solrosolja, färsk citronsaft och kolsyrat vatten. För en av produktvarianterna tillsätts dessutom kokt lök. Det är inte tillåtet att använda färgämnen, konserveringsmedel, emulgeringsmedel, stabiliseringsmedel, homogeniseringsämnen eller livsmedelstillsatser.

Solrosoljan har ett klart utseende, utan vare sig suspensionsinslag eller sediment. Konsistensen är flytande och färgen gul. Arom, smak och doft är specifika för vegetabilisk solrosolja. Citronsaften har ett klart utseende och en specifik smak, där inga orenheter tillåts. Konsistensen är flytande och färgen gulaktig. Smaken är sur, med citronarom. Det kolsyrade vattnet har ett klart utseende, utan vare sig suspensionsinslag eller sediment, och är färglöst och doftlöst. Om produkten innehåller lök är denna finhackad och har en fast konsistens och en gulvit färg. Arom, smak och doft är specifika för lök.

För att erhålla 100 kg av slutprodukten används ovannämnda ingredienser i de mängder som anges nedan, i enlighet med den interna myndighetsstandarden N.I.D. 927-70 N. 23:

| — | Saltad karprom – minst 12,5 kg |
| --- | --- |

—

Saltad karprom – minst 12,5 kg

| — | Blandning av saltad rom från sötvattensfisk – minst 12 kg |
| --- | --- |

—

Blandning av saltad rom från sötvattensfisk – minst 12 kg

| — | Solrosolja – 68–69 kg, ungefär 74–75 liter |
| --- | --- |

—

Solrosolja – 68–69 kg, ungefär 74–75 liter

| — | Kolsyrat vatten – 5,8–6,8 liter |
| --- | --- |

—

Kolsyrat vatten – 5,8–6,8 liter

| — | Citronsaft – 0,5–1,5 liter |
| --- | --- |

—

Citronsaft – 0,5–1,5 liter

| — | Om produkten innehåller lök, hackad lök kokt i vatten – 0,5 kg |
| --- | --- |

—

Om produkten innehåller lök, hackad lök kokt i vatten – 0,5 kg

b)   Metod som används vid beredningen av produkten

De olika beredningsetapperna omfattar utvinning av rommen, avskiljning av romkornen, uppsamling av romkornen, saltning av rommen, mognad av rommen, förpackning av den saltade rommen, förbehandling och förkylning av den saltade rommen, lagring av den saltade rommen, beredning av kokt gul lök, införandet av den saltade rommen i produktionsprocessen, dosering och blandning av ingredienserna, förpackning av produkten, etikettering. Samtliga steg tillämpas både för karprommen och blandningen av rom från sötvattensfisk.

b.1)   Utvinning av rommen

Karprommen och rommen från sötvattensfisk utvinns med traditionella metoder, närmare bestämt genom att fisken töms på rom efter att ha skurits upp och bearbetats.

b.2)   Avskiljning och uppsamling av romkornen

Romkornen avskiljs från den omslutande romsäcken genom att man med ett lätt handtryck trycker dem genom en sil av plast eller rostfritt stål med en hålstorlek på 3 mm och en broderibågsliknande ram av trä eller rostfritt stål. Romen passerar genom silen och samlas upp i rena burkar av plast/rostfritt stål, medan romsäcksresterna stannar kvar i silen. Dessa steg utförs manuellt.

b.3)   Saltning och mognad av rommen

Därefter saltas de uppsamlade romkornen med icke-joderat bergsalt och blandas ordentligt med hjälp av ett klappträ tills produkten är homogen och allt salt har lösts upp. För 1 kg rom tillsätts 80 g salt. Detta steg utförs manuellt. Saltningen av rommen sker i regel inom tre dagar. Om ingen saltning skett inom tre dagar, blandas rommen och får vila ytterligare en dag.

För att den saltade rommen ska få rätt färg och form får rommen mogna i rumstemperatur (+ 14–18 °C). Produkten beräknas ha nått full mognad tio dagar efter saltningen. Smaken, doften och färgen gör det möjligt att avgöra om mognadsprocessen har avslutats. Smaken ska vara specifik för mogen rom. Rommen får inte smaka färsk fisk, Doften är specifik för mogen rom, utan främmande dofter. Färgen varierar beroende på art: karprom har en mörk tegelröd färg medan rom från sötvattensfisk har en ljus tegelröd färg.

b.4)   Förpackning av den saltade rommen

Efter avslutad mognadsprocess förpackas den saltade rommen i burkar eller plastpåsar av olika storlek.

b.5)   Förbehandling och förkylning

Denna etapp består av två steg, nämligen värmebehandling och förkylning. Syftet är att förstärka romkornens hinna och färg. Värmebehandlingen innebär att temperaturen höjs till 40 °C i högst tre timmar. Efter detta förkyls den saltade rommen i isvatten för senare användning.

b.6)   Förvaring av den saltade rommen

Den saltade rommen förvaras i glasburkar eller vakuumförpackningar på 2 kg. Förvaringen kan ske i kylutrymmen och lagringstiden är sex månader. Om rommen placeras i frysutrymmen kan den lagras i ett år, dvs. till nästa års skörd. Detta steg utförs manuellt.

b.7)   Beredning av kokt gul lök

Kokt lök kan eventuellt tillsättas som ingrediens. I så fall får man produkten ”Salată tradițională cu icre de crap și ceapă”. Gul lök skalas för hand med en kniv och halveras. Efter att den färska löken har skalats kokas den. Kokningen sker omedelbart efter skalningen, eller efter att den mängd lök som behövs först har förvarats i ett kylutrymme. Lökarna kokas i vatten med 15 g icke-joderat bergsalt per kilo lök. Kokningstiden får inte överstiga 10 minuter. Efter att lökarna har kokats hälls vattnet av och lökarna kyls ned igen innan de hackas. De kokade och hackade lökarna förs till den lokal där beredningen av produkten sker.

b.8)   Införande i produktionsprocessen

Den saltade rommen, som förvarats i kyllokaler, förs till den lokal där beredningen av produkten sker. Om rommen är fryst låter man den först tina i 48 timmar. Den kokta och hackade löken, solrosoljan, det kolsyrade vattnet och citronsaften förs också till den lokal där beredningen sker. Detta steg utförs manuellt.

b.9)   Dosering och blandning av ingredienser

Doseringen av rommen och ingredienserna i beredningskaret sker manuellt. Blandningen vispas ett tag utan olja tills man har fått en trögflytande kräm med vitaktiga spår på grund av att romkornen spricker. Man fortsätter att blanda ingredienserna genom att successivt tillsätta omväxlande små mängder olja och kolsyrat vatten och omväxlande några skedar citronsaft, för att förhindra att oljan avskiljs. Detta fortsätter tills den uppmätta mängden olja och kolsyrat vatten är slut. Därefter avsmakas produkten för att avgöra om mer citronsaft behöver tillsättas. Om lök tillsätts har denna kokats i vatten och sedan hackats. Endast själva blandningen görs mekaniskt. Alla andra steg utförs manuellt.

b.10)   Förpackning av produkten

Produkten förpackas i plast- eller glasburkar av olika storlek, lufttätt tillslutna med lock. Dessa steg sker halvmanuellt, det vill säga att doseringen av produkten i burkarna och värmeförseglingen (förslutningen) görs med hjälp av maskiner.

4.3   Beskrivning av de viktigaste faktorer som ger produkten dess traditionella karaktär, sammansättning som överensstämmer med traditionell praxis för produkten i fråga, som framställs av råvaror eller ingredienser som används traditionellt

Endast följande traditionella ingredienser används vid framställningen av ”Salată tradițională cu icre de crap”: karprom, blandning av rom från sötvattensfisk, solrosolja, kolsyrat vatten, citronsaft, salt. En blandning av saltad och lagrad rom från sötvattensfisk används traditionellt som förtjockningsmedel. Kolsyrat vatten används till ”Salată tradiţională cu icre de crap” för att undvika att produkten får en trögflytande konsistens.

Huvudråvaran är saltad karprom, och det är detta som har gett produkten ”Salată tradiţională cu icre de crap” dess namn. De efterforskningar som har gjorts visar att karprom redan nämns i Grigore Antipas verk från 1916 med titeln ”Pescaria si pescuitul in Romania” (fisk och fiske i Rumänien). På sidan 706, i avsnittet ”c) Rom från gädda, karp och olika sötvattensfiskar” i detta verk anges att ”[n]är fisken skärs upp samlas rom från karp och gädda omsorgsfullt in på grund av dess sälta och förvaras i ett litet fat eller en tunna för att avlägsna romsäcken. Romsäcken avlägsnas med ett instrument som i Deltaregionen kallas ’Priboiu’ eller ’Praboiu’ (invånarna i Turtucaia kallar det för ’klappträ för att vispa karprom’). Det rör sig om en 80–90 cm lång träpinne med två små kors i ena änden (figur 377) som gör det möjligt att vispa rommen – på samma sätt som man vispar grädde för att göra smör. Romsäcken fastnar på de små korsen och endast romkornen blir kvar i tunnan. Därefter saltas rommen, hälls på speciella fat och saluförs.” (Antipa, 1916)

Den andra viktiga råvaran i produktreceptet är en ”blandning av rom från sötvattensfisk”. Denna blandning omnämns också på sidan 706, i avsnittet ”c) Rom från gädda, karp och olika sötvattensfiskar”, i Grigore Antipas verk från 1916 med titeln ”Pescaria si pescuitul in Romania” (fisk och fiske i Rumänien). Blandningen kallas ”Tamara” och det anges att ”[r]om från de andra arterna i familjen karpfiskar, med undantag av flodbarb, som ofta är giftig, blandas och vispas sedan med hjälp av en slags pinne (’Priboi’) innan den saltas, förpackas och säljs som rom av lägre kvalitet under handelsnamnet ’Tarama’”. (Antipa, 1916) För att undvika att denna typ av rom från sötvattensfisk förväxlas med den grekiska blandning av rom från saltvattensfisk som saluförs under samma namn framställer och använder producentsammanslutningarna sedan 2010 denna ingrediens under det aktuella namnet blandning av rom från sötvattensfisk. Blandningen av rom från sötvattensfisk används för att ge den aktuella produkten dess konsistens och för att förstärka smaken av salt karprom, eftersom denna rom framför allt består av saltad och lagrad rom från arter i familjen karpfiskar.

De övriga fyra ingredienser som ingår i den traditionella produkten är de ingredienser som anges i dokumentationen nedan, som beskriver receptet på ”Salată tradițională cu icre de crap” och beredningen av denna produkt. År 1937 betraktades ”Salată tradițională cu icre de crap” således som en förrätt, (Thevenin, 1937) och som en representativ produkt för rumänsk gastronomi. Produkten omnämndes i den franska reseguiden ”Les bons plats roumains” (goda rumänska rätter) av Léon Thevenin, och i den engelska utgåvan av samma verk från 1939 med titeln ”Savoury Rumanian dishes and Choise Wines” (goda rumänska rätter och utsökta viner).

I ovannämnda verk beskrevs ”Salată tradițională cu icre de crap” på följande sätt: ”KARPKAVIAR. Karpkaviar av små romkorn. [...] Strö på salt och låt rommen vila i 24 timmar. Gnugga sedan rommen lätt i en burk med varmt vatten och tillsätt, lite i taget, olja och citron, som till en majonnäs. Färgen övergår så småningom till räkrosa. Produkten äts med några bitar hackad lök, efter tycke och smak.” (Thevenin, 1937)

År 1970 publicerade författaren Lucretia Oprean ett verk med titeln ”Minuturi alimentare și alte rețete culinare” (aptitretare och andra matlagningsrecept). På sidan 137 i detta verk beskrivs hur man bereder kaviar av karprom. Karprom, vegetabilisk olja, salt, färsk citronsaft och lök användes för att bereda produkten. Användningen av lök var valfritt och kunde enligt författaren tillsättas efter eget tycke och smak. ”Salata cu icre de crap sau stiuca (15–20 minuter). 100 g karp- eller gäddrom, 200 g vegetabilisk olja, salt, citronsaft, en sked finhackad lök.” (Oprean, 1970)

År 1970 standardiserade livsmedelsindustriministeriet produkten med namnet ”Salată tradițională cu icre de crap” genom att anta den interna myndighetsstandarden – N.I.D. 927-70 N.23, som reglerar de obligatoriska råvarorna och ingredienserna vid framställning av fiskkaviar. ”Förevarande interna standard avser den produkt som kallas ’Salată de icre’ (kaviar av fiskrom), som bereds av karprom, tarama [...] blandad med matolja i form av solrosolja. Produkten ’Salată de icre’ framställs av saltad rom, raffinerad matolja, citronsyra och matgelatin.”

Verket ”Rețetar-tip pentru preparate culinare” (typrecept för beredning av mat), som publicerades 1982, riktar sig till restaurangnäringen. Det innehåller 1 245 recept, däribland den traditionella produkten ”Salată cu icre de crap”. Receptsamlingen antogs och redigerades av inrikeshandelsministeriet (avdelningen för restaurangsektorn) och alla restauranger var tvungna att använda den. För recept nr 99, karpkaviar, var det obligatoriskt att använda ”[...] karprom, raffinerad solrosolja, kolsyrat vatten, citron eller citronsalt”. Recepten i receptsamlingen bygger på det rumänska kulinariska arvet och i inledningen av verket kunde man läsa följande: ”[...] verket är inspirerat av vårt lands (dvs. Rumäniens) traditionella kök och använder moderna matlagningsmetoder.” (Ministerul Comertului Interior, 1982)

I verket ”Semipreparatele în bucătăria modernă” (förlagade rätter i det moderna köket) från 1988 av Stere Stavrositu och Ecaterina Stavrositu anges att karpkaviar bereds av karprom, kolsyrat vatten, citron och salt. (Stavrositu & Stavrositu, 1988)

Alla uppgifter i ovannämnda dokument, som sträcker sig över flera decennier, bekräftar den traditionella användningen av råvaror vid beredning av ”Salată tradițională cu icre de crap”.

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---