# Euroopa Liidu C 101/27.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 101 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 48. köide27. aprill 2005 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 101

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

48. köide27. aprill 2005

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2005/C 101/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2005/C 101/2 | Teatis nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikli 10a kohaldamise kohta, mis käsitleb tekstiiltoodetele kohaldatavat konkreetset kaitseklauslit | 2 |
| 2005/C 101/3 | Komisjoni arvamus, 25. aprill 2005, Ühendkuningriigis Kentis asuva Dungeness A tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise plaani kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 | 16 |
| 2005/C 101/4 | Riigiabi — Itaalia — Riigiabi nr C 5/2005 (ex NN 70/2004) — Põllumajanduses kasutatava kütuse vabastamine aktsiisimaksust — pärast asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamist (abikava C 6/2004 — ex NN 70/2001) — 23. detsembri 2000. aasta seaduse nr 388 artikli 24 lõige 3; 21. detsembri 2001. aasta seaduse nr 448 artikli 13 lõige 3, 27. detsembri 2002. aasta seaduse nr 289 artikli 19 lõige 4 ja 24. detsembri 2003. aasta seaduse nr 350 artikli 2 lõige 4 — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt | 17 |
| 2005/C 101/5 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3785 — TPG/APAX/TIM Hellas) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 22 |
| 2005/C 101/6 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3628 — Gilde/Bekaert Fencing) (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 101/7 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3706 — Övag/Investkredit) (
  1
  ) | 23 |
| 2005/C 101/8 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3745 — Severstal/Lucchini) (
  1
  ) | 24 |
| 2005/C 101/9 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3697 — Symantec/Veritas) (
  1
  ) | 24 |
| 2005/C 101/0 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3311 — Van Oord/BHD/Bagger Holding JV) (
  1
  ) | 25 |
| 2005/C 101/1 | Teadanne Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete korduvuurimise algatamise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) 384/96 artiklile 12 | 26 |
| 2005/C 101/2 | Komisjoni arvamus, — 25. aprill 2005, — Ühendkuningriigis Šotimaal asuva Dounreay rajatise taastamiskavaga (DSRP) kaasnevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise plaani kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 | 28 |
| 2005/C 101/3 | Teavitamiskord — tehnilised eeskirjad (
  1
  ) | 29 |
| 2005/C 101/4 | Teatis muu hulgas Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes kohaldavate tasakaalustavate meetmete vahepealse osalise läbivaatamise algatamise kohta | 34 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2005/C 101/1

Euro vahetuskurss

1

2005/C 101/2

Teatis nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikli 10a kohaldamise kohta, mis käsitleb tekstiiltoodetele kohaldatavat konkreetset kaitseklauslit

2

2005/C 101/3

Komisjoni arvamus, 25. aprill 2005, Ühendkuningriigis Kentis asuva Dungeness A tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise plaani kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

16

2005/C 101/4

Riigiabi — Itaalia — Riigiabi nr C 5/2005 (ex NN 70/2004) — Põllumajanduses kasutatava kütuse vabastamine aktsiisimaksust — pärast asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamist (abikava C 6/2004 — ex NN 70/2001) — 23. detsembri 2000. aasta seaduse nr 388 artikli 24 lõige 3; 21. detsembri 2001. aasta seaduse nr 448 artikli 13 lõige 3, 27. detsembri 2002. aasta seaduse nr 289 artikli 19 lõige 4 ja 24. detsembri 2003. aasta seaduse nr 350 artikli 2 lõige 4 — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

17

2005/C 101/5

Eelteatis koondumise kohta (Toimik nr COMP/M.3785 — TPG/APAX/TIM Hellas) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

22

2005/C 101/6

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3628 — Gilde/Bekaert Fencing) (
  1
  )

1

23

2005/C 101/7

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3706 — Övag/Investkredit) (
  1
  )

1

23

2005/C 101/8

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3745 — Severstal/Lucchini) (
  1
  )

1

24

2005/C 101/9

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3697 — Symantec/Veritas) (
  1
  )

1

24

2005/C 101/0

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.3311 — Van Oord/BHD/Bagger Holding JV) (
  1
  )

1

25

2005/C 101/1

Teadanne Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete korduvuurimise algatamise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) 384/96 artiklile 12

26

2005/C 101/2

Komisjoni arvamus, — 25. aprill 2005, — Ühendkuningriigis Šotimaal asuva Dounreay rajatise taastamiskavaga (DSRP) kaasnevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise plaani kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

28

2005/C 101/3

Teavitamiskord — tehnilised eeskirjad (
  1
  )

1

29

2005/C 101/4

Teatis muu hulgas Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes kohaldavate tasakaalustavate meetmete vahepealse osalise läbivaatamise algatamise kohta

34

| | II   Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt vastuvõetud õigusaktid |
| --- | --- |
| 2005/C 101/5 | Madalmaade Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus piiriülese politseikoostöö tugevdamise kohta kohtumiste puhul, kus viibib suur hulk inimesi rohkem kui ühest liikmesriigist ja kus politseitöö peamine eesmärk on avaliku korra ja turvalisuse tagamine ning kuritegude ärahoidmine ja nende vastu võitlemine | 36 |

II   Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt vastuvõetud õigusaktid

2005/C 101/5

Madalmaade Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus piiriülese politseikoostöö tugevdamise kohta kohtumiste puhul, kus viibib suur hulk inimesi rohkem kui ühest liikmesriigist ja kus politseitöö peamine eesmärk on avaliku korra ja turvalisuse tagamine ning kuritegude ärahoidmine ja nende vastu võitlemine

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/1

---

Euro vahetuskurss (1)

26. aprill 2005

(2005/C 101/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2981 |
| JPY | Jaapani jeen | 137,54 |
| DKK | Taani kroon | 7,4489 |
| GBP | Inglise nael | 0,68115 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1453 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5418 |
| ISK | Islandi kroon | 82,46 |
| NOK | Norra kroon | 8,1315 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9559 |
| CYP | Küprose nael | 0,5821 |
| CZK | Tšehhi kroon | 30,247 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 249,23 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6962 |
| MTL | Malta liir | 0,4298 |
| PLN | Poola zlott | 4,2054 |
| ROL | Rumeenia leu | 36 183 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,61 |
| SKK | Slovakkia kroon | 39,695 |
| TRY | Türgi liir | 1,7662 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6661 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6112 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,1235 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7831 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1384 |
| KRW | Korea won | 1 296,54 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 7,9119 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,7437 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3850 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 572,10 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,933 |
| PHP | Filipiini peeso | 70,519 |
| RUB | Vene rubla | 36,0350 |
| THB | Tai baht | 51,257 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2981

JPY

Jaapani jeen

137,54

DKK

Taani kroon

7,4489

GBP

Inglise nael

0,68115

SEK

Rootsi kroon

9,1453

CHF

Šveitsi frank

1,5418

ISK

Islandi kroon

82,46

NOK

Norra kroon

8,1315

BGN

Bulgaaria lev

1,9559

CYP

Küprose nael

0,5821

CZK

Tšehhi kroon

30,247

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

249,23

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6962

MTL

Malta liir

0,4298

PLN

Poola zlott

4,2054

ROL

Rumeenia leu

36 183

SIT

Sloveenia talaar

239,61

SKK

Slovakkia kroon

39,695

TRY

Türgi liir

1,7662

AUD

Austraalia dollar

1,6661

CAD

Kanada dollar

1,6112

HKD

Hong Kongi dollar

10,1235

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7831

SGD

Singapuri dollar

2,1384

KRW

Korea won

1 296,54

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

7,9119

CNY

Hiina jüaan

10,7437

HRK

Horvaatia kuna

7,3850

IDR

Indoneesia ruupia

12 572,10

MYR

Malaisia ringit

4,933

PHP

Filipiini peeso

70,519

RUB

Vene rubla

36,0350

THB

Tai baht

51,257

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/2

---

Teatis nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikli 10a kohaldamise kohta, mis käsitleb tekstiiltoodetele kohaldatavat konkreetset kaitseklauslit

(2005/C 101/02)

1.   SISSEJUHATUS. JUHENDITE EESMÄRK

Hiina WTOga ühinemise protokolliga kehtestatud tekstiiltoodetele kohaldatav konkreetne kaitseklausel (edaspidi “kaitseklausel”) lisati ELi õigusse nõukogu määrusega (EÜ) nr 138/2003 (1) nõukogu määrusesse (EMÜ) nr 3030/93 (2) lisatud uue artikli 10a kujul. Uus artikkel 10a on peaaegu tähttäheline ümberkirjutus Hiina WTOga ühinemise protokollis väljendatust, kusjuures peamiseks täienduseks on ELi-sisese otsustamismenetluse kehtestamine, mille järgi võetakse otsused vastu nn komiteemenetluse käigus (vrd allpool esitatud kirjeldusega).

Pärast nende sätete vastuvõtmist on üles kerkinud mitmeid tõlgendusküsimusi ja muret on tekitanud ka vajadus muuta menetlusi võimalikult läbipaistvateks ning komisjoni poliitikat nende sätete rakendamisel paremini prognoositavaks. Vastuseks sellele märkis komisjon oma 13. oktoobri 2004. aasta teatises “Tekstiil- ja rõivatooted pärast 2005. aastat”, (3) et ta muudab kättesaadavaks “suunised menetluste ja kriteeriumide kohta, mida komisjon kavatseb kooskõlas nõukogu vastuvõetud vastavate määrustega järgida kaitseklauslite ja eeskätt Hiina WTOga ühinemise protokolliga kehtestatud tekstiiltoodetele kohaldatava kaitseklausli rakendamisel.” Nimetatud teatises kirjeldatakse (edaspidi “suunised”), kuidas komisjon kavatseb kaitseklauslit kohaldada. Seepärast on kõnealuse teatise eesmärk teavitada huvitatud isikuid:

| a) | kaitseklausli kohaldamise kriteeriumidest, mida komisjoni arvamuse kohaselt tuleks kohaldada; |
| --- | --- |

a)

kaitseklausli kohaldamise kriteeriumidest, mida komisjoni arvamuse kohaselt tuleks kohaldada;

| b) | kaitseklausli kohaldamise taotluste hoolika käitlemise ja läbivaatamise menetlustest, mis annavad kõigile huvitatud isikutele võimaluse protsessis osaleda ja mida komisjon kavatseb kohaldada. |
| --- | --- |

b)

kaitseklausli kohaldamise taotluste hoolika käitlemise ja läbivaatamise menetlustest, mis annavad kõigile huvitatud isikutele võimaluse protsessis osaleda ja mida komisjon kavatseb kohaldada.

Suunistes selgitatakse ka varajase hoiatamise süsteemi, mida komisjon kavatseb kasutada, et otsustada, kas teatud “hoiatustasemete” saavutamisel tuleks algatada uurimine ja Hiinaga põhjalikult nõu pidada. See ei piira kaitseklausli tegelikku kohaldamist, mis sõltub klauslis nimetatud tingimustest.

Need suunised on teadmiseks huvitatud isikutele ja need ei moodusta õigusakti. Need peegeldavad komisjoni eesmärgipüstitust järgida kaitseklausli kohaldamisel teatud menetlusi ja kriteeriume ning seetõttu ei tohiks põhjustada õiguspäraseid ootusi kaitseklausli rakendamise üksikotsuste suhtes, mida komisjon võtab vastu kooskõlas asjakohaste määrustega ja mis peavad kaitseklausli täieliku põhjendatuse tagamiseks põhinema üksikjuhtumite uurimisel. Kuna komisjonil on ELi õigusaktide järgi laialdased volitused kaitseklausli kohaldamiseks, selgitatakse nendes suunistes huvitatud isikutele, kuidas komisjon kavatseb neid volitusi teostada.

2.   TEKSTIILTOODETELE KOHALDATAVA KONKREETSE KAITSEKLAUSLI KIRJELDUS

Hiina WTOga ühinemise protokollile (4) lisatud Hiina WTOga ühinemise töörühma aruande (5) punktis 242 esitati säte, mis võimaldab WTO liikmetel kehtestada kaitsemeetmeid tekstiil- ja rõivatoodete impordile Hiinast ja seda kuni 2008. aasta lõpuni. (6) Nimetatud sätete peamised tingimused (taasesitatud 1. lisas ) on järgmised.

| a) | Tuginemise tingimused
  : nimetatud klauslile saab tugineda “juhul, kui WTO liige usub, et Hiinast pärinevate (...) tekstiil- ja rõivatoodete import võib turuhäire tõttu ohustada nende toodetega kauplemise normaalset arengut”. |
| --- | --- |

a)

Tuginemise tingimused
  : nimetatud klauslile saab tugineda “juhul, kui WTO liige usub, et Hiinast pärinevate (...) tekstiil- ja rõivatoodete import võib turuhäire tõttu ohustada nende toodetega kauplemise normaalset arengut”.

| b) | Kavandatavad kaitsemeetmed
  : nimetatud klauslile saab tugineda klauslit kasutava liikmesriigi poolse nõupidamistaotluse esitamisega. On kaks võimalust: a) nõupidamistaotluse kättesaamisel nõustub Hiina hoidma oma asjakohasesse riiki saadetavad ja kõnealustesse kategooriasse kuuluvate asjaomaste toodete tarned tasemel, mis vastab tarnekogustele esimese 12 kuu vältel alates viimasest 14 kuust enne nõupidamistaotluse esitamise kuud, suurendades seda summat 7,5 % (villatoodete kategooriates 6 %) võrra; b) kui eelkirjeldatud viisil ei leita mõlemaid osapooli rahuldavat lahendust, võib asjaomane WTO liige kehtestada koguselised piirnormid eelkirjeldatud tasemetel.
  Nimetatud meetmed võivad kehtida üksnes ühe aasta. Nende meetmete pikendamine on siiski tõlgendamise küsimus, kuna tekstis on kirjas, et “ükski käesoleva lõike alusel võetud meede ei jää jõusse rohkem kui üheks aastaks ilma kordustaotlust esitamata...”, jättes niimoodi lahtiseks võimaluse kohaldada aasta möödumisel kõnealuseid meetmeid samade toodete suhtes uuesti. |
| --- | --- |

b)

Kavandatavad kaitsemeetmed
  : nimetatud klauslile saab tugineda klauslit kasutava liikmesriigi poolse nõupidamistaotluse esitamisega. On kaks võimalust: a) nõupidamistaotluse kättesaamisel nõustub Hiina hoidma oma asjakohasesse riiki saadetavad ja kõnealustesse kategooriasse kuuluvate asjaomaste toodete tarned tasemel, mis vastab tarnekogustele esimese 12 kuu vältel alates viimasest 14 kuust enne nõupidamistaotluse esitamise kuud, suurendades seda summat 7,5 % (villatoodete kategooriates 6 %) võrra; b) kui eelkirjeldatud viisil ei leita mõlemaid osapooli rahuldavat lahendust, võib asjaomane WTO liige kehtestada koguselised piirnormid eelkirjeldatud tasemetel.

Nimetatud meetmed võivad kehtida üksnes ühe aasta. Nende meetmete pikendamine on siiski tõlgendamise küsimus, kuna tekstis on kirjas, et “ükski käesoleva lõike alusel võetud meede ei jää jõusse rohkem kui üheks aastaks ilma kordustaotlust esitamata...”, jättes niimoodi lahtiseks võimaluse kohaldada aasta möödumisel kõnealuseid meetmeid samade toodete suhtes uuesti.

Tuleb märkida, et kaitseklausel on erandlikku laadi üleminekusäte, millel ei ole WTO teiste kaitsesätete või -menetlustega selget seost. Klausli erandlikkus, mis tähendab seda, et käesolevates suunistes järgitud lähenemisviisi ei saa kohaldada teistele kaitsemeetmetele, tuleneb asjaolust, et nende eesmärk on tagada täiendavad vahendid kvootideta süsteemile ülemineku hõlbustamiseks, mis hakkab kehtima pärast WTO tekstiil- ja rõivatoodete lepingu lõppemist 31. detsembril 2004. aastal, ning võttes arvesse Hiina ühinemist WTOga seitse aastat pärast tekstiil- ja rõivatoodete lepingu läbirääkimiste lõpuleviimist. Samuti on kõnealuse sätte sõnastus väga ähmane, mida saab kohaldada suhteliselt laia valikuvabadusega ning kohaldamist on WTOs raske vaidlustada.

Nimetatud klausli kohaldamise standardid on teiste WTO kaitsemeetmete regulatsioonide omadest madalamad. See võib tuleneda asjaolust, et kaitseklauslite raames kasutatavad meetmed on oma ulatuselt (üksnes koguselised piirnormid) ja kestuselt (maksimaalselt üks aasta) piiratumad kui teiste kaitsemeetmete raames võimalikud meetmed.

3.   TEKSTIILTOODETELE KOHALDATAVA KONKREETSE KAITSEKLAUSLI ÜLEVÕTMINE ELi ÕIGUSESSE

Kaitseklausel lisati ELi õigusse eespool nimetatud nõukogu 21. jaanuari 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 138/2003, millega lisati uus artikkel 10a nõukogu määrusesse (EMÜ) nr 3030/93 ja mis on sarnane lepingu protokollis kasutatud väljendusviisiga (vt 2. lisa) ning millega anti komisjonile õigus mehhanismi kohaldada. Seega anti komisjonile õigus võtta tekstiilkomiteega nõu pidades vastu otsuseid esitatud nõupidamistaotluste kohta (mille alusel peab Hiina kehtestama ekspordipiirangud), tegutsedes kas liikmesriigi taotlusel või iseenda algatusel, ning piirangute kehtestamise kohta. Kaitseklausli kohaldamist ühenduses reguleeritakse lisaks ühenduse õiguse üldpõhimõtetele just selle sättega.

Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikli 10a järgi, mille sätted on uuesti esitatud ka 2. lisas, (7) esitab komisjon kavandatavate meetmete eelnõu tekstiilkomiteele enne, kui on esitanud taotluse ametliku nõupidamise korraldamiseks Hiinaga, või enne piirangute kehtestamist ja võtab eelnõu vastu, kui komitee selle kvalifitseeritud häälteenamusega heaks kiidab. Kvalifitseeritud häälteenamuse puudumisel esitab komisjon ettepaneku viivitamatult nõukogule ja nõukogu võib komisjoni ettepaneku kvalifitseeritud häälteenamusega tagasi lükata, seda muuta või see tühistada. Kui nõukogu ei saavuta ühe kuu jooksul kvalifitseeritud häälteenamust, võtab komisjon kavandatud meetmed vastu. Kui nõukogu oli kvalifitseeritud häälteenamusega meetme vastu, peab komisjon selle uuesti üle vaatama ja kas esitama muudetud ettepaneku, esitama oma ettepaneku uuesti või esitama õigusakti ettepaneku; kui nõukogu ei ole ühe kuu jooksul otsust vastu võtnud, võtab komisjon õigusakti ise vastu.

Käesolevas teatises selgitatakse 4. jaos nimetatud otsustuskriteeriume ning 5. jaos märgitud kaebuste käsitlemise ja otsustamise korda. Siin selgitatakse ka “varajase hoiatamise” süsteemi, mille eesmärk on vähendada turuhäire ohtu ja seega kaitsemeetmete võtmise vajadust (6. jagu). Lõpuks esitatakse mõned imporditasemed, millest allpool komisjon põhimõtteliselt ei kavatse kaitseklauslit kasutada (7. jagu).

4.   KAITSEKLAUSLI KOHALDAMISE MÕISTED JA KRITEERIUMID

Kaitseklauslit saab kohaldada, kui “Hiinast pärinevate ja tekstiil- ja rõivatoodete lepingu reguleerimisalasse kuuluvate tekstiil- ja rõivatoodete import ühendusse võib turuhäire tõttu ohustada nende toodetega kauplemise normaalset arengut”. Allpool on esitatud rida peamisi valdkondi, mida tuleks selgitada. Seda selgitust ei tuleks lugeda siduvaks või kohustavaks; see selgitab huvitatud isikute huvides komisjoni arusaama nendest valdkondadest.

a)   Hälbe põhjused

Hälbe — turuhäirest tingitud kauplemise anormaalse arengu — põhjuseks peab olema “Hiinast pärinevate ja tekstiil- ja rõivatoodete lepingu reguleerimisalasse kuuluvate tekstiil- ja rõivatoodete import”. Oluline on toodete päritolu, mis määratakse vastavalt ühenduses kehtivatele eeskirjadele, sõltumata sellest, kas tooted tulevad Hiinast või teiste riikide kaudu. Vastavad tooted peavad kuuluma WTO tekstiil- ja rõivatoodete lepingu reguleerimisalasse.

b)   “Oht ohustada tekstiil- ja rõivatoodetega kauplemise normaalset arengut”

WTO ühinemisläbirääkimistel Hiinaga lepiti kokku kaitseklausli kui täiendava kaitsemehhanismi osas, mida saab kasutada eelkõige pärast liberaliseerimist tekstiil- ja rõivatoodete lepingus, et võtta arvesse Hiina väga olulist tootmis- ja ekspordipotentsiaali tekstiil- ja rõivatoodete alal. Klausli eesmärk on eelkõige tagada võimalikult sujuv üleminek 2005. aastast alates sisseseatud kvootideta kaubanduskeskkonnale. Sel põhjusel nähakse kaitseklauslis tuginemise tingimusena ette, et Hiina impordi areng ohustab tekstiil- ja rõivatoodetega “kauplemise normaalset arengut”.

Vastavat kontseptsiooni ei ole määratletud ei WTO õiguses ega kohtupraktikas, samuti ei ole seda ELi õigusaktides. Selleks et hinnata, kas tekstiil- ja rõivatoodetega “kauplemise normaalne areng” on ohustatud, võtab komisjon peamise näitajana arvesse
  impordi kiiret suurenemist või järsku tõusu,
  seda nii absoluut- kui suhtarvudes
  .
  Kaitseklausli kohaldamise piisavaks ajendiks ei saa lugeda väikest protsentuaalset tõusu. Kasv peab olema kiire ja järsk, nii et seda saab käsitleda teatud toote või tooterühma kaubavoogude olulise muutusena. Kasv võib puudutada imporditud koguseid või imporditud toodete väärtusi või mõlemat. Impordi kiireks suurenemiseks saab näiteks lugeda olukorda, kus 2005. aasta mõne kuu jooksul, võrreldes 2004. aasta sama perioodiga, suureneb mitmekümne protsendi võrra nende toodete import, mille osas Hiina juba on turgu valitsev tarnija, või rohkemgi nendel juhtudel, kus Hiina kvoodid on olnud suhteliselt madalad.

Selles seoses saab 6. jao tabelites A ja B esitatud suurenemist lugeda põhimõtteliselt suurenemiseks, mis “võib ohustada tekstiil- ja rõivatoodetega kauplemise normaalset arengut”. Samas on komisjon põhimõtteliselt arvamusel, et kui kasv on allpool 7. jaos nimetatud impordi teatud kasvumäärasid, siis ei ole see “kauplemise anormaalne areng”, kuna teatud impordikasvu saab lugeda kvootide kaotamise normaalseks tagajärjeks.

Impordi kiire kasv ei pea väljenduma absoluutarvudes, see võib väljenduda ka suhtarvudes. Suhtelise kasvu korral on kavandatav meede siiski ilmselgel nõrgem ja seda on raskem põhjendada, välja arvatud impordi toimumisel teatud tingimustes (näiteks hindade olulise languse või näiteks Vahemere piirkonna või AKV partnerriikidest ELi toimuva impordi olulise languse korral), kui see “võib ohustada kauplemise normaalset arengut”. Juhul kui Hiina import suureneb kas suht- või absoluutarvudes, kuid kui seda ei saa lugeda impordi järsuks tõusuks, tuleb asjakohase tegurina arvestada eelkõige
  impordihindade liikumist,
  mida tuleb tavaliselt hinnata impordistatistikast saadava impordiühiku keskmise hinna alusel. Impordiühiku keskmise hinna oluline kukkumine (eriti hindade allalöömisel, võrreldes teiste tarnijatega) koos impordi sellise suurenemisega põhjustab tõenäoliselt turuhäiret ja kujutab endast ohtu “kauplemise normaalsele arengule”.

c)   Turuhäired

WTO ja ELi teistes kaitsemeetmeid käsitlevates õigusaktides (8) esitatud määratlustest ja praktikast tulenevalt võib turuhäireks lugeda olukorda, kus toote või tootekategooria import kasvab kas siis absoluut- või suhtarvudes kiiresti või sellistel tingimustel, et põhjustab olulisel määral kas materiaalset kahju või materiaalse kahju ohtu ühenduse tööstusele. Turuhäirete tuvastamisel tuleb muu hulgas arvesse võtta vastava impordi mahtu, selle impordi mõju vastavate toodete hindadele ELis ja vastava impordi mõju neid tooteid valmistavale ELi tööstusele.

Eelnimetatud rahvusvaheliselt tunnustatud turuhäire mõiste järgi ei ole tegeliku kahju olemasolu vajalik, kuna sel juhul toimuks meetme võtmine tulemuslikkust silmas pidades liiga hilja, ja seepärast piisab sellise kahju ohu olemasolust. Kahju ohtu tuleb siiski mõõta ja see ei saa olla oletatav: oht peab olema otsene ja tulenema impordi antud hetke arengust. Selles osas peaks kahju ohu hindamise aluseks olema impordi tegelik kiire kasv kas absoluut- või suhtarvudes. Puhtalt sellise kasvu võimalikkus — näiteks pärast impordikvootide kaotamist — ei tohiks olla piisavaks argumendiks. Impordi kiiret kasvu tuleks hinnata, võrreldes eelkõige impordi arengut teatud asjakohasel ajavahemikul (kestusega vähemalt kaks või kolm kuud) varasemate aastate sama ajavahemikuga.

Teine oluline element, mida tuleb arvestada, on impordihindade muutumine, kuna igasugune oluline langus sellistes hindades või hindade allalöömine, võrreldes näiteks teiste suuremate tarnijatega, võib osutada turuhäiretele.

Uurida tuleks ka seda, kas impordimahul ja -hinnal on praegu või tulevikus otsene negatiivne mõju ELi tööstusele. Tootmisahela alguses olevatele tööstusharudele (nt ketramine ja kudumine või viimistlemine) avalduv mõju võib samuti olla asjakohane ja seda ei tohiks tööstusele tekkinud kahju või kahju ohu hindamisest välja jätta. ELi tööstusele avalduva tegeliku või eeldatava mõju hindamiseks kasutatakse kõiki olemasolevaid andmeid, näiteks andmed tootmise, turuosa, müügi, tööhõive, kasumlikkuse arengu ning turustusahela mõjude kohta.

Selleks, et arvestada tekstiil- ja rõivatoodete sektori toodete paljusust ja nende toodete vahelisi tõenäolisi seoseid ning kattumisi, peetakse vajalikuks säilitada paindlikkus ja määratleda vastavad tooted või tooterühmad iga juhtumi puhul eraldi.

d)   Muud olulised tegurid

Üheks arvestatavaks teguriks on impordi lisandumine Hiinast, mis võib avaldada mõju teistele tarnijatele ning eelkõige haavatavamatele ja tekstiiltööstusest sõltuvatele arengumaadele (väikesed arengumaad, vähimarenenud ja AKV riigid ning eelkõige Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid, sest need riigid on osa ELi tekstiil- ja rõivatööstuse loomulikust konkurentsipiirkonnast ning on ELi tööstuse ekspordi ja investeeringute olulisteks sihtkohtadeks). Tõsine nihe ELi traditsiooniliste tarnijate hulgas võib olla märgiks sellest, et kauplemine on häiritud, ja sellel võivad olla rasked negatiivsed tagajärjed, nii et võib osutuda vajalikuks kohaldada õiguskaitsevahendeid, kuigi kaitsemeetmeid võib võtta üksnes kriteeriumidele “võib ohustada kauplemise normaalset arengut” ja “turuhäire” vastamisel, nagu on kirjeldatud eespool punktides b ja c.

Pärast positiivset otsust selle kohta, et kaitseklausli kohaldamise tingimused on täidetud, esitab komisjon põhimõtteliselt taotluse Hiinaga ametliku nõupidamise algatamiseks vastavalt artikli 10a punktile a. Komisjon võib siiski otsustada teisiti, kui kaitseklausli kasutamisel oleks oluline ja materiaalne mõju ühenduse üldisele huvile (nt teistele tootmisahela alguses või lõpus asuvatele tööstustele, ELi tööstusele, mis on investeerinud Hiinasse, tarbijatele või kaubandusele), mis kaaluks selgelt üles selle meetme võtmisest tööstusele tulenevad positiivsed tagajärjed.

5.   KAITSEMEETMETE MENETLUSTED JA AJAKAVA

Komisjon loeb enda kaubandusdokumentide käitlemise läbipaistvust ja kiirust väga oluliseks, nii et kui liikmesriigid või teised huvitatud isikud esitavad kaitsemeetme taotluse, on olemas menetlused selle käitlemiseks: võetakse kuulda kõigi huvitatud isikute seisukohad, otsused võetakse vastu mõistliku aja vältel ja need otsused on korrektselt motiveeritud ning edastatud huvitatud isikutele ja avalikkusele. Selline läbipaistvus peaks kaasa tooma kaubanduse ning äritegevuse suurema prognoositavuse ja kindluse ning tagama, et otsused tehakse kõiki asjakohaseid tegureid hästi tundes ja pärast kõigi asjakohaste väidete ärakuulamist. Eriti kiireloomulistel juhtudel võib komisjon teha siiski otsuse oma menetlusi kiirendada, mis tähendab tähtaegade lühendamist või nõupidamisprotsessi lihtsustamist ja kiirendamist, või vajalike meetmete võtmist olemasoleva teabe alusel.

Nende eesmärkide saavutamiseks kavatseb komisjon tegutseda tekstiiltoodetele kohaldatava kaitseklausli rakendamisel järgmiselt. Seda tuleb jällegi käsitleda huvitatud isikute huvides antud selgitusena selle kohta, kuidas komisjon kavatseb oma volitusi teostada. Seda ei tuleks pidada siduvaks või kohustavaks.

a)   Menetluse algatamine. Uurimise algatamine ja Hiinaga mitteametliku nõupidamise taotlemine

Enne Hiinaga ametliku nõupidamise algatamiseks esitatud taotluse alusel kaitseklausli kasutamist on asjakohane, et komisjon viiks asjaolude kindlakstegemiseks läbi uurimisi ning taotleks turuhäirete vältimise viiside uurimiseks mitteametlikke nõupidamisi Hiinaga. Seda tehakse kahel juhul:

| — | liikmesriigi taotlusel |
| --- | --- |

—

liikmesriigi taotlusel

| — | komisjoni enda algatusel, mis võib toimuda kahel juhul: kui 6. jaos kirjeldatud varajase hoiatamise süsteemi rakendamisel on jõutud teatud “hoiatustasemeteni” või nendest tasemetest vähem tarnivate tööstuste esitatud taotluse korral, kui esitatakse prima facie tõendid kaitsemeetme vajaduse kohta. |
| --- | --- |

—

komisjoni enda algatusel, mis võib toimuda kahel juhul: kui 6. jaos kirjeldatud varajase hoiatamise süsteemi rakendamisel on jõutud teatud “hoiatustasemeteni” või nendest tasemetest vähem tarnivate tööstuste esitatud taotluse korral, kui esitatakse prima facie tõendid kaitsemeetme vajaduse kohta.

Samasuguseid menetlusi kohaldatakse uurimise korral, mis algatatakse ametiülesannete täitmise käigus või taotluse alusel.

i)   Algatamine liikmesriigi taotlusel

Kui taotlusele on lisatud prima facie tõendid 4. jaos nimetatud kaitseklausli kohaldamise tingimuste täitmise kohta, algatavad komisjoni talitused uurimise ja taotlevad mitteametlikku nõupidamist Hiina ametivõimudega.

Prima facie tõendid on olemas juhul, kui taotlusele on lisatud andmed ja üksikasjad, mis osutavad piisaval määral turuhäire olemasolule, kas siis ELi tasandil või vastaval madalamal geograafilisel tasandil, ning “kauplemise anormaalsele arengule”, nagu see on määratletud nende suuniste 4. jaos. Kui import on käesoleva dokumendi 7. jaos märgitud tasemetest väiksem, ei tohiks sellised taotlused olla põhimõtteliselt vastuvõetavad.

Taotlused võivad käsitleda üht või mitut tootekategooriat või üksikuid tooteid nendes kategooriates.

Komisjon teeb tavaliselt 15 kalendripäeva jooksul pärast taotluse saamist otsuse, kas algatada uurimine ja taotleda mitteametlikku nõupidamist või lükata taotlus tagasi. Taotluse tagasilükkamine tähendab selle vastuvõetamatust.

Komisjon põhimõtteliselt ei aktsepteeri taotlusi, mis on sisuliselt varasemate tagasilükatud taotluste kordused, kui selle taotluse esitamise õigustamiseks ei ole uusi põhjendusi.

ii)   Algatamine komisjoni enda algatusel

Komisjon kavatseb algatada menetlused kahel juhul:

| — | kui nende suuniste 6. jaos kirjeldatud impordi kontrollisüsteemi raames kogutud teabe järgi on “hoiatustasemeid” ületatud, |
| --- | --- |

—

kui nende suuniste 6. jaos kirjeldatud impordi kontrollisüsteemi raames kogutud teabe järgi on “hoiatustasemeid” ületatud,

| — | kui isikud, keda turuhäire otseselt mõjutab, esitavad piisavalt põhjendatud taotluse. |
| --- | --- |

—

kui isikud, keda turuhäire otseselt mõjutab, esitavad piisavalt põhjendatud taotluse.

Teisel nimetatud juhul peab taotlus vastuvõetavuse rahuldamiseks tulema ELi ettevõtjate esindusorganilt või rühmalt, mis esindaks piisaval määral asjaomast sektorit või vastavat toodet (nii ei ole see näiteks juhul, kui kahel või enamal sama toote tootjate ühendusel on vastandlikud seisukohad).

Tööstuselt saadud kaitsemeetme taotluste suhtes kavatseb komisjon kohaldada eespool punktis i nimetatud menetlusi ja kriteeriume.

b)   Teatise avaldamine ja märkuste esitamise tähtaeg

Uurimise algatamise korral avaldab komisjon uurimise algatamise teatise viivitamata [Euroopa Liidu Teatajas (ELT)] kaubanduse peadirektoraadi veebilehe (9) esimesel lehel.

ELTs ja kaubanduse peadirektoraadi veebilehel esitatud teatises esitatakse kokkuvõtlikult kaitsemeetme uurimise alus, sealhulgas esitatud kaitsemeetme taotluse peamised komponendid vastavalt vajadusele, ning kutsutakse kõiki huvitatud isikuid esitama 21 kalendripäeva jooksul oma seisukohti ja asjakohast asjaoludel põhinevat teavet. Teatises täpsustatakse ka menetlused ja ajakava, mida protsessis osalevad huvitatud isikud peavad järgima.

c)   Uurimine ja mitteametlikud nõupidamised

Komisjon viib asjaolude tuvastamiseks läbi uurimise 60 päeva jooksul pärast teatise avaldamist. Erandkorras saab seda ajavahemikku üks kord 10 tööpäeva võrra pikendada. Komisjon püüab saada kogu vajalikku teavet, analüüsides sealhulgas vastavalt vajadusele huvitatud isikutelt saadud avaldusi, et teha otsus, kas taotleda ametlikku nõupidamist Hiinaga või mitte.

Komisjon avalikustab oma järeldused huvitatud isikutele, kutsudes neid üles esitama täiendavaid märkusi, ja võib huvitatud isikute taotlusel korraldada ka ärakuulamisi. Komisjon määrab selleks sobivad piirid. Samaaegselt uurimise algatamisega taotleb komisjon mitteametlikku nõupidamist Hiinaga. Uurimine ja mitteametlik nõupidamine Hiinaga toimuvad paralleelselt ja 60 päeva jooksul.

d)   Otsus taotleda ametlikku nõupidamist Hiinaga

Komisjon võtab oma otsuse vastu uurimise lõpus olemasoleva teabe alusel ning esitab uurimise ja Hiinaga mitteametliku nõupidamise tulemused ja järeldused tekstiilikomiteele.

Kui komisjon teeb positiivse otsuse kaitseklausli kohaldatavuse kohta, kutsub ta viivitamatult kokku tekstiilikomitee koosoleku, et saada teada komitee arvamust oma kavatsuse kohta taotleda ametlikku nõupidamist Hiinaga vastavalt kaitseklausli punktile a. Komisjon esitab komiteele taotluse põhjuste ja põhjenduste üksikasjaliku selgituse ning lisab selgitusele “olemasolevad andmed turuhäire olemasolu või selle tekkimise ohtu kohta ning Hiina päritolu toodete osa selles turuhäires”. (10) Menetluse edasised etapid on esitatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 (11) artiklis 17.

Pärast nõupidamist tekstiilikomiteega ja vajaduse korral nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artiklis 17 sätestatud menetluste läbiviimist taotleb komisjon viivitamata ametlikku nõupidamist Hiinaga. Komisjoni otsus ja nõupidamistaotluse otsuse põhjused avaldatakse vastavas teatises [Euroopa Liidu Teatajas ja] kaubanduse peadirektoraadi veebilehe (12) esimesel lehel ning see edastatakse taotluse esitanud isikule.

Kui komisjon leiab, et kaitseklausli kohaldamise tingimused ei ole täidetud, teatab ta sellest kaebuse esitajale ja põhjendab oma otsust, mis avaldatakse ka Euroopa Liidu Teatajas.

e)   Otsused ja menetlused äärmiselt kiireloomulistel juhtudel

Kui viivitamine võib põhjustada kahju, mida oleks raske heastada, võib komisjon pärast esialgset otsust, mille kohaselt import võib takistada kauplemise normaalset arengut, taotleda otse ametlikku nõupidamist Hiinaga ilma eelneva uurimiseta või enne uurimise lõpuleviimist. Eelkõige võib ta toimida nii juhul, kui impordi järsk kasv on nii suur, et on ilmne, et kauplemise normaalne areng on ohustatud ja et meetmete mittevõtmisel põhjustab vastav import ühenduse tööstusele olulist kahju. See taotlus tehakse pärast nõupidamist tekstiilikomiteega vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artiklis 17 sätestatud korrale.

f)   Hiinaga peetavate ametlike nõupidamiste kestus

Kaitseklausli järgi peaks Hiina pärast nõupidamistaotluse saamist ise ekspordile piirangud kehtestama. Kui seda 15 kalendripäeva jooksul alates taotluse esitamisest ei ole tehtud, esitab komisjon viivitamatult tekstiilikomiteele vajalikud ettepanekud olukorra parandamiseks; need peaksid tavaliselt nägema ette impordi piirnormide kehtestamise, mis arvutatakse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikli 10a lõike 1 punktile a.

Nõupidamised kestavad 90 päeva alates vastava nõupidamistaotluse saamisest.

g)   Kaitsemeetmete võtmine

Kui eespool punktis f nimetatud 90 päevase nõupidamisperioodi jooksul ei leita Hiinaga mõlemaid osapooli rahuldavat lahendust ja kui komisjon leiab, et 4. jaos nimetatud tingimused on täidetud, võib komisjon kehtestada ajaomaste toodetele koguselised piirnormid. Sellega seoses kutsub komisjon viivitamatult kokku tekstiilikomitee koosoleku, et saada teada komitee arvamust ettepaneku kohta kehtestada ajaomaste tootekategooriatele koguselised piirnormid. Nimetatud piirnormid kehtivad ka Hiina päritolu toodete impordile, mis on eksporditud pärast ametliku nõupidamisteate avaldamist ning mis ületavad koguseid, mida Hiina oleks ekspordi piiramiseks pidanud kehtestama vastavalt ühinemisprotokolli punktile 242. Selle menetluse edasised etapid on märgitud nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 (13) artiklis 17.

Nimetatud koguselisteks piirnormideks määratakse vastava kategooria toodete tarnete tasemel, mis vastab tarnekogustele esimese 12 kuu vältel alates viimasest 14 kuust enne nõupidamistaotluse esitamise kuud, suurendades seda summat 7,5 % (villatoodete kategooriates 6 %) võrra. Need koguselised piirnormid kehtivad ajavahemiku vältel, mis lõpeb nõupidamise taotlemise aasta 31. detsembril, või, juhul kui nõupidamistaotluse esitamise ajal jääb aasta lõpuni kolm kuud või vähem, perioodi vältel, mis lõpeb 12 kuud pärast nõupidamistaotluse esitamist. Nõupidamised Hiinaga jätkuvad käesoleva sätte alusel kehtestatud koguseliste piirnormide kehtivusaja vältel.

See otsus avaldatakse vastavalt (kas komisjoni või nõukogu) asjaomasele korrale Euroopa Liidu Teatajas.

Pärast kaitsemeetme tähtaja lõppemist teatud toote osas kohaldatakse selle toote suhtes uute kaitsemeetmete kehtestamiseks käesolevas osas kirjeldatud menetlusi.

6.   VARAJASE HOIATAMISE SÜSTEEM. UURIMISTE ALGATAMINE JA MITTEAMETLIKE NÕUPIDAMISTE TAOTLEMINE AMETIÜLESANNETE TÄITMISE KÄIGUS

Arvestades varasemaid kogemusi ja eelkõige Hiina impordi arengut 2002. aastal liberaliseeritud tootekategooriate osas, tuleks koostada teatud suunised komisjoni menetluse etappide jaoks, millega saaks tagada võimalikult suure prognoositavuse kaubanduse huvides ning hõlbustada Hiina impordi arengut viisil, mis hoiaks ära turuhäired ning annaks seega maksimaalselt avarad võimalused rahuldava lahenduse leidmiseks, nii et kaitsemeetmed võetaks üksnes viimase võimalusena.

Nende eesmärkide saavutamiseks viib komisjon sisse varajase hoiatamise süsteemi, mille kohaselt taotleb komisjon juhul, kui Hiina impordi suundumus viitab “impordi anormaalse arengu” olemasolule või ohule, enne kaitseklauslile tuginemist esmalt mitteametlikku nõupidamist Hiinaga ning algatab uurimise selle kohta, kas vastav import võib põhjustada turuhäiret. Üksnes juhul, kui vaatamata nendele aruteludele vastav kaubanduse suundumus jätkub, nii et kaitsemeetmete kohaldamise tingimused on täidetud, tugineb komisjon vastavalt nõukogu määruses (EMÜ) nr 3030/93 sätestatud korrale kaitseklauslile ja taotleb sellest tulenevalt ametlikku nõupidamist Hiinaga.

Igal juhul tuleb otsused kaitseklausli alusel kaitsemeetmete võtmiseks teha pärast iga üksikjuhtumi kontrollimist selles osas, kas kaitseklausli kohaldamise tingimused on täidetud, ja — välja arvatud äärmiselt kiireloomulistel juhtudel — pärast uurimise läbiviimist vastavalt eespool kirjeldatud korrale.

Kontrollides, kas import toimub vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3030/93, uurib komisjon regulaarselt, kas võib tekkida olukord, et aasta arvestuses või lühema ajavahemiku (põhimõtteliselt vähemalt kolm kuud) jooksul pro rata temporis põhimõttel arvutatult ületatakse Hiina tegeliku impordi teatud soovituslikud künnised. (14) Sellisel juhul võtab komisjon ühendust Hiina ametivõimudega, et uurida impordi arengut, selle mõju ja suundumuse jätkumise tõenäosust. Nimetatud soovituslikud künnised, mis näevad ette väga olulise kasvu, võrreldes Hiinale eraldatud kvootidega 2004. aastal, on kategooriate lõikes kindlaks määratud, arvestades järgmist.

| a) | 1. jaanuaril 2005. aastal kaotatud kvootide kasutamise ulatust, arvestades ka teiste kvoodisüsteemi alla kuuluvate riikide suhtelist positsiooni 2004. aastal. |
| --- | --- |

a)

1. jaanuaril 2005. aastal kaotatud kvootide kasutamise ulatust, arvestades ka teiste kvoodisüsteemi alla kuuluvate riikide suhtelist positsiooni 2004. aastal.

| b) | Hiina impordi osakaalu ELi impordi kogumahus kui arengu näitajat või mastaapi. |
| --- | --- |

b)

Hiina impordi osakaalu ELi impordi kogumahus kui arengu näitajat või mastaapi.

| c) | Impordi turulepääsumäärasid ja nende arengut. |
| --- | --- |

c)

Impordi turulepääsumäärasid ja nende arengut.

| d) | ELi tootmistasemeid ja nende arengut. |
| --- | --- |

d)

ELi tootmistasemeid ja nende arengut.

| e) | Teisi näitajaid asjaomaste toodete turuolukorra kohta, näiteks tarbimise ja hinnasuundumusi. |
| --- | --- |

e)

Teisi näitajaid asjaomaste toodete turuolukorra kohta, näiteks tarbimise ja hinnasuundumusi.

Järgmistes tabelites on esitatud Hiina impordi kasvutasemeid, mille saavutamisel komisjon põhimõtteliselt algatab uurimise ja taotleb mitteametlikku nõupidamist Hiinaga:

TABEL A.

| Valem nõupidamise algatamise tasemete määramiseks |
| --- |
| Tooted, mille import Hiinast on väljendatud protsendina ELi impordi kogumahust 2004. aastal | 2005
  Kasv üle 2004. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist | 2006
  Kasv üle 2005. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist | 2007
  Kasv üle 2006. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist | 2008
  Kasv üle 2007. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist |
| 7,5% või vähem | 100 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| > 7,5– 20% | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| > 20– 35% | 30 % | 30 % | 30 % | 30 % |
| Üle 35% | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % |

Valem nõupidamise algatamise tasemete määramiseks

Tooted, mille import Hiinast on väljendatud protsendina ELi impordi kogumahust 2004. aastal

2005

Kasv üle 2004. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist

2006

Kasv üle 2005. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist

2007

Kasv üle 2006. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist

2008

Kasv üle 2007. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist

7,5% või vähem

100 %

50 %

50 %

50 %

> 7,5– 20%

50 %

50 %

50 %

50 %

> 20– 35%

30 %

30 %

30 %

30 %

Üle 35%

10 %

10 %

10 %

10 %

TABEL B.

Tabeli A valemi kohaldamisest tulenevad nõupidamise liigid

[NB! tabel tuleb koostada kategooriate kaupa pärast valemi kohaldamist]

| Tootekategooria | Ühik | Hiina 2004. aasta import
  (tuhat ühikut) | Hiina 2004. aasta kvoot
  (tuhat ühikut) | 2005. aasta tase | 2006. aasta tase | 2007. aasta tase | 2008. aasta tase |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 — puuvillane lõng | t | 3 263 | 4 770 | 9 540 | 11 925 | 14 310 | 16 695 |
| 2 — puuvillane riie | t | 34 465 | 30 556 | 51 698 | 68 930 | 86 163 | 103 395 |
| 3 — sünteetiline riie | t | 10 938 | 8 088 | 21 876 | 27 345 | 32 814 | 38 283 |
| 4 — T-särgid | tk | 191 473 | 126 808 | 382 946 | 478 683 | 574 419 | 670 156 |
| 5 — pulloverid | tk | 64 324 | 39 422 | 128 648 | 160 810 | 192 972 | 225 134 |
| 6 — meeste püksid | tk | 75 688 | 40 913 | 151 376 | 189 220 | 227 064 | 264 908 |
| 7 — pluusid | tk | 26 035 | 17 093 | 52 070 | 65 088 | 78 105 | 91 123 |
| 8 — meeste päevasärgid | tk | 40 837 | 27 723 | 61 256 | 81 674 | 102 093 | 122 511 |
| 9 — froteerätikud | t | 13 538 | 6 962 | 20 307 | 27 076 | 33 845 | 40 614 |
| 12 — sukad ja sokid | paari | 131 443 | 132 029 | 264 058 | 330 073 | 396 087 | 462 102 |
| 13 — meeste aluspüksid | tk | 681 114 | 586 244 | 749 225 | 817 337 | 885 448 | 953 560 |
| 14 — meeste mantlid | tk | 24 326 | 17 887 | 26 759 | 29 191 | 31 624 | 34 056 |
| 15 — naiste mantlid | tk | 35 570 | 20 131 | 46 241 | 56 912 | 67 583 | 78 254 |
| 16 — meeste ülikonnad | tk | 17 407 | 17 181 | 19 148 | 20 888 | 22 629 | 24 370 |
| 17 — jakid ja bleiserid | tk | 6 063 | 13 061 | 14 367 | 15 804 | 17 241 | 18 677 |
| 20 — voodipesu | t | 7 894 | 5 681 | 15 788 | 19 735 | 23 682 | 27 629 |
| 22 — sünteetilisest kiust lõng | t | 9 364 | 19 351 | 38 702 | 48 378 | 58 053 | 67 729 |
| 26 — kleidid | tk | 8 682 | 6 645 | 17 364 | 21 705 | 26 046 | 30 387 |
| 28 — püksid (muud) | tk | 102 204 | 92 909 | 132 865 | 163 526 | 194 188 | 224 849 |
| 29 — naiste kostüümid | tk | 22 541 | 15 687 | 24 796 | 27 050 | 29 304 | 31 558 |
| 31 — rinnahoidjad | tk | 128 272 | 96 488 | 166 754 | 205 235 | 243 717 | 282 198 |
| 39 — laua- ja köögitekstiil | t | 7 342 | 5 681 | 11 013 | 14 684 | 18 355 | 22 026 |
| 78 — muud rõivad | t | 31 395 | 36 651 | 40 316 | 43 981 | 47 646 | 51 311 |
| 83 — mantlid | t | 12 039 | 10 883 | 15 651 | 19 262 | 22 874 | 26 486 |
| 97 — võrgud | t | 3 124 | 2 861 | 4 062 | 4 999 | 5 936 | 6 873 |
| 163 — sideharso | t | 8 657 | 8 481 | 9 523 | 10 388 | 11 254 | 12 120 |
| ex20 — siidvoodipesu | t | 100 | 59 | 200 | 250 | 300 | 350 |
| 115 — linane ja ramjeelõng | t | 2 727 | 1 413 | 3 545 | 4 363 | 5 181 | 6 000 |
| 117 — linane riie | t | 1 510 | 684 | 2 264 | 3 019 | 3 774 | 4 529 |
| 118 — linane voodipesu ja laualinad | t | 2 409 | 1 513 | 2 650 | 2 891 | 3 132 | 3 373 |
| 122 — linast käekotid ja kotid | t | 360 | 220 | 468 | 576 | 684 | 792 |
| 136A — siidriie | t | 446 | 462 | 693 | 924 | 1 155 | 1 386 |
| 156 — siidpluusid ja -pulloverid | t | 7 291 | 3 986 | 8 020 | 8 749 | 9 478 | 10 207 |
| 157 — kudumid | t | 17 941 | 13 738 | 19 735 | 21 529 | 23 323 | 25 117 |
| 159 — siipluusid | t | 3 236 | 4 352 | 4 787 | 5 222 | 5 658 | 6 093 |

Tootekategooria

Ühik

Hiina 2004. aasta import

(tuhat ühikut)

Hiina 2004. aasta kvoot

(tuhat ühikut)

2005. aasta tase

2006. aasta tase

2007. aasta tase

2008. aasta tase

1 — puuvillane lõng

t

3 263

4 770

9 540

11 925

14 310

16 695

2 — puuvillane riie

t

34 465

30 556

51 698

68 930

86 163

103 395

3 — sünteetiline riie

t

10 938

8 088

21 876

27 345

32 814

38 283

4 — T-särgid

tk

191 473

126 808

382 946

478 683

574 419

670 156

5 — pulloverid

tk

64 324

39 422

128 648

160 810

192 972

225 134

6 — meeste püksid

tk

75 688

40 913

151 376

189 220

227 064

264 908

7 — pluusid

tk

26 035

17 093

52 070

65 088

78 105

91 123

8 — meeste päevasärgid

tk

40 837

27 723

61 256

81 674

102 093

122 511

9 — froteerätikud

t

13 538

6 962

20 307

27 076

33 845

40 614

12 — sukad ja sokid

paari

131 443

132 029

264 058

330 073

396 087

462 102

13 — meeste aluspüksid

tk

681 114

586 244

749 225

817 337

885 448

953 560

14 — meeste mantlid

tk

24 326

17 887

26 759

29 191

31 624

34 056

15 — naiste mantlid

tk

35 570

20 131

46 241

56 912

67 583

78 254

16 — meeste ülikonnad

tk

17 407

17 181

19 148

20 888

22 629

24 370

17 — jakid ja bleiserid

tk

6 063

13 061

14 367

15 804

17 241

18 677

20 — voodipesu

t

7 894

5 681

15 788

19 735

23 682

27 629

22 — sünteetilisest kiust lõng

t

9 364

19 351

38 702

48 378

58 053

67 729

26 — kleidid

tk

8 682

6 645

17 364

21 705

26 046

30 387

28 — püksid (muud)

tk

102 204

92 909

132 865

163 526

194 188

224 849

29 — naiste kostüümid

tk

22 541

15 687

24 796

27 050

29 304

31 558

31 — rinnahoidjad

tk

128 272

96 488

166 754

205 235

243 717

282 198

39 — laua- ja köögitekstiil

t

7 342

5 681

11 013

14 684

18 355

22 026

78 — muud rõivad

t

31 395

36 651

40 316

43 981

47 646

51 311

83 — mantlid

t

12 039

10 883

15 651

19 262

22 874

26 486

97 — võrgud

t

3 124

2 861

4 062

4 999

5 936

6 873

163 — sideharso

t

8 657

8 481

9 523

10 388

11 254

12 120

ex20 — siidvoodipesu

t

100

59

200

250

300

350

115 — linane ja ramjeelõng

t

2 727

1 413

3 545

4 363

5 181

6 000

117 — linane riie

t

1 510

684

2 264

3 019

3 774

4 529

118 — linane voodipesu ja laualinad

t

2 409

1 513

2 650

2 891

3 132

3 373

122 — linast käekotid ja kotid

t

360

220

468

576

684

792

136A — siidriie

t

446

462

693

924

1 155

1 386

156 — siidpluusid ja -pulloverid

t

7 291

3 986

8 020

8 749

9 478

10 207

157 — kudumid

t

17 941

13 738

19 735

21 529

23 323

25 117

159 — siipluusid

t

3 236

4 352

4 787

5 222

5 658

6 093

Vastavate tasemete arvutamiseks kasutatud impordi kasvumäärad on nii olulised, et nende ületamisel saab seda põhimõtteliselt käsitleda kui suurt tõenäosust, et toimub “impordi anormaalne areng”. Kui need tasemed saavutatakse pro rata temporis põhimõttel, arvutades kas aasta arvestuses või lühema ajavahemiku (põhimõtteliselt vähemalt kolm kuud) jooksul, (15) algatab komisjon uurimise, et teha kindlaks, kas on olemas tegureid, mille põhjal võib järeldada, et vastava impordi areng ohustab või ei ohusta “impordi normaalset arengut”, ja kas on täidetud kaitsemklausli kohaldamise teine tingimus, st turuhäire vähemalt omamaisele tööstusele kahjutekkimise ohu näol. Nende tasemete ületamine ajendab vaid uurimise ja mitteametlike nõupidamiste algatamisele, kuid ei ole asjakohane otsuse tegemisel, kas kaitseklausli kohaldamine on õigustatud või mitte.

2006., 2007. ja 2008. aasta nõupidamise algatamise tasemeid võib korrigeerida, arvestades edasisi uurimisi või teisi tegureid, mis võivad ilmneda hiljem.

Valemit nõupidamise algatamise tasemete arutamiseks saab vajadusel kohaldada tootekategooriast madalamal tasemel asuvate konkreetsete toodete jaoks. Kui Hiina import kas aasta arvestuses või pro rata temporis põhimõttel arvutatult ületab niiviisi tuletatud tasemeid (põhimõtteliselt vähemalt kolm kuud), võib komisjon kas omaenda algatusel või liikmesriigi palvel samuti taotleda mitteametlikku nõupidamist Hiinaga ja algatada uurimise.

Seepärast tuleks vastavaid tasemeid käsitleda üksnes referentsina, mille saavutamisel ei toimu kaitseklausli automaatset kohaldamist.

7.   TASEMED, MILLEST ALLPOOL EI TULEKS PÕHIMÕTTELISELT KAITSEKLAUSLI MEETMEID KOHALDADA

Komisjon on ka seisukohal, et kaitseklauslile ei saa tugineda juhul, kui teatud tasemeid ei ole ületatud. Eelkõige juhul, kui Hiina areng on tema suhtelist positsiooni ELi turul arvestades tagasihoidlik. Nendel juhtudel loeb komisjon sellist kasvu pärast kvootide kaotamist normaalseks ja seetõttu on põhimõttelisel — st vastupidise tõendusmaterjali puudumisel — seisukohal, et ei ole tegemist “kauplemise anormaalne arenguga”. Need tasemed, mis võimaldavad Hiina ekspordi ELi suurenemise olulist varu, on esitatud järgnevates tabelites:

TABEL C.

| Valem tasemete määramiseks, millest allpool ei tuleks kaitseklauslile tugineda |
| --- |
| Tooted, mille import Hiinast on väljendatud protsendina ELi impordi kogumahust 2004. aastal | 2005
  Kasv üle 2004. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist | 2006
  Kasv üle 2005. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist | 2007
  Kasv üle 2006. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist | 2008
  Kasv üle 2007. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist |
| 7,5% või vähem | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| > 7,5–20% | 20 % | 20 % | 20 % | 20 % |
| > 20–35% | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % |
| Üle 35% | 10 % | 10 % | 10 % | 10 % |

Valem tasemete määramiseks, millest allpool ei tuleks kaitseklauslile tugineda

Tooted, mille import Hiinast on väljendatud protsendina ELi impordi kogumahust 2004. aastal

2005

Kasv üle 2004. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist

2006

Kasv üle 2005. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist

2007

Kasv üle 2006. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist

2008

Kasv üle 2007. aasta taseme protsendina 2004. aasta impordist

7,5% või vähem

25 %

25 %

25 %

25 %

> 7,5–20%

20 %

20 %

20 %

20 %

> 20–35%

15 %

15 %

15 %

15 %

Üle 35%

10 %

10 %

10 %

10 %

Tabel D.

Tasemed, millest allpool ei tuleks põhimõtteliselt kaitseklauslile tugineda

| Tootekategooria | Ühik | Hiina 2004. aasta import
  (tuhat ühikut) | Hiina 2004. aasta kvoot
  (tuhat ühikut) | 2005. aasta tase | 2006. aasta tase | 2007. aasta tase | 2008. aasta tase |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 — puuvillane lõng | t | 3 263 | 4 770 | 5 963 | 7 155 | 8 348 | 9 540 |
| 2 — puuvillane riie | t | 34 465 | 30 556 | 41 358 | 48 251 | 55 144 | 62 037 |
| 3 — sünteetiline riie | t | 10 938 | 8 088 | 13 673 | 16 407 | 19 142 | 21 876 |
| 4 — T-särgid | tk | 191 473 | 126 808 | 239 341 | 287 210 | 335 078 | 382 946 |
| 5 — pulloverid | tk | 64 324 | 39 422 | 80 405 | 96 486 | 112 567 | 128 648 |
| 6 — meeste püksid | tk | 75 688 | 40 913 | 94 610 | 113 532 | 132 454 | 151 376 |
| 7 — pluusid | tk | 26 035 | 17 093 | 32 544 | 39 053 | 45 561 | 52 070 |
| 8 — meeste päevasärgid | tk | 40 837 | 27 723 | 49 004 | 57 172 | 65 339 | 73 507 |
| 9 — froteerätikud | t | 13 538 | 6 962 | 16 246 | 18 953 | 21 661 | 24 368 |
| 12 — sukad ja sokid | paari | 131 443 | 132 029 | 165 036 | 198 044 | 231 051 | 264 058 |
| 13 — meeste aluspüksid | tk | 681 114 | 586 244 | 749 225 | 817 337 | 885 448 | 953 560 |
| 14 — meeste mantlid | tk | 24 326 | 17 887 | 26 759 | 29 191 | 31 624 | 34 056 |
| 15 — naiste mantlid | tk | 35 570 | 20 131 | 40 906 | 46 241 | 51 577 | 56 912 |
| 16 — meeste ülikonnad | tk | 17 407 | 17 181 | 19 148 | 20 888 | 22 629 | 24 370 |
| 17 — jakid ja bleiserid | tk | 6 063 | 13 061 | 14 367 | 16 326 | 18 285 | 20 245 |
| 20 — voodipesu | t | 7 894 | 5 681 | 9 868 | 11 841 | 13 815 | 15 788 |
| 22 — sünteetilisest kiust lõng | t | 9 364 | 19 351 | 24 189 | 29 027 | 33 864 | 38 702 |
| 26 — kleidid | tk | 8 682 | 6 645 | 10 853 | 13 023 | 15 194 | 17 364 |
| 28 — püksid (muud) | tk | 102 204 | 92 909 | 117 535 | 132 865 | 148 196 | 163 526 |
| 29 — naiste kostüümid | tk | 22 541 | 15 687 | 24 796 | 27 050 | 29 304 | 31 558 |
| 31 — rinnahoidjad | tk | 128 272 | 96 488 | 147 513 | 166 754 | 185 994 | 205 235 |
| 39 — laua- ja köögitekstiil | t | 7 342 | 5 681 | 8 810 | 10 279 | 11 747 | 13 216 |
| 78 — muud rõivad | t | 31 395 | 36 651 | 40 316 | 43 981 | 47 646 | 51 311 |
| 83 — mantlid | t | 12 039 | 10 883 | 13 845 | 15 651 | 17 457 | 19 262 |
| 97 — võrgud | t | 3 124 | 2 861 | 3 593 | 4 062 | 4 530 | 4 999 |
| 163 — sideharso | t | 8 657 | 8 481 | 9 523 | 10 388 | 11 254 | 12 120 |
| ex20 — siidvoodipesu | t | 100 | 59 | 125 | 150 | 175 | 200 |
| 115 — linane ja ramjeelõng | t | 2 727 | 1 413 | 3 136 | 3 545 | 3 954 | 4 363 |
| 117 — linane riie | t | 1 510 | 684 | 1 812 | 2 113 | 2 415 | 2 717 |
| 118 — linane voodipesu ja laualinad | t | 2 409 | 1 513 | 2 650 | 2 891 | 3 132 | 3 373 |
| 122 — linast käekotid ja kotid | t | 360 | 220 | 414 | 468 | 522 | 576 |
| 136A — siidriie | t | 360 | 220 | 414 | 468 | 522 | 576 |
| 156 — siidpluusid ja -pulloverid | t | 7 291 | 3 986 | 8 020 | 8 749 | 9 478 | 10 207 |
| 157 — kudumid | t | 17 941 | 13 738 | 19 735 | 21 529 | 23 323 | 25 117 |
| 159 — siipluusid | t | 3 236 | 4 352 | 4 787 | 5 222 | 5 658 | 6 093 |

Tootekategooria

Ühik

Hiina 2004. aasta import

(tuhat ühikut)

Hiina 2004. aasta kvoot

(tuhat ühikut)

2005. aasta tase

2006. aasta tase

2007. aasta tase

2008. aasta tase

1 — puuvillane lõng

t

3 263

4 770

5 963

7 155

8 348

9 540

2 — puuvillane riie

t

34 465

30 556

41 358

48 251

55 144

62 037

3 — sünteetiline riie

t

10 938

8 088

13 673

16 407

19 142

21 876

4 — T-särgid

tk

191 473

126 808

239 341

287 210

335 078

382 946

5 — pulloverid

tk

64 324

39 422

80 405

96 486

112 567

128 648

6 — meeste püksid

tk

75 688

40 913

94 610

113 532

132 454

151 376

7 — pluusid

tk

26 035

17 093

32 544

39 053

45 561

52 070

8 — meeste päevasärgid

tk

40 837

27 723

49 004

57 172

65 339

73 507

9 — froteerätikud

t

13 538

6 962

16 246

18 953

21 661

24 368

12 — sukad ja sokid

paari

131 443

132 029

165 036

198 044

231 051

264 058

13 — meeste aluspüksid

tk

681 114

586 244

749 225

817 337

885 448

953 560

14 — meeste mantlid

tk

24 326

17 887

26 759

29 191

31 624

34 056

15 — naiste mantlid

tk

35 570

20 131

40 906

46 241

51 577

56 912

16 — meeste ülikonnad

tk

17 407

17 181

19 148

20 888

22 629

24 370

17 — jakid ja bleiserid

tk

6 063

13 061

14 367

16 326

18 285

20 245

20 — voodipesu

t

7 894

5 681

9 868

11 841

13 815

15 788

22 — sünteetilisest kiust lõng

t

9 364

19 351

24 189

29 027

33 864

38 702

26 — kleidid

tk

8 682

6 645

10 853

13 023

15 194

17 364

28 — püksid (muud)

tk

102 204

92 909

117 535

132 865

148 196

163 526

29 — naiste kostüümid

tk

22 541

15 687

24 796

27 050

29 304

31 558

31 — rinnahoidjad

tk

128 272

96 488

147 513

166 754

185 994

205 235

39 — laua- ja köögitekstiil

t

7 342

5 681

8 810

10 279

11 747

13 216

78 — muud rõivad

t

31 395

36 651

40 316

43 981

47 646

51 311

83 — mantlid

t

12 039

10 883

13 845

15 651

17 457

19 262

97 — võrgud

t

3 124

2 861

3 593

4 062

4 530

4 999

163 — sideharso

t

8 657

8 481

9 523

10 388

11 254

12 120

ex20 — siidvoodipesu

t

100

59

125

150

175

200

115 — linane ja ramjeelõng

t

2 727

1 413

3 136

3 545

3 954

4 363

117 — linane riie

t

1 510

684

1 812

2 113

2 415

2 717

118 — linane voodipesu ja laualinad

t

2 409

1 513

2 650

2 891

3 132

3 373

122 — linast käekotid ja kotid

t

360

220

414

468

522

576

136A — siidriie

t

360

220

414

468

522

576

156 — siidpluusid ja -pulloverid

t

7 291

3 986

8 020

8 749

9 478

10 207

157 — kudumid

t

17 941

13 738

19 735

21 529

23 323

25 117

159 — siipluusid

t

3 236

4 352

4 787

5 222

5 658

6 093

---

(1)  ELT L 23, 28.1.2003, lk 1.

(2)  EÜT L 275, 8.11.1993, lk 3.

(3)  “Tekstiil- ja rõivatööstus pärast 2005. aastat – tekstiil- ja rõivatööstuse kõrgetasemelise kogu soovitused”, KOM(2004)668 (lõplik), 13. oktoober 2004.

(4)  Dokument WT/MIN(01)3, 10. november 2001.

(5)  Dokument WT/L/432, 23. november 2001.

(6)  Seda punkti loetakse Hiina WTOga ühinemise protokolli osaks, mis omakorda on WTO asutamislepingu lahutamatu osa, vrd ühinemislepingu punkt 2.

(7)  Vrd nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikkel 17, muudetud nõukogu 26. veebruari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 391/2001.

(8)  Vrd WTO kaitsemeetmete lepingu artikli 2 lõikega 1 kaitsemeetmete kohaldamise tingimuste kohta ja Hiina WTOga ühinemise protokolli punktiga 16.4 (Transitional Product Specific Safeguard Mechanism ehk TPSSM), nõukogu määruse (EÜ) nr 427/2003 (üleminekuaja tootepõhise kaitsemehhanismi kohta seoses Hiina Rahvavabariigist pärineva impordiga) artikli 2 lõikega 1, ja nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 (impordi ühiste eeskirjade kohta) artikli 16 lõikega 1.

(9)  Aadress: http://europa.eu.int/comm/trade/index_en.htm.

(10)  Vrd nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikli 10a lõike 1 punkti a ja Hiina WTOga ühinemise töörühma aruande punkti 242 alapunkti a.

(11)  Vt 2. lisa.

(12)  Aadress: http://europa.eu.int/comm/trade/index_en.htm.

(13)  Vt 2. lisa.

(14)  Andmed tegeliku impordi kohta, mida kogutakse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 III lisa artiklile 27. Kui need andmed ei ole siiski komisjoni kontrolli alt välja jäävatel põhjustel õigeaegselt kättesaadavad, võib komisjon teha otsuse alustada menetlust ja algatada uurimise ning taotleda mitteametlikku nõupidamist Hiinaga juhul, kui impordiloa väljastamise tõttu olemasolevad andmed (vrd nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 III lisa artikkel 25) näitavad, et on tõenäoline nimetatud “nõupidamise algatamise tasemete” ületamine impordi puhul Hiinast.

(15)  “Nõupidamise algatamise tasemeid” või “hoiatustasemeid” tuleb pro rata temporis põhimõttel arvutada nii, et võimalikult palju arvestada hooajalist aspekti. Seepärast võib olla vajalik kohaldada valemit vastava aasta vaadeldava ajavahemiku tasemete arvutamiseks 2004. aasta võrreldava ajavahemiku impordile.

---

I LISA

Väljavõte Hiina ühinemise töörühma aruandest

| 242. | The representative of China agreed that the following provisions would apply to trade in textiles and clothing products until 31 December 2008 and be part of the terms and conditions for China's accession:






  (a) | In the event that a WTO Member believed that imports of Chinese origin of textiles and apparel products covered by the ATC as of the date the WTO Agreement entered into force, were, due to market disruption, threatening to impede the orderly development of trade in these products, such Member could request consultations with China with a view to easing or avoiding such market disruption. The Member requesting consultations would provide China, at the time of the request, with a detailed factual statement of reasons and justifications for its request for consultations with current data which, in the view of the requesting Member, showed: (1) the existence or threat of market disruption; and (2) the role of products of Chinese origin in that disruption; |
| --- | --- | --- |

242.

The representative of China agreed that the following provisions would apply to trade in textiles and clothing products until 31 December 2008 and be part of the terms and conditions for China's accession:

(a)

In the event that a WTO Member believed that imports of Chinese origin of textiles and apparel products covered by the ATC as of the date the WTO Agreement entered into force, were, due to market disruption, threatening to impede the orderly development of trade in these products, such Member could request consultations with China with a view to easing or avoiding such market disruption. The Member requesting consultations would provide China, at the time of the request, with a detailed factual statement of reasons and justifications for its request for consultations with current data which, in the view of the requesting Member, showed: (1) the existence or threat of market disruption; and (2) the role of products of Chinese origin in that disruption;

| (b) | Consultations would be held within 30 days of receipt of the request. Every effort would be made to reach agreement on a mutually satisfactory solution within 90 days of the receipt of such request, unless extended by mutual agreement; |
| --- | --- |

(b)

Consultations would be held within 30 days of receipt of the request. Every effort would be made to reach agreement on a mutually satisfactory solution within 90 days of the receipt of such request, unless extended by mutual agreement;

| (c) | Upon receipt of the request for consultations, China agreed to hold its shipments to the requesting Member of textile or textile products in the category or categories subject to these consultations to a level no greater than 7.5 per cent (6 per cent for wool product categories) above the amount entered during the first 12 months of the most recent 14 months preceding the month in which the request for consultations was made; |
| --- | --- |

(c)

Upon receipt of the request for consultations, China agreed to hold its shipments to the requesting Member of textile or textile products in the category or categories subject to these consultations to a level no greater than 7.5 per cent (6 per cent for wool product categories) above the amount entered during the first 12 months of the most recent 14 months preceding the month in which the request for consultations was made;

| (d) | If no mutually satisfactory solution were reached during the 90-day consultation period, consultations would continue and the Member requesting consultations could continue the limits under subparagraph (c) for textiles or textile products in the category or categories subject to these consultations; |
| --- | --- |

(d)

If no mutually satisfactory solution were reached during the 90-day consultation period, consultations would continue and the Member requesting consultations could continue the limits under subparagraph (c) for textiles or textile products in the category or categories subject to these consultations;

| (e) | The term of any restraint limit established under subparagraph (d) would be effective for the period beginning on the date of the request for consultations and ending on 31 December of the year in which consultations were requested, or where three or fewer months remained in the year at the time of the request for consultations, for the period ending 12 months after the request for consultations; |
| --- | --- |

(e)

The term of any restraint limit established under subparagraph (d) would be effective for the period beginning on the date of the request for consultations and ending on 31 December of the year in which consultations were requested, or where three or fewer months remained in the year at the time of the request for consultations, for the period ending 12 months after the request for consultations;

| (f) | No action taken under this provision would remain in effect beyond one year, without reapplication, unless otherwise agreed between the Member concerned and China; and |
| --- | --- |

(f)

No action taken under this provision would remain in effect beyond one year, without reapplication, unless otherwise agreed between the Member concerned and China; and

| (g) | Measures could not be applied to the same product at the same time under this provision and the provisions of Section 16 of the Draft Protocol. |
| --- | --- |

(g)

Measures could not be applied to the same product at the same time under this provision and the provisions of Section 16 of the Draft Protocol.

The Working Party took note of these commitments.

---

II LISA

Väljavõte sätetest, mis käsitlevad ELi tekstiiltoodetele kohaldatavat konkreetset kaitseklauslit käsitlevate otsuste vastuvõtmise sisemenetlusi

Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikkel 10a:

“Artikkel 10a

Hiinat puudutavad kaitsemeetmed

| 1. | Kui Hiinast pärinevate ja tekstiil- ja rõivatoodete lepingu reguleerimisalasse kuuluvate tekstiil- ja rõivatoodete import ühendusse võib turuhäire tõttu takistada nende toodetega kauplemise normaalset arengut, võidakse sellise impordi suhtes kuni 31. detsembrini 2008. aastal k.a kohaldada konkreetseid kaitsemeetmeid järgmistel tingimustel.






  a) | Komisjon, tegutsedes liikmesriigi palvel või omal algatusel, algatab turuhäire mõju leevendamiseks või vältimiseks Hiinaga nõupidamise. Nõupidamistaotluses esitatakse Hiinale taotluse põhjuste ja põhjenduste üksikasjalik selgitus koos jooksvate andmetega, mis näitavad turuhäire olemasolu või ohtu ning Hiina päritoluga toodete osa selles. Nõupidamist alustatakse 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest, nõupidamisaeg on 90 päeva alates nimetatud kättesaamisest, kui seda vastastikusel kokkuleppel ei pikendata.
  Nõupidamistaotluse kättesaamisel hoiab Hiina nõupidamisperioodi vältel oma ühendusse saadetavad nõupidamise objektiks oleva(te)sse kategooria(te)sse kuuluva(te) tekstiili- või tekstiiltoodete tarned tasemel, mis ei ületa 7,5 % (villatoodete kategooriates 6 %) kogusest, mis tarniti esimese 12 kuu vältel alates viimasest 14 kuust enne nõupidamistaotluse esitamise kuud. |
| --- | --- | --- |

1.

Kui Hiinast pärinevate ja tekstiil- ja rõivatoodete lepingu reguleerimisalasse kuuluvate tekstiil- ja rõivatoodete import ühendusse võib turuhäire tõttu takistada nende toodetega kauplemise normaalset arengut, võidakse sellise impordi suhtes kuni 31. detsembrini 2008. aastal k.a kohaldada konkreetseid kaitsemeetmeid järgmistel tingimustel.

a)

Komisjon, tegutsedes liikmesriigi palvel või omal algatusel, algatab turuhäire mõju leevendamiseks või vältimiseks Hiinaga nõupidamise. Nõupidamistaotluses esitatakse Hiinale taotluse põhjuste ja põhjenduste üksikasjalik selgitus koos jooksvate andmetega, mis näitavad turuhäire olemasolu või ohtu ning Hiina päritoluga toodete osa selles. Nõupidamist alustatakse 30 päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest, nõupidamisaeg on 90 päeva alates nimetatud kättesaamisest, kui seda vastastikusel kokkuleppel ei pikendata.

Nõupidamistaotluse kättesaamisel hoiab Hiina nõupidamisperioodi vältel oma ühendusse saadetavad nõupidamise objektiks oleva(te)sse kategooria(te)sse kuuluva(te) tekstiili- või tekstiiltoodete tarned tasemel, mis ei ületa 7,5 % (villatoodete kategooriates 6 %) kogusest, mis tarniti esimese 12 kuu vältel alates viimasest 14 kuust enne nõupidamistaotluse esitamise kuud.

| b) | Kui 90päevase nõupidamisperioodi jooksul mõlemaid osapooli rahuldavat lahendust ei leita, võib komisjon kehtestada nõupidamise esemeks oleva(te)le kategooria(te)le koguselised piirnormid. Koguselised piirnormid kehtestatakse taseme alusel, millel Hiina on hoidnud oma tarneid alates ühenduse nõupidamistaotluse kättesaamisest. Nimetatud koguselised piirnormid kehtivad ajavahemikul, mis lõpeb nõupidamise taotlemise aasta 31. detsembril, või, juhul kui nõupidamistaotluse esitamise ajal jääb aasta lõpuni kolm kuud või vähem, ajavahemikul, mis lõpeb 12 kuud pärast nõupidamistaotluse esitamist. Nõupidamised Hiinaga jätkuvad käesoleva sätte alusel kehtestatud koguseliste piirnormide kehtivusperioodi vältel. |
| --- | --- |

b)

Kui 90päevase nõupidamisperioodi jooksul mõlemaid osapooli rahuldavat lahendust ei leita, võib komisjon kehtestada nõupidamise esemeks oleva(te)le kategooria(te)le koguselised piirnormid. Koguselised piirnormid kehtestatakse taseme alusel, millel Hiina on hoidnud oma tarneid alates ühenduse nõupidamistaotluse kättesaamisest. Nimetatud koguselised piirnormid kehtivad ajavahemikul, mis lõpeb nõupidamise taotlemise aasta 31. detsembril, või, juhul kui nõupidamistaotluse esitamise ajal jääb aasta lõpuni kolm kuud või vähem, ajavahemikul, mis lõpeb 12 kuud pärast nõupidamistaotluse esitamist. Nõupidamised Hiinaga jätkuvad käesoleva sätte alusel kehtestatud koguseliste piirnormide kehtivusperioodi vältel.

| c) | Ükski käesoleva lõike alusel võetud meede ei jää jõusse rohkem kui üheks aastaks ilma taotlust kordamata, kui ühendus ja Hiina ei lepi kokku teisiti. Meetmeid ei kohaldata samaaegselt sama toote suhtes käesoleva lõike ja Hiina WTOga ühinemise protokolli 16. jaotise sätete alusel. Komisjon avaldab punkti b alusel võetud meetmete kohta viivitamata teatise Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

c)

Ükski käesoleva lõike alusel võetud meede ei jää jõusse rohkem kui üheks aastaks ilma taotlust kordamata, kui ühendus ja Hiina ei lepi kokku teisiti. Meetmeid ei kohaldata samaaegselt sama toote suhtes käesoleva lõike ja Hiina WTOga ühinemise protokolli 16. jaotise sätete alusel. Komisjon avaldab punkti b alusel võetud meetmete kohta viivitamata teatise Euroopa Liidu Teatajas.

| 2. | Käesoleva artikli kohaselt kehtestatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on ühendusse juba saadetud, kui need lähetati tarnijariigist, kust tooted pärinevad, ühendusse ekspordiks enne nõupidamistaotlusest teatamise kuupäeva. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva artikli kohaselt kehtestatud koguselisi piirnorme ei kohaldata toodete suhtes, mis on ühendusse juba saadetud, kui need lähetati tarnijariigist, kust tooted pärinevad, ühendusse ekspordiks enne nõupidamistaotlusest teatamise kuupäeva.

| 3. | Käesolevas artiklis sätestatud meetmed, sealhulgas lõike 1 punktis a sätestatud nõupidamiste algatamine, võetakse vastu ja rakendatakse vastavalt artiklis 17 sätestatud menetlusele.” |
| --- | --- |

3.

Käesolevas artiklis sätestatud meetmed, sealhulgas lõike 1 punktis a sätestatud nõupidamiste algatamine, võetakse vastu ja rakendatakse vastavalt artiklis 17 sätestatud menetlusele.”

Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3030/93 artikkel 17:

“Artikkel 17

Tekstiilikomitee

| 1. | Komisjoni abistab komitee (edaspidi ”tekstiilikomitee“). |
| --- | --- |

1.

Komisjoni abistab komitee (edaspidi ”tekstiilikomitee“).

| 2. | Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.
  Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse üks kuu. |
| --- | --- |

2.

Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.

| 3. | Tekstiilikomitee võtab vastu oma töökorra.” |
| --- | --- |

3.

Tekstiilikomitee võtab vastu oma töökorra.”

Nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (1) artiklid 5 ja 7:

1

“Artikkel 5

Komiteemenetlus

| 1. | Komisjoni abistab regulatiivkomitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni abistab regulatiivkomitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.

| 2. | Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepanekul. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepanekul. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.

| 3. | Kui kavandatavad meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, võtab komisjon need vastu, ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist. |
| --- | --- |

3.

Kui kavandatavad meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, võtab komisjon need vastu, ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist.

| 4. | Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule ning teavitab Euroopa Parlamenti. |
| --- | --- |

4.

Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule ning teavitab Euroopa Parlamenti.

| 5. | Kui Euroopa Parlament leiab, et asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiakti alusel esitatud komisjoni ettepanek ületab nimetatud põhiaktis ettenähtud rakendusvolitusi, teavitab parlament nõukogu oma seisukohast. |
| --- | --- |

5.

Kui Euroopa Parlament leiab, et asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiakti alusel esitatud komisjoni ettepanek ületab nimetatud põhiaktis ettenähtud rakendusvolitusi, teavitab parlament nõukogu oma seisukohast.

| 6. | Nimetatud seisukohta asjakohaselt arvestades võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha otsuse ettepaneku kohta põhiaktis sätestatud tähtaja jooksul, mis ei tohi ühelgi juhul ületada kolme kuud alates küsimuse nõukogule suunamise kuupäevast.
  Kui nõukogu on selle tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega väljendanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti üle. Komisjon võib esitada nõukogule muudetud ettepaneku, taasesitada oma ettepaneku või esitada seadusandliku ettepaneku asutamislepingu alusel.
  Kui nimetatud tähtaja möödumisel ei ole nõukogu ettepandud rakendusakti vastu võtnud ega väljendanud oma vastuseisu rakendusmeetmete ettepanekule, võtab ettepandud rakendusakti vastu komisjon. |
| --- | --- |

6.

Nimetatud seisukohta asjakohaselt arvestades võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha otsuse ettepaneku kohta põhiaktis sätestatud tähtaja jooksul, mis ei tohi ühelgi juhul ületada kolme kuud alates küsimuse nõukogule suunamise kuupäevast.

Kui nõukogu on selle tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega väljendanud, et ta on ettepaneku vastu, vaatab komisjon selle uuesti üle. Komisjon võib esitada nõukogule muudetud ettepaneku, taasesitada oma ettepaneku või esitada seadusandliku ettepaneku asutamislepingu alusel.

Kui nimetatud tähtaja möödumisel ei ole nõukogu ettepandud rakendusakti vastu võtnud ega väljendanud oma vastuseisu rakendusmeetmete ettepanekule, võtab ettepandud rakendusakti vastu komisjon.

Artikkel 7

| 1. | Iga komitee võtab eesistuja ettepanekul töökorra standardeeskirjadest lähtudes vastu oma töökorra, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
  Vajaduse korral kohandavad olemasolevad komiteed oma töökorraeeskirjad standardeeskirjadele. |
| --- | --- |

1.

Iga komitee võtab eesistuja ettepanekul töökorra standardeeskirjadest lähtudes vastu oma töökorra, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Vajaduse korral kohandavad olemasolevad komiteed oma töökorraeeskirjad standardeeskirjadele.

| 2. | Komiteedele kohaldatakse komisjoni suhtes kehtivaid dokumentide üldsusele kättesaadavuse põhimõtteid ja tingimusi. |
| --- | --- |

2.

Komiteedele kohaldatakse komisjoni suhtes kehtivaid dokumentide üldsusele kättesaadavuse põhimõtteid ja tingimusi.

| 3. | Komisjon teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti komiteemenetlustest. Selleks edastatakse parlamendile komitee koosolekute päevakorrad, komiteele esitatud asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud korras vastuvõetud aktide rakendusmeetmete eelnõud ning hääletustulemused ja koosolekute protokollide kokkuvõtted, samuti nimekirjad asutuste ja organisatsioonide kohta, kuhu kuuluvad liikmesriike esindama määratud isikud. Euroopa Parlamenti teavitatakse ka iga kord, kui komisjon edastab nõukogule meetmed või võetavate meetmete ettepanekud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon teavitab korrapäraselt Euroopa Parlamenti komiteemenetlustest. Selleks edastatakse parlamendile komitee koosolekute päevakorrad, komiteele esitatud asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud korras vastuvõetud aktide rakendusmeetmete eelnõud ning hääletustulemused ja koosolekute protokollide kokkuvõtted, samuti nimekirjad asutuste ja organisatsioonide kohta, kuhu kuuluvad liikmesriike esindama määratud isikud. Euroopa Parlamenti teavitatakse ka iga kord, kui komisjon edastab nõukogule meetmed või võetavate meetmete ettepanekud.

| 4. | Kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas nimekirja komiteedest, kes aitavad komisjoni rakendusvolituste kasutamisel. Kõnealune nimekiri täpsustab iga komitee asutamise aluseks oleva(d) põhiakti(d). Alates 2000. aastast avaldab komisjon iga-aastase aruande komiteede tegevuse kohta. |
| --- | --- |

4.

Kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest avaldab komisjon Euroopa Liidu Teatajas nimekirja komiteedest, kes aitavad komisjoni rakendusvolituste kasutamisel. Kõnealune nimekiri täpsustab iga komitee asutamise aluseks oleva(d) põhiakti(d). Alates 2000. aastast avaldab komisjon iga-aastase aruande komiteede tegevuse kohta.

| 5. | Kõigi Euroopa Parlamendile lõike 3 alusel saadetud dokumentide viited tehakse üldsusele kättesaadavaks registris, mille komisjon asutab aastal 2001.” |
| --- | --- |

5.

Kõigi Euroopa Parlamendile lõike 3 alusel saadetud dokumentide viited tehakse üldsusele kättesaadavaks registris, mille komisjon asutab aastal 2001.”

---

(1)  EÜT L 184, 17.7.99, lk 23.

1

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/16

---

Komisjoni arvamus, 25. aprill 2005, Ühendkuningriigis Kentis asuva Dungeness A tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise plaani kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(2005/C 101/03)

(ainult ingliskeelne tekst on autentne)

Ühendkuningriigi valitsus esitas 24. septembril 2004 Euroopa Komisjonile vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 üldandmed Dungeness A tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise plaani kohta.

Komisjon esitas üldandmete põhjal ja pärast konsulteerimist ekspertgrupiga järgmise arvamuse:

| a) | vahemaa tuumaelektrijaama ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Prantsusmaa lähima punkti vahel on umbes 50 km ning Belgia ja Madalmaade puhul on see vastavalt 110 km ja 160 km; |
| --- | --- |

a)

vahemaa tuumaelektrijaama ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Prantsusmaa lähima punkti vahel on umbes 50 km ning Belgia ja Madalmaade puhul on see vastavalt 110 km ja 160 km;

| b) | tegevuse tavapärase lõpetamise käigus väljutatavad vedelad ja gaasilised heitmed ei ohusta teiste liikmesriikide elanike tervist; |
| --- | --- |

b)

tegevuse tavapärase lõpetamise käigus väljutatavad vedelad ja gaasilised heitmed ei ohusta teiste liikmesriikide elanike tervist;

| c) | jäätmete töötlemisel tekkivad tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse väljaspool rajatist asuvas asutuses. Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja materjalid vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavalise jäätmena või korduvkasutamise või ringlussevõtmise teel. Seda tehakse vastavalt põhilistes ohutusnormides (direktiiv 96/29/Euratom) sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

c)

jäätmete töötlemisel tekkivad tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse väljaspool rajatist asuvas asutuses. Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja materjalid vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavalise jäätmena või korduvkasutamise või ringlussevõtmise teel. Seda tehakse vastavalt põhilistes ohutusnormides (direktiiv 96/29/Euratom) sätestatud kriteeriumidele;

| d) | üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda heitmise korral ei ole teiste liikmesriikide elanike võimalikud saadavad doosid tervise seisukohast olulise tähtsusega. |
| --- | --- |

d)

üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda heitmise korral ei ole teiste liikmesriikide elanike võimalikud saadavad doosid tervise seisukohast olulise tähtsusega.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Ühendkuningriigis asuva Dungeness A tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamise plaani rakendamisega ei kaasne tavapärase tegevuse ega üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral tõenäoliselt teise liikmesriigi vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist tervise seisukohast olulisel määral.

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/17

---

RIIGIABI — ITAALIA

Riigiabi nr C 5/2005 (ex NN 70/2004) — Põllumajanduses kasutatava kütuse vabastamine aktsiisimaksust — pärast asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse algatamist (abikava C 6/2004 — ex NN 70/2001) — 23. detsembri 2000. aasta seaduse nr 388 artikli 24 lõige 3; 21. detsembri 2001. aasta seaduse nr 448 artikli 13 lõige 3, 27. detsembri 2002. aasta seaduse nr 289 artikli 19 lõige 4 ja 24. detsembri 2003. aasta seaduse nr 350 artikli 2 lõige 4

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

(2005/C 101/04)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles 19. jaanuari 2005. aasta esitatud kirjas teatas komisjon Itaaliale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmetega.

Huvitatud isikud võivad ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest saata oma märkused nende toetuste kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, alljärgneval aadressil:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l'Agriculture et du développement rural |
| Direction H2 |
| Bureau: Loi 130 5/120 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: 00 32 2 2967672 |

Commission européenne

Direction générale de l'Agriculture et du développement rural

Direction H2

Bureau: Loi 130 5/120

B-1049 Bruxelles

Fax: 00 32 2 2967672

Märkused edastatakse Itaaliale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid puudutavate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades selle taotluse motiivid.

KOKKUVÕTE

23. detsembri 2000. aasta seaduse nr 388 artikli 24 lõikega 3, 21. detsembri 2001. aasta seaduse nr 448 artikli 13 lõikega 3, 27. detsembri 2002. aasta seaduse nr 289 artikli 19 lõikega 4 ja 24. detsembri 2003. aasta seaduse nr 350 artikli 2 lõikega 4 kehtestatakse Itaalias kasvuhoonete kütmisel kasutatava kütuse aktsiisimaksust vabastamine täies ulatuses.

Hindamine

Selles uurimisetapis on komisjonil kahtlus ühisturu kokkusobivuses kõnealuse aktsiisimaksust täies ulatuses vabastamisega, mis lisandub juba toimiku C 6/2004 alusel määratud maksuvabastusele samadele saajatele, järgmistel põhjustel:

| a) | Itaalia ametiasutused on arvamusel, et kütuse aktsiisimaksust vabastamine ükskõik millisel määral ei ole riigiabi, vaid asjaomase süsteemi põhjendatud maksustamismeede; ametiasutused ei ole siiski praeguseks sellise väite toetuseks esitanud ühtegi põhjendust; |
| --- | --- |

a)

Itaalia ametiasutused on arvamusel, et kütuse aktsiisimaksust vabastamine ükskõik millisel määral ei ole riigiabi, vaid asjaomase süsteemi põhjendatud maksustamismeede; ametiasutused ei ole siiski praeguseks sellise väite toetuseks esitanud ühtegi põhjendust;

| b) | teiseks väidavad Itaalia ametiasutused, et aktsiisimaksust vabastamine ei tekita konkurentsi moonutamist, kuna aiandustootjad võivad saada kasu maksuvabastusest, kui nad valivad oma tegevusalaks kasvuhoonetootmise; praegu näib selline väide olevat küsitav, kuna maksuvabastus on loodud mitte kasvuhoonetootmisele ülemineku toetuseks, vaid juba kasvuhoonetootmisega tegelevate ettevõtjate tegevusalaga seotud maksukoormuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

b)

teiseks väidavad Itaalia ametiasutused, et aktsiisimaksust vabastamine ei tekita konkurentsi moonutamist, kuna aiandustootjad võivad saada kasu maksuvabastusest, kui nad valivad oma tegevusalaks kasvuhoonetootmise; praegu näib selline väide olevat küsitav, kuna maksuvabastus on loodud mitte kasvuhoonetootmisele ülemineku toetuseks, vaid juba kasvuhoonetootmisega tegelevate ettevõtjate tegevusalaga seotud maksukoormuse vähendamiseks;

| c) | veel väidavad Itaalia ametivõimud, et nende käsutuses olevate ametlike andmete kohaselt ei tekita kasvuhoonetootmisega tegelevatele ettevõtjatele antud täielik maksuvabastus konkurentsi moonutamist; praegu tekib küsimus, kuidas saavad nad sellist väidet põhjendada, kuna nende esitatud teabes nad väidavad, et ei saa esitada täpseid arve kasvuhoonetootmisega tegelevate ettevõtjate maksuvabastuse tulemusena kokkuhoitud summade kohta; |
| --- | --- |

c)

veel väidavad Itaalia ametivõimud, et nende käsutuses olevate ametlike andmete kohaselt ei tekita kasvuhoonetootmisega tegelevatele ettevõtjatele antud täielik maksuvabastus konkurentsi moonutamist; praegu tekib küsimus, kuidas saavad nad sellist väidet põhjendada, kuna nende esitatud teabes nad väidavad, et ei saa esitada täpseid arve kasvuhoonetootmisega tegelevate ettevõtjate maksuvabastuse tulemusena kokkuhoitud summade kohta;

| d) | kuna komisjon ei saa välistada, et aktsiimaksust vabastamine ei sisalda riigiabi, tuleb tal kõnealuseid maksuvabastusi analüüsida konkurentsieeskirjadest lähtudes (praegu ei ole Itaalia ametivõimud riigiabi elementide puudumist kinnitades soovinud osutada konkurentsieeskirjale, mis põhjendaks ühisturu kokkusobivust kõnealuse aktsiisimaksust täies ulatuses vabastamisega); niisiis näib kõnealune kokkusobivus praegu küsitavana; |
| --- | --- |

d)

kuna komisjon ei saa välistada, et aktsiimaksust vabastamine ei sisalda riigiabi, tuleb tal kõnealuseid maksuvabastusi analüüsida konkurentsieeskirjadest lähtudes (praegu ei ole Itaalia ametivõimud riigiabi elementide puudumist kinnitades soovinud osutada konkurentsieeskirjale, mis põhjendaks ühisturu kokkusobivust kõnealuse aktsiisimaksust täies ulatuses vabastamisega); niisiis näib kõnealune kokkusobivus praegu küsitavana;

| e) | praegu ei saa ka välistada, et aktsiisimaksust vabastamine toimus vastuolus direktiividega 92/81/EMÜ ja 2003/96/EÜ, millega kehtestatakse, et maksuvabastust võib kohaldada juhul, kui sellega ei kaasne konkurentsi moonutamist ja kui sellega ei piirata ühenduse teisi sätteid. |
| --- | --- |

e)

praegu ei saa ka välistada, et aktsiisimaksust vabastamine toimus vastuolus direktiividega 92/81/EMÜ ja 2003/96/EÜ, millega kehtestatakse, et maksuvabastust võib kohaldada juhul, kui sellega ei kaasne konkurentsi moonutamist ja kui sellega ei piirata ühenduse teisi sätteid.

KIRJA TEKST

| 1. | Con la presente, mi pregio di informarLa che la Commissione dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane, ha deciso di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE per quanto riguarda l'esenzione dalle accise sui carburanti agricoli non contemplata dalla procedura aperta nell'ambito del fascicolo C 6/2004, e cioè l'esenzione di cui all'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000 n. 388, all'articolo 13, comma 3 della legge 21 dicembre 2001 n. 448, all'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002 n. 289 e all'articolo 2, comma 4 della legge 24 dicembre 2003 n. 350. |
| --- | --- |

1.

Con la presente, mi pregio di informarLa che la Commissione dopo aver esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane, ha deciso di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato CE per quanto riguarda l'esenzione dalle accise sui carburanti agricoli non contemplata dalla procedura aperta nell'ambito del fascicolo C 6/2004, e cioè l'esenzione di cui all'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000 n. 388, all'articolo 13, comma 3 della legge 21 dicembre 2001 n. 448, all'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002 n. 289 e all'articolo 2, comma 4 della legge 24 dicembre 2003 n. 350.

Procedimento

| 2. | Con lettera del 19 febbraio 2004 (1), la Commissione ha comunicato alle autorità italiane la decisione di iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato, nei confronti delle disposizioni dell'articolo 5, comma 5 del decreto-legge 30 settembre 2000, n. 268. |
| --- | --- |

2.

Con lettera del 19 febbraio 2004 (1), la Commissione ha comunicato alle autorità italiane la decisione di iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato, nei confronti delle disposizioni dell'articolo 5, comma 5 del decreto-legge 30 settembre 2000, n. 268.

| 3. | L'articolo 5, comma 5, del decreto-legge 30 settembre 2000 n. 268 stabilisce che, per il periodo dal 3 ottobre al 31 dicembre 2000, relativamente al gasolio utilizzato per il riscaldamento delle serre, l'accisa si applica nella misura del 5 % dell'aliquota prevista per il gasolio utilizzato come carburante. |
| --- | --- |

3.

L'articolo 5, comma 5, del decreto-legge 30 settembre 2000 n. 268 stabilisce che, per il periodo dal 3 ottobre al 31 dicembre 2000, relativamente al gasolio utilizzato per il riscaldamento delle serre, l'accisa si applica nella misura del 5 % dell'aliquota prevista per il gasolio utilizzato come carburante.

| 4. | Parallelamente, l'articolo 6, comma 1, del medesimo decreto-legge stabilisce che, per lo stesso periodo, le aliquote di accisa per il gasolio utilizzato in agricoltura corrispondono al 22 % dell'aliquota prevista per il gasolio usato come carburante e le accise per la benzina corrispondono al 49 % dell'aliquota normale. |
| --- | --- |

4.

Parallelamente, l'articolo 6, comma 1, del medesimo decreto-legge stabilisce che, per lo stesso periodo, le aliquote di accisa per il gasolio utilizzato in agricoltura corrispondono al 22 % dell'aliquota prevista per il gasolio usato come carburante e le accise per la benzina corrispondono al 49 % dell'aliquota normale.

| 5. | La Commissione ha deciso di iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato nei confronti delle disposizioni di cui all'articolo 5, comma 5 del decreto legge 30 settembre 2000 n. 268 perché non poteva escludere che l'esenzione dalle accise prevista dalle suddette disposizioni costituisse un aiuto di Stato incompatibile con il mercato comune. |
| --- | --- |

5.

La Commissione ha deciso di iniziare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato nei confronti delle disposizioni di cui all'articolo 5, comma 5 del decreto legge 30 settembre 2000 n. 268 perché non poteva escludere che l'esenzione dalle accise prevista dalle suddette disposizioni costituisse un aiuto di Stato incompatibile con il mercato comune.

| 6. | Successivamente all'invio della lettera di cui al punto 2, la Commissione ha ricevuto informazioni secondo le quali i produttori di colture sotto serra beneficerebbero in realtà di un'esenzione totale dalle accise sui carburanti utilizzati per il riscaldamento delle serre. Essa ha quindi chiesto informazioni su tale esenzione complementare alle autorità italiane con un fax datato 10 giugno 2004 (2). |
| --- | --- |

6.

Successivamente all'invio della lettera di cui al punto 2, la Commissione ha ricevuto informazioni secondo le quali i produttori di colture sotto serra beneficerebbero in realtà di un'esenzione totale dalle accise sui carburanti utilizzati per il riscaldamento delle serre. Essa ha quindi chiesto informazioni su tale esenzione complementare alle autorità italiane con un fax datato 10 giugno 2004 (2).

| 7. | Con lettera del 28.07.04, protocollata il 3 agosto 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione la risposta delle autorità italiane al fax del 10 giugno 2004. Dalla suddetta risposta emerge che l'esenzione complementare summenzionata è stata istituita mediante varie norme: l'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000 n. 388, l'articolo 13, comma 3 della legge del 21 dicembre 2001 n. 448; l'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002 n. 289 e l'articolo 2, comma 4 della legge 24 dicembre 2003 n. 350. |
| --- | --- |

7.

Con lettera del 28.07.04, protocollata il 3 agosto 2004, la Rappresentanza permanente d'Italia presso l'Unione europea ha comunicato alla Commissione la risposta delle autorità italiane al fax del 10 giugno 2004. Dalla suddetta risposta emerge che l'esenzione complementare summenzionata è stata istituita mediante varie norme: l'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000 n. 388, l'articolo 13, comma 3 della legge del 21 dicembre 2001 n. 448; l'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002 n. 289 e l'articolo 2, comma 4 della legge 24 dicembre 2003 n. 350.

Descrizione

Fondamento giuridico

| 8. | L'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000, n. 388, recita quanto segue:
  “Per il periodo 1o gennaio 2001-30 giugno 2001, il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni di cui all'articolo 2, comma 127 secondo periodo, della legge 23 dicembre 1996, n. 662.”. |
| --- | --- |

8.

L'articolo 24, comma 3 della legge 23 dicembre 2000, n. 388, recita quanto segue:

“Per il periodo 1o gennaio 2001-30 giugno 2001, il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni di cui all'articolo 2, comma 127 secondo periodo, della legge 23 dicembre 1996, n. 662.”.

| 9. | L'articolo 13, comma 3 della legge 21 dicembre 2001, n. 448, recita quanto segue:
  “Per l'anno 2002 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto del Ministro delle finanze 11 dicembre 2000, n. 375, adottato ai sensi dell'articolo 1, comma 4, del decreto-legge 15 febbraio 2000, n. 21, convertito, con modificazioni dalla legge 14 aprile 2000, n. 92. I relativi oneri sono a carico dell'Istituto di servizi per il mercato agricolo alimentare (ISMEA), a valere sulle proprie disponibilità di bilancio, che vi fa fronte mediante versamento all'entrata del bilancio dello Stato, previo accertamento da parte dell'Amministrazione finanziaria.”. |
| --- | --- |

9.

L'articolo 13, comma 3 della legge 21 dicembre 2001, n. 448, recita quanto segue:

“Per l'anno 2002 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto del Ministro delle finanze 11 dicembre 2000, n. 375, adottato ai sensi dell'articolo 1, comma 4, del decreto-legge 15 febbraio 2000, n. 21, convertito, con modificazioni dalla legge 14 aprile 2000, n. 92. I relativi oneri sono a carico dell'Istituto di servizi per il mercato agricolo alimentare (ISMEA), a valere sulle proprie disponibilità di bilancio, che vi fa fronte mediante versamento all'entrata del bilancio dello Stato, previo accertamento da parte dell'Amministrazione finanziaria.”.

| 10. | L'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002, n. 289, recita quanto segue:
  “Per l'anno 2003 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto del Ministro dell'economia e delle finanze 14 dicembre 2001, n. 454.”. |
| --- | --- |

10.

L'articolo 19, comma 4 della legge 27 dicembre 2002, n. 289, recita quanto segue:

“Per l'anno 2003 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto del Ministro dell'economia e delle finanze 14 dicembre 2001, n. 454.”.

| 11. | L'articolo 2, comma 4 della legge 21 dicembre 2001, n. 350, recita quanto segue:
  “Per l'anno 2004 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto 14 dicembre 2001, n. 454, adottato dal Ministro dell'economia e delle finanze, di concerto con il Ministro delle politiche agricole e forestali.”. |
| --- | --- |

11.

L'articolo 2, comma 4 della legge 21 dicembre 2001, n. 350, recita quanto segue:

“Per l'anno 2004 il gasolio utilizzato nelle coltivazioni sotto serra è esente da accisa. Per le modalità di erogazione del beneficio si applicano le disposizioni contenute nel regolamento di cui al decreto 14 dicembre 2001, n. 454, adottato dal Ministro dell'economia e delle finanze, di concerto con il Ministro delle politiche agricole e forestali.”.

Informazioni complementari fornite dalle autorità italiane

| 12. | Nella lettera del 28 giugno 2004, le autorità italiane (e più precisamente il Ministero delle politiche agricole e forestali) hanno fatto presente di non essere in possesso dei dati (di un'oggettiva complessità) richiesti dai servizi della Commissione con il fax del 10 giugno 2004 (gli importi che i produttori sotto serra hanno potuto risparmiare successivamente all'entrata in vigore di ciascuno dei testi menzionati ai punti 8-11 grazie alla differenza di aliquote di accise di cui hanno beneficiato — gli importi assoluti e quelli che corrispondono alla differenza tra l'esenzione prevista dall'articolo 5 comma 5 del decreto-legge 30 settembre 2000, n. 268 e l'esenzione totale concessa) e che la quantificazione richiesta avrebbe potuto essere operata solo dall'Amministrazione finanziaria attraverso indagini da effettuarsi presso le antenne periferiche. Esse hanno inoltre precisato che gli argomenti forniti il 16 giugno 2004 nell'ambito del fascicolo C 6/2004 (reazione dello Stato membro in seguito all'apertura della procedura prevista dall'articolo 88, paragrafo 2 del trattato) restavano valide nel caso di specie. |
| --- | --- |

12.

Nella lettera del 28 giugno 2004, le autorità italiane (e più precisamente il Ministero delle politiche agricole e forestali) hanno fatto presente di non essere in possesso dei dati (di un'oggettiva complessità) richiesti dai servizi della Commissione con il fax del 10 giugno 2004 (gli importi che i produttori sotto serra hanno potuto risparmiare successivamente all'entrata in vigore di ciascuno dei testi menzionati ai punti 8-11 grazie alla differenza di aliquote di accise di cui hanno beneficiato — gli importi assoluti e quelli che corrispondono alla differenza tra l'esenzione prevista dall'articolo 5 comma 5 del decreto-legge 30 settembre 2000, n. 268 e l'esenzione totale concessa) e che la quantificazione richiesta avrebbe potuto essere operata solo dall'Amministrazione finanziaria attraverso indagini da effettuarsi presso le antenne periferiche. Esse hanno inoltre precisato che gli argomenti forniti il 16 giugno 2004 nell'ambito del fascicolo C 6/2004 (reazione dello Stato membro in seguito all'apertura della procedura prevista dall'articolo 88, paragrafo 2 del trattato) restavano valide nel caso di specie.

Argomentazioni sviluppate dalle autorità italiane nell'ambito del fascicolo C 6/04, in risposta all'apertura del procedimento di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato nei confronti dell'aiuto previsto dall'articolo 5, comma 5 del decreto legge 30 settembre 2000, n. 268

| 13. | Nella lettera del 16 giugno 2004, le autorità italiane hanno sostenuto che l'esenzione dalle accise non appariva configurabile come un aiuto di Stato, bensì come una misura da valutare nel contesto applicativo della direttiva 92/81/CEE del Consiglio, del 19 ottobre 1992, relativa all'armonizzazione delle strutture delle accise sugli oli minerali (3) e della direttiva 2003/96/CE del Consiglio, del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità (4), e, in particolare, alla luce dell'articolo 8, paragrafo 2 lettera f) e dell'articolo 15, paragrafo 3. |
| --- | --- |

13.

Nella lettera del 16 giugno 2004, le autorità italiane hanno sostenuto che l'esenzione dalle accise non appariva configurabile come un aiuto di Stato, bensì come una misura da valutare nel contesto applicativo della direttiva 92/81/CEE del Consiglio, del 19 ottobre 1992, relativa all'armonizzazione delle strutture delle accise sugli oli minerali (3) e della direttiva 2003/96/CE del Consiglio, del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità (4), e, in particolare, alla luce dell'articolo 8, paragrafo 2 lettera f) e dell'articolo 15, paragrafo 3.

| 14. | Secondo le autorità italiane le coltivazioni sotto serra rientrano nella categoria delle “lavorazioni nell'ambito del settore agricolo e orticolo”, per le quali la normativa comunitaria permette agli Stati membri di applicare esenzioni parziali o totali dalle accise, e l'esenzione dalle accise per le coltivazioni sotto serra non introduce alcuna discriminazione nel settore agricolo e orticolo, in quanto tutti gli operatori all'interno dei due settori sono assolutamente liberi di scegliere fra coltivazioni in campo e coltivazioni sotto serra. Inoltre, non è infrequente il caso di uno stesso agricoltore che contestualmente pratica colture in campo o sotto serra, senza che per questo si possa giungere alla conclusione che in tale ipotesi l'agricoltore discrimina se stesso. |
| --- | --- |

14.

Secondo le autorità italiane le coltivazioni sotto serra rientrano nella categoria delle “lavorazioni nell'ambito del settore agricolo e orticolo”, per le quali la normativa comunitaria permette agli Stati membri di applicare esenzioni parziali o totali dalle accise, e l'esenzione dalle accise per le coltivazioni sotto serra non introduce alcuna discriminazione nel settore agricolo e orticolo, in quanto tutti gli operatori all'interno dei due settori sono assolutamente liberi di scegliere fra coltivazioni in campo e coltivazioni sotto serra. Inoltre, non è infrequente il caso di uno stesso agricoltore che contestualmente pratica colture in campo o sotto serra, senza che per questo si possa giungere alla conclusione che in tale ipotesi l'agricoltore discrimina se stesso.

| 15. | Le conclusioni delle autorità italiane sono le seguenti:






  a) | Il regime differenziato introdotto dal legislatore italiano non lede le regole di concorrenza; si tratta di una normativa di natura squisitamente fiscale nel cui ambito andrebbe valutata la legittimità comunitaria. È in quell'ambito, infatti, che sarebbe possibile avere a livello comunitario un quadro complessivo che comprenda tutti i paesi dell'area comunitaria; esaminare fuori da tale quadro un singolo caso nazionale equivarrebbe ad un'alterazione del principio della par condicio tra Stati membri. |
| --- | --- | --- |

15.

Le conclusioni delle autorità italiane sono le seguenti:

a)

Il regime differenziato introdotto dal legislatore italiano non lede le regole di concorrenza; si tratta di una normativa di natura squisitamente fiscale nel cui ambito andrebbe valutata la legittimità comunitaria. È in quell'ambito, infatti, che sarebbe possibile avere a livello comunitario un quadro complessivo che comprenda tutti i paesi dell'area comunitaria; esaminare fuori da tale quadro un singolo caso nazionale equivarrebbe ad un'alterazione del principio della par condicio tra Stati membri.

| b) | Il Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003 ha concluso che le deroghe al regime fiscale generale o le differenziazioni al suo interno che sono giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime fiscale non comportano aiuti di Stato. |
| --- | --- |

b)

Il Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003 ha concluso che le deroghe al regime fiscale generale o le differenziazioni al suo interno che sono giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime fiscale non comportano aiuti di Stato.

| 16. | Infine, le autorità italiane hanno aggiunto che le valutazioni e i dati in loro possesso, provenienti da fonti ufficiali, dimostravano che la misura di cui trattasi “non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza” (come vuole il considerando 24 della direttiva 2003/96/CE). |
| --- | --- |

16.

Infine, le autorità italiane hanno aggiunto che le valutazioni e i dati in loro possesso, provenienti da fonti ufficiali, dimostravano che la misura di cui trattasi “non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza” (come vuole il considerando 24 della direttiva 2003/96/CE).

Riesame

| 17. | Secondo l'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. Nell'attuale fase del procedimento, le misure descritte ai punti 8-11 sembrano corrispondere a tale definizione in quanto sono accordate mediante risorse statali sotto forma di un mancato guadagno in termini di gettito fiscale per le pubbliche autorità, riguardano certe imprese (quelle che praticano la coltura sotto serra) e possono incidere sugli scambi a motivo del posto occupato dall'Italia nelle produzioni considerate (a titolo d'esempio, l'Italia è stata nel 2002 il primo paese produttore di ortaggi dell'Unione). |
| --- | --- |

17.

Secondo l'articolo 87, paragrafo 1 del trattato, sono incompatibili con il mercato comune, nella misura in cui incidano sugli scambi tra Stati membri, gli aiuti concessi dagli Stati, ovvero mediante risorse statali, sotto qualsiasi forma che, favorendo talune imprese o talune produzioni, falsino o minaccino di falsare la concorrenza. Nell'attuale fase del procedimento, le misure descritte ai punti 8-11 sembrano corrispondere a tale definizione in quanto sono accordate mediante risorse statali sotto forma di un mancato guadagno in termini di gettito fiscale per le pubbliche autorità, riguardano certe imprese (quelle che praticano la coltura sotto serra) e possono incidere sugli scambi a motivo del posto occupato dall'Italia nelle produzioni considerate (a titolo d'esempio, l'Italia è stata nel 2002 il primo paese produttore di ortaggi dell'Unione).

| 18. | Tuttavia, nei casi previsti dall'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato, alcune misure possono, in via derogatoria, essere considerate compatibili con il mercato comune. |
| --- | --- |

18.

Tuttavia, nei casi previsti dall'articolo 87, paragrafi 2 e 3, del trattato, alcune misure possono, in via derogatoria, essere considerate compatibili con il mercato comune.

| 19. | Nella fattispecie, tenuto conto delle informazioni disponibili, l'unica deroga applicabile è quella prevista dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato, in base alla quale possono essere ritenuti compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse. |
| --- | --- |

19.

Nella fattispecie, tenuto conto delle informazioni disponibili, l'unica deroga applicabile è quella prevista dall'articolo 87, paragrafo 3, lettera c) del trattato, in base alla quale possono essere ritenuti compatibili con il mercato comune gli aiuti destinati ad agevolare lo sviluppo di talune attività o di talune regioni economiche, sempre che non alterino le condizioni degli scambi in misura contraria al comune interesse.

| 20. | Affinché tale deroga sia applicabile occorre che la Commissione non nutra dubbi sulla compatibilità delle misure in esame. |
| --- | --- |

20.

Affinché tale deroga sia applicabile occorre che la Commissione non nutra dubbi sulla compatibilità delle misure in esame.

| 21. | Nel caso di specie, la Commissione sottolinea che, nelle osservazioni che esse hanno formulato in seguito all'apertura della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato nei riguardi dell'esenzione prevista dall'articolo 5, comma 5 del decreto legge 30 settembre 2000, n. 268 (fascicolo C 6/2004 vedi punto 2) e che esse considerano parimenti valide per le esenzioni previste dalle disposizioni di cui ai punti 8-11, le autorità italiane hanno combinato insieme tre argomentazioni da suddividere in due categorie: da un lato, l'esistenza di aiuti di Stato e l'aspetto fiscale della controversia [indissociabili, come mostra il punto 15 b)], dall'altro, l'autorizzazione ai sensi delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE. |
| --- | --- |

21.

Nel caso di specie, la Commissione sottolinea che, nelle osservazioni che esse hanno formulato in seguito all'apertura della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2 del trattato nei riguardi dell'esenzione prevista dall'articolo 5, comma 5 del decreto legge 30 settembre 2000, n. 268 (fascicolo C 6/2004 vedi punto 2) e che esse considerano parimenti valide per le esenzioni previste dalle disposizioni di cui ai punti 8-11, le autorità italiane hanno combinato insieme tre argomentazioni da suddividere in due categorie: da un lato, l'esistenza di aiuti di Stato e l'aspetto fiscale della controversia [indissociabili, come mostra il punto 15 b)], dall'altro, l'autorizzazione ai sensi delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE.

Esistenza di aiuti di Stato e aspetto fiscale della materia — compatibilità con il mercato comune

| 22. | Nelle osservazioni di cui al punto 21, le autorità italiane hanno fatto presente che il sistema di esenzione dalle accise applicato dall'Italia non comportava elementi di aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato. A sostegno di tale affermazione, esse hanno spiegato che l'esenzione dalle accise per le coltivazioni sotto serra non creava alcuna discriminazione nei settori agricolo e orticolo, in quanto tutti gli operatori all'interno dei due settori erano liberi di scegliere fra coltivazioni in campo e coltivazioni sotto serra. Esse hanno inoltre fatto riferimento alle conclusioni del Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003, secondo le quali le deroghe al regime fiscale generale o le differenziazioni al suo interno che sono giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime fiscale non comportano aiuti di Stato. |
| --- | --- |

22.

Nelle osservazioni di cui al punto 21, le autorità italiane hanno fatto presente che il sistema di esenzione dalle accise applicato dall'Italia non comportava elementi di aiuti di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1 del trattato. A sostegno di tale affermazione, esse hanno spiegato che l'esenzione dalle accise per le coltivazioni sotto serra non creava alcuna discriminazione nei settori agricolo e orticolo, in quanto tutti gli operatori all'interno dei due settori erano liberi di scegliere fra coltivazioni in campo e coltivazioni sotto serra. Esse hanno inoltre fatto riferimento alle conclusioni del Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003, secondo le quali le deroghe al regime fiscale generale o le differenziazioni al suo interno che sono giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime fiscale non comportano aiuti di Stato.

| 23. | Per quanto riguarda la presenza di elementi di aiuti di Stato, la Commissione ha già chiarito, al punto 17, per quali ragioni le esenzioni considerate sopra ai punti 8-11 sembrano corrispondere alla definizione degli aiuti di Stato di cui all'articolo 87, paragrafo 1 del trattato. |
| --- | --- |

23.

Per quanto riguarda la presenza di elementi di aiuti di Stato, la Commissione ha già chiarito, al punto 17, per quali ragioni le esenzioni considerate sopra ai punti 8-11 sembrano corrispondere alla definizione degli aiuti di Stato di cui all'articolo 87, paragrafo 1 del trattato.

| 24. | Inoltre, l'affermazione secondo la quale la libertà di praticare coltivazioni in campo o sotto serra rende impossibile una discriminazione tra produttori in campo e produttori sotto serra sembra contestabile in questa fase, in quanto l'esenzione sembra essere stata concepita non come uno strumento che incoraggi la pratica della coltura sotto serra e che offra la possibilità agli interessati di ottenere un vantaggio che essi non otterrebbero praticando la coltivazione in campo, bensì come uno strumento destinato a sollevare da un onere finanziario alcuni beneficiari che già operano nel settore di cui trattasi e in tal senso sembra creare una discriminazione nei confronti dei produttori che praticano colture in campo. |
| --- | --- |

24.

Inoltre, l'affermazione secondo la quale la libertà di praticare coltivazioni in campo o sotto serra rende impossibile una discriminazione tra produttori in campo e produttori sotto serra sembra contestabile in questa fase, in quanto l'esenzione sembra essere stata concepita non come uno strumento che incoraggi la pratica della coltura sotto serra e che offra la possibilità agli interessati di ottenere un vantaggio che essi non otterrebbero praticando la coltivazione in campo, bensì come uno strumento destinato a sollevare da un onere finanziario alcuni beneficiari che già operano nel settore di cui trattasi e in tal senso sembra creare una discriminazione nei confronti dei produttori che praticano colture in campo.

| 25. | Infine, per quanto riguarda il riferimento alle conclusioni del Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003, le autorità italiane non hanno ancora fornito informazioni che permettano alla Commissione di verificare se le differenziazioni effettuate nel regime italiano di esenzione dalle accise siano giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime. |
| --- | --- |

25.

Infine, per quanto riguarda il riferimento alle conclusioni del Consiglio ECOFIN del 19 marzo 2003, le autorità italiane non hanno ancora fornito informazioni che permettano alla Commissione di verificare se le differenziazioni effettuate nel regime italiano di esenzione dalle accise siano giustificate dalla natura o dalle caratteristiche generali del regime.

| 26. | Pertanto, la Commissione in questa fase non può che mantenere la sua posizione secondo la quale le esenzioni descritte al punto 8 sembrano costituire una misura che comporta elementi di aiuti di Stato e poiché le autorità italiane, ritenendo che le esenzioni dalle accise non costituiscano aiuti di Stato, non hanno fornito nelle loro osservazioni elementi che giustifichino le esenzioni di cui ai punti 8-11 alla luce delle norme applicabili in materia di aiuti di Stato, la Commissione in questa fase dubita della compatibilità con il mercato comune delle esenzioni di cui ai punti 8-11. |
| --- | --- |

26.

Pertanto, la Commissione in questa fase non può che mantenere la sua posizione secondo la quale le esenzioni descritte al punto 8 sembrano costituire una misura che comporta elementi di aiuti di Stato e poiché le autorità italiane, ritenendo che le esenzioni dalle accise non costituiscano aiuti di Stato, non hanno fornito nelle loro osservazioni elementi che giustifichino le esenzioni di cui ai punti 8-11 alla luce delle norme applicabili in materia di aiuti di Stato, la Commissione in questa fase dubita della compatibilità con il mercato comune delle esenzioni di cui ai punti 8-11.

Autorizzazione ai sensi delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE.

| 27. | Al momento, esaminando le esenzioni previste dalle disposizioni di cui ai punti 8-11 alla luce delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE a cui fanno riferimento le autorità italiane, la Commissione constata che:






  a) | l'articolo 8, paragrafo 2, lettera f) della direttiva 92/81/CEE del Consiglio, del 19 ottobre 1992, relativa all'armonizzazione delle strutture delle accise sugli oli minerali (5), stabilisce che “fatte salve altre disposizioni comunitarie, gli Stati membri possono applicare esenzioni o riduzioni totali o parziali dell'aliquota di accisa agli oli minerali usati sotto controllo fiscale [...] esclusivamente nei lavori agricoli o orticoli nonché nella silvicoltura e nella piscicoltura d'acqua dolce”; |
| --- | --- | --- |

27.

Al momento, esaminando le esenzioni previste dalle disposizioni di cui ai punti 8-11 alla luce delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE a cui fanno riferimento le autorità italiane, la Commissione constata che:

a)

l'articolo 8, paragrafo 2, lettera f) della direttiva 92/81/CEE del Consiglio, del 19 ottobre 1992, relativa all'armonizzazione delle strutture delle accise sugli oli minerali (5), stabilisce che “fatte salve altre disposizioni comunitarie, gli Stati membri possono applicare esenzioni o riduzioni totali o parziali dell'aliquota di accisa agli oli minerali usati sotto controllo fiscale [...] esclusivamente nei lavori agricoli o orticoli nonché nella silvicoltura e nella piscicoltura d'acqua dolce”;

| b) | la direttiva 92/81/CE è stata abrogata a decorrere dal 31 dicembre 2003 dalla direttiva 2003/96/CE del Consiglio, del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità (6), entrata in vigore il 31 ottobre 2003; il quindicesimo considerando di detta direttiva dice che in talune circostanze o in determinate condizioni di natura strutturale è opportuno consentire l'applicazione di aliquote differenziate nazionali di tassazione per uno stesso prodotto, purché siano rispettati i livelli minimi comunitari di tassazione e le norme in materia di mercato interno e di concorrenza; il ventiquattresimo considerando dice che è opportuno consentire agli Stati membri di applicare determinate ulteriori esenzioni o riduzioni del livello di tassazione quando ciò non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza; infine, l'articolo 15, paragrafo 3 della stessa direttiva dice gli Stati membri possono applicare un livello di tassazione fino a zero ai prodotti energetici e all'elettricità utilizzati nei lavori nei settori dell'agricoltura, dell'orticoltura o della piscicoltura, e della silvicoltura, ma il paragrafo 1 del medesimo articolo precisa altresì che tali esenzioni possono essere applicate fatte salve le altre disposizioni comunitarie. |
| --- | --- |

b)

la direttiva 92/81/CE è stata abrogata a decorrere dal 31 dicembre 2003 dalla direttiva 2003/96/CE del Consiglio, del 27 ottobre 2003, che ristruttura il quadro comunitario per la tassazione dei prodotti energetici e dell'elettricità (6), entrata in vigore il 31 ottobre 2003; il quindicesimo considerando di detta direttiva dice che in talune circostanze o in determinate condizioni di natura strutturale è opportuno consentire l'applicazione di aliquote differenziate nazionali di tassazione per uno stesso prodotto, purché siano rispettati i livelli minimi comunitari di tassazione e le norme in materia di mercato interno e di concorrenza; il ventiquattresimo considerando dice che è opportuno consentire agli Stati membri di applicare determinate ulteriori esenzioni o riduzioni del livello di tassazione quando ciò non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza; infine, l'articolo 15, paragrafo 3 della stessa direttiva dice gli Stati membri possono applicare un livello di tassazione fino a zero ai prodotti energetici e all'elettricità utilizzati nei lavori nei settori dell'agricoltura, dell'orticoltura o della piscicoltura, e della silvicoltura, ma il paragrafo 1 del medesimo articolo precisa altresì che tali esenzioni possono essere applicate fatte salve le altre disposizioni comunitarie.

| 28. | Le due direttive insistono dunque sul fatto che le esenzioni dalle accise sono ammissibili solo se conformi alle altre disposizioni del diritto comunitario (tra le quali figurano le regole di concorrenza e, pertanto, le norme in materia di aiuti di Stato) e se non creano distorsioni della concorrenza. |
| --- | --- |

28.

Le due direttive insistono dunque sul fatto che le esenzioni dalle accise sono ammissibili solo se conformi alle altre disposizioni del diritto comunitario (tra le quali figurano le regole di concorrenza e, pertanto, le norme in materia di aiuti di Stato) e se non creano distorsioni della concorrenza.

| 29. | Poiché in questa fase le autorità italiane non hanno fornito informazioni che giustifichino le esenzioni dalle accise di cui ai punti 8-11 alla luce delle norme applicabili in materia di aiuti di Stato, la Commissione non può escludere che le suddette esenzioni non siano conformi alle norme in questione e creino una distorsione della concorrenza (vedi punto 23), tanto più che le autorità italiane sembrano contraddirsi affermando, da un lato, di non essere in possesso di dati riguardanti gli importi che i produttori di colture sotto serra hanno potuto risparmiare (vedi punto 12) e, dall'altro, di disporre di valutazioni e di dati provenienti da fonti ufficiali che dimostrano che la misura di cui trattasi “non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza” (vedi punto 16). |
| --- | --- |

29.

Poiché in questa fase le autorità italiane non hanno fornito informazioni che giustifichino le esenzioni dalle accise di cui ai punti 8-11 alla luce delle norme applicabili in materia di aiuti di Stato, la Commissione non può escludere che le suddette esenzioni non siano conformi alle norme in questione e creino una distorsione della concorrenza (vedi punto 23), tanto più che le autorità italiane sembrano contraddirsi affermando, da un lato, di non essere in possesso di dati riguardanti gli importi che i produttori di colture sotto serra hanno potuto risparmiare (vedi punto 12) e, dall'altro, di disporre di valutazioni e di dati provenienti da fonti ufficiali che dimostrano che la misura di cui trattasi “non pregiudica il corretto funzionamento del mercato interno e non comporta distorsioni della concorrenza” (vedi punto 16).

| 30. | Inoltre, occorre sottolineare che tale distorsione della concorrenza, di cui la Commissione non può escludere l'esistenza in questa fase, implicherebbe che le esenzioni siano state applicate in violazione delle disposizioni delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE, poiché queste ultime precisano chiaramente che le esenzioni dalle accise sono autorizzate nella misura in cui non pregiudichino altre disposizioni comunitarie e non creino distorsioni della concorrenza. |
| --- | --- |

30.

Inoltre, occorre sottolineare che tale distorsione della concorrenza, di cui la Commissione non può escludere l'esistenza in questa fase, implicherebbe che le esenzioni siano state applicate in violazione delle disposizioni delle direttive 92/81/CEE e 2003/96/CE, poiché queste ultime precisano chiaramente che le esenzioni dalle accise sono autorizzate nella misura in cui non pregiudichino altre disposizioni comunitarie e non creino distorsioni della concorrenza.

| 31. | Tenuto conto di tutti gli elementi sopra esaminati alla luce delle norme in materia di concorrenza, la Commissione ha deciso di iniziare la procedura prevista dall'articolo 88, paragrafo 2 del trattato. |
| --- | --- |

31.

Tenuto conto di tutti gli elementi sopra esaminati alla luce delle norme in materia di concorrenza, la Commissione ha deciso di iniziare la procedura prevista dall'articolo 88, paragrafo 2 del trattato.

| 32. | Nell'ambito di tale procedura, la Commissione invita l'Italia a presentare le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione degli aiuti in oggetto entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto. |
| --- | --- |

32.

Nell'ambito di tale procedura, la Commissione invita l'Italia a presentare le proprie osservazioni e a fornire tutte le informazioni utili ai fini della valutazione degli aiuti in oggetto entro un mese dalla data di ricezione della presente. Essa invita inoltre le autorità italiane a trasmettere senza indugio copia della presente lettera ai beneficiari potenziali dell'aiuto.

| 33. | La Commissione desidera richiamare all'attenzione dell'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale dal beneficiario. |
| --- | --- |

33.

La Commissione desidera richiamare all'attenzione dell'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3 del trattato CE ha effetto sospensivo e che, in forza dell'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, essa può imporre allo Stato membro interessato di recuperare ogni aiuto illegale dal beneficiario.

| 34. | Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione. |
| --- | --- |

34.

Con la presente la Commissione comunica all'Italia che informerà gli interessati attraverso la pubblicazione della presente lettera e di una sintesi della stessa nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Tutti gli interessati anzidetti saranno invitati a presentare osservazioni entro un mese dalla data di detta pubblicazione.

| 35. | Si invitano le autorità italiane a indicare se le osservazioni richieste sopra al punto 31 debbano essere considerate valide per l'esame del fascicolo C 6/2004. |
| --- | --- |

35.

Si invitano le autorità italiane a indicare se le osservazioni richieste sopra al punto 31 debbano essere considerate valide per l'esame del fascicolo C 6/2004.

---

(1)  Vedi lettera SG-Greffe (2004) D/200646.

(2)  Documento AGR 15202 del 10.6.2004

(3)  GU L 316 del 31.10.1992, pag. 12.

(4)  GU L 283 du 31.10.2003, pag. 51.

(5)  GU L 316 del 31.10.1992, pag. 12.

(6)  GU L 283 del 31.10.2003, pag. 51.

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/22

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik nr COMP/M.3785 — TPG/APAX/TIM Hellas)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2005/C 101/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 15. aprillil 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt USA ettevõtja TPG Advisors IV, Inc. (TPG) ja Ühendkuningriigi ettevõtja APAX Europe VI (APAX), mille üle Guernsey`is baseeruval ettevõtjal Hirzell'il on valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Kreeka ettevõtja TIM Hellas Telecommunications S.A. (TIM Hellas) üle aktsiate või osade ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

15. aprillil 2005 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4, mille kohaselt USA ettevõtja TPG Advisors IV, Inc. (TPG) ja Ühendkuningriigi ettevõtja APAX Europe VI (APAX), mille üle Guernsey`is baseeruval ettevõtjal Hirzell'il on valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Kreeka ettevõtja TIM Hellas Telecommunications S.A. (TIM Hellas) üle aktsiate või osade ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja TPG: era aktsiafond; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja TPG: era aktsiafond;

| — | ettevõtja APAX: üleeuroopaline investeerimisfond; |
| --- | --- |

—

ettevõtja APAX: üleeuroopaline investeerimisfond;

| — | ettevõtja TIM Hellas: mobiiliside toodete ja teenuste pakkuja lõpptarbijatele Kreekas. |
| --- | --- |

—

ettevõtja TIM Hellas: mobiiliside toodete ja teenuste pakkuja lõpptarbijatele Kreekas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr +32 2 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3785 — TPG/APAX/TIM Hellas):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr +32 2 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.3785 — TPG/APAX/TIM Hellas):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/23

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3628 — Gilde/Bekaert Fencing)

(2005/C 101/06)

(EMPs kohaldatav tekst)

16. veebruaril 2005 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti b alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid. |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid.

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3628 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3628 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/23

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3706 — Övag/Investkredit)

(2005/C 101/07)

(EMPs kohaldatav tekst)

15. aprillil 2005 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti b alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid saksa keeles ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid. |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid.

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3706 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3706 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/24

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3745 — Severstal/Lucchini)

(2005/C 101/08)

(EMPs kohaldatav tekst)

11. aprillil 2005 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti b alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid. |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid.

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3745 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3745 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/24

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3697 — Symantec/Veritas)

(2005/C 101/09)

(EMPs kohaldatav tekst)

15. märtsil 2005 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti b alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid. |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid.

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3697 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32005M3697 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/25

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.3311 — Van Oord/BHD/Bagger Holding JV)

(2005/C 101/10)

(EMPs kohaldatav tekst)

11. detsembril 2003 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 artikli 6 lõike 1 punkti b alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid. |
| --- | --- |

—

Europa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid.

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32003M3311 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32003M3311 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://europa.eu.int/eur-lex/lex)

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/26

---

Teadanne Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete korduvuurimise algatamise kohta vastavalt nõukogu määruse (EÜ) 384/96 artiklile 12

(2005/C 101/11)

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) 384/96 (1) (edaspidi “algmäärus”) artiklile 12 on komisjonile esitatud taotlus uurida kas Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed on avaldanud mõju ekspordihindadele, edasimüügihindadele ja hilisematele edasimüügihindadele ühenduse maades.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas 14. märtsil 2005 Productos Aditivos S.A (edaspidi “taotleja”), ühenduse ainuke naatriumtsüklamaadi tootja.

2.   Toode

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist ja muudest riikidest pärit naatriumtsüklamaat (edaspidi “vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodi ex 2929 90 00 alla. CN-kood on esitatud ainult teavitamise eesmärgil.

3.   Olemasolevad meetmed

Praegu kohaldatav meede on muuhulgas Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordile nõukogu määrusega (EÜ) nr 435/2004 (2) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

4.   Korduvuurimise põhjused

Taotleja on esitanud piisavalt tõendeid, mis näitavad, et pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes on ekspordihinnad langenud ning edasimüügihindades ja hilisemates müügihindades ühenduse maades ei ole toimunud piisavaid muutusi.

Taotleja on esitanud tõendeid, mis näitavad, et ekspordihinnad ja edasimüügihinnad on langenud pärast meetmete rakendamist, kuigi tooraine hinnad on märkimisväärselt tõusnud ning dumpinguvastane tollimaks kehtestati 2004. aasta algusest.

Lisaks on taotleja uurinud ka teisi tegureid, mis võisid avaldada mõju vaatlusaluse toote ekspordihindadele ühenduse maades, näiteks valuutakursid, tooraine hind jne. Ükski teine tegur eespool nimetatud hindade arengut ei selgita.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et taotluse on esitanud ühenduse tootmisharu ning uurimise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatab käesolevaga algmääruse artikli 12 alusel Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete korduvuurimise, et kontrollida, kas Hiina Rahvavabariigist pärit naatriumtsüklamaadi impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed on avaldanud mõju ekspordihindadele, edasimüügihindadele ja hilisematele müügihindadele ühenduse maades

a)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud Hiina Rahvavabariigi eksportijatele/tootjatele, importijatele ja asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele.

Igal juhul peaksid kõik huvitatud pooled võtma viivitamata faksi teel komisjoniga ühendust, et saada teada, kas nad on taotluses loetletud, ning vajaduse korral taotlema küsimustikku punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul, arvestades seda, et käesoleva teadaande punkti 6 alapunktis b sätestatud tähtaega kohaldatakse kõigi huvitatud poolte suhtes.

b)   Teabe kogumine ja poolte ärakuulamine

Kõigil huvitatud pooltel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada muu kui küsimustikuga hõlmatud teave ja täiendavad tõendid. Kõnealune teave ja täiendavad dokumendid peavad komisjonini jõudma käesoleva teadaande punkti 6 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul.

Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada käesoleva teadaande lõike 6 punktis c sätestatud tähtaja jooksul.

6.   Tähtajad

a)   Küsimustiku taotlejatele

Kõik huvitatud pooled, kes ei osalenud käesoleva korduvuurimise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, peaksid taotlema küsimustikku niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 15 päeva pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

b)   Endast teatamine, küsimustiku vastuste ja mis tahes muu teabe esitamine

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et algmääruses sätestatud enamiku menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on endast teatanud eespool nimetatud ajavahemiku jooksul.

c)   Ärakuulamised

Peale selle võivad kõik huvitatud pooled sama 40-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

7.   Kirjalikud esildised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas küsimustiku vastused ja huvitatud poolte poolt konfidentsiaalsena saadetud kirjavahetus, peavad olema märgistatud sõnaga “Piiratud” (3) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge “Tutvumiseks huvitatud isikutele”.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks (32-2) 295 65 05

8.   Koostööst keeldumine

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii negatiivsed kui positiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud pool on esitanud ebaõiget või eksitavat infot, jäetakse selline info arvesse võtmata ning võidakse toetuda kasutamiseks kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud pool ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele poolele ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

---

(1)  16 EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

(2)  ELT L 72, 11.3.2004, lk 1.

(3)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1) artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/28

---

KOMISJONI ARVAMUS,

25. aprill 2005,

Ühendkuningriigis Šotimaal asuva Dounreay rajatise taastamiskavaga (DSRP) kaasnevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise plaani kohta vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37

(2005/C 101/12)

(ainult ingliskeelne tekst on autentne)

Ühendkuningriigi valitsus esitas 5. mail 2004 Euroopa Komisjonile vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 üldandmed Dounreay rajatise taastamiskavaga (DSRP) kaasnevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise plaani kohta.

Pärast üldandmete ja komisjoni revisjoni käigus algselt esitatud üldandmete täiendamiseks nõutud ulatusliku täiendava teabe läbivaatamist märgib komisjon, et kõnealuse protseduuri käigus andsid Ühendkuningriigi ametiasutused uut teavet ja tegid parandusi algselt esitatud üldandmetesse, eriti seoses kiirguse mõju hindamisega teatavate õnnetusstsenaariumide korral, mis võivad põhjustada ootamatuid heitmeid.

Kogu esitatud teabe alusel ja pärast eksperdirühmaga konsulteerimist esitas komisjon järgmise arvamuse:

| 1. | Vahemaa tuumaelektrijaama ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Iirimaa, lähima punkti vahel on umbes 645 km. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa tuumaelektrijaama ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Iirimaa, lähima punkti vahel on umbes 645 km.

| 2. | Tavapäraste töötingimuste käigus väljutatavad vedelad ja gaasilised heitmed ei põhjusta teiste liikmesriikide elanikkonnale tervise seisukohast märkimisväärset ohtu. |
| --- | --- |

2.

Tavapäraste töötingimuste käigus väljutatavad vedelad ja gaasilised heitmed ei põhjusta teiste liikmesriikide elanikkonnale tervise seisukohast märkimisväärset ohtu.

| 3. | Dounreay rajatise taastamiskavaga kaasnevaid väikese ja keskmise aktiivsusega tahkeid radioaktiivseid jäätmeid ladustatakse kohapeal. Väikese aktiivsusega tahked radioaktiivsed jäätmed viiakse hiljem edasi Driggi või mõnesse teise heakskiidetud lõppladustamisrajatisse. Keskmise aktiivsusega tahkete radioaktiivsete jäätmete lõppladustamisrajatisi ei ole võimalik kasutada enne 2040. aastat. Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed või materjalid vabastatakse reguleeriva kontrolli alt ja need ladustatakse lõplikult tavaliste jäätmetena või korduvkasutamise või ringlussevõtmise teel. Seda tehakse vastavalt põhilistes ohutusnormides (direktiiv 96/29/EURATOM) sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

3.

Dounreay rajatise taastamiskavaga kaasnevaid väikese ja keskmise aktiivsusega tahkeid radioaktiivseid jäätmeid ladustatakse kohapeal. Väikese aktiivsusega tahked radioaktiivsed jäätmed viiakse hiljem edasi Driggi või mõnesse teise heakskiidetud lõppladustamisrajatisse. Keskmise aktiivsusega tahkete radioaktiivsete jäätmete lõppladustamisrajatisi ei ole võimalik kasutada enne 2040. aastat. Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed või materjalid vabastatakse reguleeriva kontrolli alt ja need ladustatakse lõplikult tavaliste jäätmetena või korduvkasutamise või ringlussevõtmise teel. Seda tehakse vastavalt põhilistes ohutusnormides (direktiiv 96/29/EURATOM) sätestatud kriteeriumidele.

| 4. | Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ootamatute radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral ei ole teiste liikmesriikide elanikkonna võimalikud saadavad doosid tervise seisukohast märkimisväärsed. |
| --- | --- |

4.

Üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetusest põhjustatud ootamatute radioaktiivsete jäätmete keskkonda pääsemise korral ei ole teiste liikmesriikide elanikkonna võimalikud saadavad doosid tervise seisukohast märkimisväärsed.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et seoses Ühendkuningriigis Šotimaal asuva Dounreay rajatise taastamiskavaga (DSRP) kaasnevate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise plaani rakendamisega ei kaasne tavapärase tegevuse ega üldandmetes kirjeldatud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral tervise seisukohast märkimisväärset vee, pinnase või õhuruumi radioaktiivset saastumist teises liikmesriigis.

Komisjon märkis siiski, et DSRP rakendamise käigus jäätmehooldust käsitlevate erinõuete täitmiseks ehitatakse neliteist uut käitist ja et komisjonile esitatud andmed nende käitiste kohta olid mittetäielikud. Komisjon rõhutas vajadust saada võimalikult kiiresti nende käitiste kohta täiendavat üksikasjalikku ja mitmekülgset teavet, et kontrollida, kas hinnangud kiirguse mõjust tavapärastes tingimustes ja õnnetusjuhtumite korral on veel kehtivad. Lisaks sellele märkis komisjon, et üldandmed sisaldavad ootamatu radioaktiivsete heitmete keskkonda pääsemise puhul käitiste liigitamist, mis põhineb nende võimalikul ohul ja vastavatel kiirguse tagajärgedel, ja et üksikasjalikult uuritakse ainult neid käitiseid, mille puhul on kindlaks tehtud, et need võivad märkimisväärset üldsust ohustada (rajatiseväline doos on suurem kui 5 mSv). Kuna keerukate tuumarajatiste puhul tuleb rajatised vastavalt õnnetusstsenaariumidele liigitada, ei olnud komisjon rahul, et üldandmetesse ei lisatud lihtsustamise eesmärgil teavet radionukliidide eeldatava hulga ja füüsikalis-keemiliste vormide kohta igas rajatises ega ka koguseid, mis õnnetuse korral hinnanguliselt igast sellisest rajatisest keskkonda pääsevad.

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/29

---

Teavitamiskord — tehnilised eeskirjad

(2005/C 101/13)

(EMPs kohaldatav tekst)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord. (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37; EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18).

Komisjonile laekunud teatised tehniliste eeskirjade eelnõude kohta

| Viide (1) | Pealkiri | Kolmekuulise ooteaja lõpp (2) |
| --- | --- | --- |
| 2005/0143/D | Tehniliste ehitusnõuete 2005. aasta veebruari redaktsiooni näidisnimekirja muudatused ja täiendused | 6.7.2005 |
| 2005/0144/UK | Trüptofaan toidus (Inglismaa) eeskiri 2005 | 6.7.2005 |
| 2005/0145/UK | Trüptofaan toidus (Põhja-Iirimaa) eeskiri 2005 | 6.7.2005 |
| 2005/0146/UK | Trüptofaan toidus (Šotimaa) eeskiri 2005 | 6.7.2005 |
| 2005/0147/UK | Trüptofaan toidus (Wales) eeskiri 2005 | 6.7.2005 |
| 2005/0148/A | Tee-ehituse juhised ja eeskirjad RVS 8.01.15, tehnilised lepingutingimused, ehitusmaterjalid, kivimaterjal nõlvade, kallaste ja põhjade kindlustamiseks | 7.7.2005 |
| 2005/0149/A | Kompostimistehnoloogia kaasaegne tase - Põllu- ja Metsamajanduse, Keskkonna ning Veemajanduse Liiduministeeriumi juhend | 7.7.2005 |
| 2005/0150/CZ | Seaduse eelnõu, millega muudetakse seadust nr 477/2001 pakendamise kohta ja millega muudetakse teatavaid muudetud seadusi (pakendiseadust) | 8.7.2005 |

Viide (1)

Pealkiri

Kolmekuulise ooteaja lõpp (2)

2005/0143/D

Tehniliste ehitusnõuete 2005. aasta veebruari redaktsiooni näidisnimekirja muudatused ja täiendused

6.7.2005

2005/0144/UK

Trüptofaan toidus (Inglismaa) eeskiri 2005

6.7.2005

2005/0145/UK

Trüptofaan toidus (Põhja-Iirimaa) eeskiri 2005

6.7.2005

2005/0146/UK

Trüptofaan toidus (Šotimaa) eeskiri 2005

6.7.2005

2005/0147/UK

Trüptofaan toidus (Wales) eeskiri 2005

6.7.2005

2005/0148/A

Tee-ehituse juhised ja eeskirjad RVS 8.01.15, tehnilised lepingutingimused, ehitusmaterjalid, kivimaterjal nõlvade, kallaste ja põhjade kindlustamiseks

7.7.2005

2005/0149/A

Kompostimistehnoloogia kaasaegne tase - Põllu- ja Metsamajanduse, Keskkonna ning Veemajanduse Liiduministeeriumi juhend

7.7.2005

2005/0150/CZ

Seaduse eelnõu, millega muudetakse seadust nr 477/2001 pakendamise kohta ja millega muudetakse teatavaid muudetud seadusi (pakendiseadust)

8.7.2005

Komisjon juhib tähelepanu 30. aprillil 1996. aasta kohtuotsusele “CIA Security” kaasuses (C-194/94 — ECR I, lk 2201), milles Euroopa Ühenduste Kohus määras, et direktiivi 98/34/EÜ (endine direktiiv 83/189/EMÜ) artikleid 8 ja 9 tuleb tõlgendada nii, et üksikisikud võivad nendele siseriiklikes kohtutes tugineda, kohtud peavad aga keelduma selliste siseriiklike tehniliste eeskirjade kohaldamises, millest ei ole teatatud vastavalt nimetatud direktiivile.

See kohtuotsus kinnitab komisjoni teadet 1. oktoobrist 1986 (EÜT C 245, 1.10.1986, lk 4).

Seega muudab teatamiskohustuse rikkumine asjaomase tehnilise eeskirja kehtetuks ja seeläbi üksikisikute suhtes jõustamatuks.

Kui soovite teatamismenetluse kohta lisateavet, kirjutage palun järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

E-post: Dir83-189-Central@cec.eu.int

Samuti saab teavet Interneti-aadressilt http://europa.eu.int/comm/enterprise/tris/

Kui vajate teatiste kohta lisateavet, võtke palun ühendust allpool loetletud siseriiklike asutustega:

DIREKTIIVI 98/34/EÜ HALDAMISE EEST VASTUTAVATE SISERIIKLIKE AMETIASUTUSTE NIMEKIRI

BELGIA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pr Pascaline Descamps |
| Telefon: (32 2) 206 46 89 |
| Faks: (32 2) 206 57 46 |
| E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Üldelektronpostiaadress: belnotif@mineco.fgov.be |
| Interneti-aadress: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pr Pascaline Descamps

Telefon: (32 2) 206 46 89

Faks: (32 2) 206 57 46

E-post: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Üldelektronpostiaadress: belnotif@mineco.fgov.be

Interneti-aadress: http://www.mineco.fgov.be

TŠEHHI VABARIIK

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Pr Helena Fofonková |
| Telefon: (420) 224 90 71 25 |
| Faks: (420) 224 90 71 22 |
| E-post: fofonkova@unmz.cz |
| Üldelektronpostiaadress: eu9834@unmz.cz |
| Interneti-aadress: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Pr Helena Fofonková

Telefon: (420) 224 90 71 25

Faks: (420) 224 90 71 22

E-post: fofonkova@unmz.cz

Üldelektronpostiaadress: eu9834@unmz.cz

Interneti-aadress: http://www.unmz.cz

TAANI

| Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 Copenhagen Ø (või DK-2100 Copenhagen OE) |
| Telefon: (45) 35 46 66 89 (otsetelefon) |
| Faks: (45) 35 46 62 03 |
| E-post: Pr Birgitte Spühler Hansen — bsh@ebst.dk |
| Vastastikust teatamist puudutavate sõnumite edastamise aadress: noti@ebst.dk |
| Interneti-aadress: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Boligstyrelsen

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 Copenhagen Ø (või DK-2100 Copenhagen OE)

Telefon: (45) 35 46 66 89 (otsetelefon)

Faks: (45) 35 46 62 03

E-post: Pr Birgitte Spühler Hansen — bsh@ebst.dk

Vastastikust teatamist puudutavate sõnumite edastamise aadress: noti@ebst.dk

Interneti-aadress: http://www.ebst.dk/Notifikationer

SAKSAMAA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat XA2 |
| Scharnhorststr. 34—37 |
| D-10115 Berlin |
| Pr Christina Jäckel |
| Telefon: (49) 30 20 14 63 53 |
| Faks: (49) 30 20 14 53 79 |
| E-post: infonorm@bmwa.bund.de |
| Interneti-aadress: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat XA2

Scharnhorststr. 34—37

D-10115 Berlin

Pr Christina Jäckel

Telefon: (49) 30 20 14 63 53

Faks: (49) 30 20 14 53 79

E-post: infonorm@bmwa.bund.de

Interneti-aadress: http://www.bmwa.bund.de

EESTI

| Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium |
| --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Hr Margus Alver |
| Telefon: (372) 6 25 64 05 |
| Faks: (372) 6 31 36 60 |
| E-post: margus.alver@mkm.ee |
| Üldelektronpostiaadress: el.teavitamine@mkm.ee |

Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Hr Margus Alver

Telefon: (372) 6 25 64 05

Faks: (372) 6 31 36 60

E-post: margus.alver@mkm.ee

Üldelektronpostiaadress: el.teavitamine@mkm.ee

KREEKA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 ATHENS |
| Telefon: (30) 210 696 98 63 |
| Faks: (30) 210 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 ATHENS

Telefon: (30) 210 696 98 63

Faks: (30) 210 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 |
| ATHENS |
| Telefon: (30) 210 212 03 01 |
| Faks: (30) 210 228 62 19 |
| E-post: 83189in@elot.gr |
| Interneti-aadress: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45

ATHENS

Telefon: (30) 210 212 03 01

Faks: (30) 210 228 62 19

E-post: 83189in@elot.gr

Interneti-aadress: http://www.elot.gr

HISPAANIA

| Ministerio de Asuntos Exteriores |
| --- |
| Secretaría de Estado de Asuntos Europeos |
| Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias |
| Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218 |
| E-28006 MADRID |
| Hr Angel Silván Torregrosa |
| Telefon: (34) 91 379 83 32 |
| Pr Esther Pérez Peláez |
| Technical Advisor |
| E-post: esther.perez@ue.mae.es |
| Telefon: (34) 91 379 84 64 |
| Faks: (34) 91 379 84 01 |
| E-post: d83-189@ue.mae.es |

Ministerio de Asuntos Exteriores

Secretaría de Estado de Asuntos Europeos

Direccion General de Coordinacion del Mercado Interior y otras Políticas Comunitarias

Subdireccion General de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

C/Padilla, 46, Planta 2a, Despacho: 6218

E-28006 MADRID

Hr Angel Silván Torregrosa

Telefon: (34) 91 379 83 32

Pr Esther Pérez Peláez

Technical Advisor

E-post: esther.perez@ue.mae.es

Telefon: (34) 91 379 84 64

Faks: (34) 91 379 84 01

E-post: d83-189@ue.mae.es

PRANTSUSMAA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Pr Suzanne Piau |
| Telefon: (33) 1 53 44 97 04 |
| Faks: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Pr Françoise Ouvrard |
| Telefon: (33) 1 53 44 97 05 |
| Faks: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Pr Suzanne Piau

Telefon: (33) 1 53 44 97 04

Faks: (33) 1 53 44 98 88

E-post: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Pr Françoise Ouvrard

Telefon: (33) 1 53 44 97 05

Faks: (33) 1 53 44 98 88

E-post: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

IIRIMAA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Hr Tony Losty |
| Telefon: (353) 1 807 38 80 |
| Faks: (353) 1 807 38 38 |
| E-post: tony.losty@nsai.ie |
| Interneti-aadress: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Hr Tony Losty

Telefon: (353) 1 807 38 80

Faks: (353) 1 807 38 38

E-post: tony.losty@nsai.ie

Interneti-aadress: http://www.nsai.ie

ITAALIA

| Ministero delle attività produttive |
| --- |
| Dipartimento per le imprese |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Hr Vincenzo Correggia |
| Telefon: (39) 06 47 05 22 05 |
| Faks: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-post: vincenzo.correggia@minindustria.it |
| Hr Enrico Castiglioni |
| Telefon: (39) 06 47 05 26 69 |
| Faks: (39) 06 47 88 77 48 |
| E-post: enrico.castiglioni@minindustria.it |
| E-post: ispettoratotecnico@minindustria.flexmail.it |
| Interneti-aadress: http://www.minindustria.it |

Ministero delle attività produttive

Dipartimento per le imprese

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Hr Vincenzo Correggia

Telefon: (39) 06 47 05 22 05

Faks: (39) 06 47 88 78 05

E-post: vincenzo.correggia@minindustria.it

Hr Enrico Castiglioni

Telefon: (39) 06 47 05 26 69

Faks: (39) 06 47 88 77 48

E-post: enrico.castiglioni@minindustria.it

E-post: ispettoratotecnico@minindustria.flexmail.it

Interneti-aadress: http://www.minindustria.it

KÜPROS

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Telefon: (357) 22 40 93 13 või (357) 22 37 50 53 |
| Faks: (357) 22 75 41 03 |
| Hr Antonis Ioannou |
| Telefon: (357) 22 40 94 09 |
| Faks: (357) 22 75 41 03 |
| E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Pr Thea Andreou |
| Telefon: (357) 22 40 94 04 |
| Faks: (357) 22 75 41 03 |
| E-post: tandreou@cys.mcit.gov.cy |
| Üldelektronpostiaadress: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Interneti-aadress: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Telefon: (357) 22 40 93 13 või (357) 22 37 50 53

Faks: (357) 22 75 41 03

Hr Antonis Ioannou

Telefon: (357) 22 40 94 09

Faks: (357) 22 75 41 03

E-post: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Pr Thea Andreou

Telefon: (357) 22 40 94 04

Faks: (357) 22 75 41 03

E-post: tandreou@cys.mcit.gov.cy

Üldelektronpostiaadress: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Interneti-aadress: http://www.cys.mcit.gov.cy

LÄTI

| Division of the Commercial Normative, SOLVIT and Notification |
| --- |
| Internal Market Department of the |
| Ministry of Economics of the Republic of Latvia |
| 55, Brvibas str. |
| Riga |
| LV-1519 |
| Pr Agra Loèmele |
| Senior Officer of the Division of the Commercial Normative, SOLVIT and Notification |
| E-post: agra.locmele@em.gov.lv |
| Telefon: (371) 703 12 36 |
| Faks: (371) 728 08 82 |
| E-post: notification@em.gov.lv |

Division of the Commercial Normative, SOLVIT and Notification

Internal Market Department of the

Ministry of Economics of the Republic of Latvia

55, Brvibas str.

Riga

LV-1519

Pr Agra Loèmele

Senior Officer of the Division of the Commercial Normative, SOLVIT and Notification

E-post: agra.locmele@em.gov.lv

Telefon: (371) 703 12 36

Faks: (371) 728 08 82

E-post: notification@em.gov.lv

LEEDU

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Pr Daiva Lesickiene |
| Telefon: (370) 5 270 93 47 |
| Faks: (370) 5 270 93 67 |
| E-post: dir9834@lsd.lt |
| Interneti-aadress: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Pr Daiva Lesickiene

Telefon: (370) 5 270 93 47

Faks: (370) 5 270 93 67

E-post: dir9834@lsd.lt

Interneti-aadress: http://www.lsd.lt

LUKSEMBURG

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve |
| B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Hr J. P. Hoffmann |
| Telefon: (352) 46 97 46 1 |
| Faks: (352) 22 25 24 |
| E-post: see.direction@eg.etat.lu |
| Interneti-aadress: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve

B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Hr J. P. Hoffmann

Telefon: (352) 46 97 46 1

Faks: (352) 22 25 24

E-post: see.direction@eg.etat.lu

Interneti-aadress: http://www.see.lu

UNGARI

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Budapest |
| Honvéd u. 13—15. |
| H-1055 |
| Hr Zsolt Fazekas |
| E-post: fazekaszs@gkm.hu |
| Telefon: (36) 13 74 28 73 |
| Faks: (36) 14 73 16 22 |
| E-post: notification@gkm.hu |
| Interneti-aadress: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Budapest

Honvéd u. 13—15.

H-1055

Hr Zsolt Fazekas

E-post: fazekaszs@gkm.hu

Telefon: (36) 13 74 28 73

Faks: (36) 14 73 16 22

E-post: notification@gkm.hu

Interneti-aadress: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Telefon: (356) 21 24 24 20 |
| Faks: (356) 21 24 24 06 |
| Pr Lorna Cachia |
| E-post: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Üldelektronpostiaadress: notification@msa.org.mt |
| Interneti-aadress: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Telefon: (356) 21 24 24 20

Faks: (356) 21 24 24 06

Pr Lorna Cachia

E-post: lorna.cachia@msa.org.mt

Üldelektronpostiaadress: notification@msa.org.mt

Interneti-aadress: http://www.msa.org.mt

HOLLAND

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Hr Ebel van der Heide |
| Telefon: (31) 50 5 23 21 34 |
| Pr Hennie Boekema |
| Telefon: (31) 50 5 23 21 35 |
| Pr Tineke Elzer |
| Telefon: (31) 50 5 23 21 33 |
| Faks: (31) 50 5 23 21 59 |
| Üldelektronpostiaadress: Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Hr Ebel van der Heide

Telefon: (31) 50 5 23 21 34

Pr Hennie Boekema

Telefon: (31) 50 5 23 21 35

Pr Tineke Elzer

Telefon: (31) 50 5 23 21 33

Faks: (31) 50 5 23 21 59

Üldelektronpostiaadress: Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Pr Brigitte Wikgolm |
| Telefon: (43) 1 711 00 58 96 |
| Faks: (43) 1 715 96 51 või (43) 1 712 06 80 |
| E-post: not9834@bmwa.gv.at |
| Interneti-aadress: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Pr Brigitte Wikgolm

Telefon: (43) 1 711 00 58 96

Faks: (43) 1 715 96 51 või (43) 1 712 06 80

E-post: not9834@bmwa.gv.at

Interneti-aadress: http://www.bmwa.gv.at

POOLA

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department for European and Multilateral Relations |
| Plac Trzech Krzyýy 3/5 |
| PL-00507 Warszawa |
| Pr Barbara Nieciak |
| Telefon: (48) 22 693 54 07 |
| Faks: (48) 22 693 40 28 |
| E-post: barnie@mg.gov.pl |
| Pr Agata Gàgor |
| Telefon: (48) 22 693 56 90 |
| Üldelektronpostiaadress: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy and Labour

Department for European and Multilateral Relations

Plac Trzech Krzyýy 3/5

PL-00507 Warszawa

Pr Barbara Nieciak

Telefon: (48) 22 693 54 07

Faks: (48) 22 693 40 28

E-post: barnie@mg.gov.pl

Pr Agata Gàgor

Telefon: (48) 22 693 56 90

Üldelektronpostiaadress: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGAL

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Pr Cândida Pires |
| Telefon: (351) 21 294 82 36 või 81 00 |
| Faks: (351) 21 294 82 23 |
| E-post: c.pires@mail.ipq.pt |
| Üldelektronpostiaadress: not9834@mail.ipq.pt |
| Interneti-aadress: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Pr Cândida Pires

Telefon: (351) 21 294 82 36 või 81 00

Faks: (351) 21 294 82 23

E-post: c.pires@mail.ipq.pt

Üldelektronpostiaadress: not9834@mail.ipq.pt

Interneti-aadress: http://www.ipq.pt

SLOVEENIA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Ðmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Telefon: (386) 14 78 30 41 |
| Faks: (386) 14 78 30 98 |
| E-post: contact@sist.si |
| Pr Vesna Stražišar |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Ðmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Telefon: (386) 14 78 30 41

Faks: (386) 14 78 30 98

E-post: contact@sist.si

Pr Vesna Stražišar

SLOVAKKIA

| Ms Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Telefon: (421) 2 52 49 35 21 |
| Faks: (421) 2 52 49 10 50 |
| E-post: steinlova@normoff.gov.sk |

Ms Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Telefon: (421) 2 52 49 35 21

Faks: (421) 2 52 49 10 50

E-post: steinlova@normoff.gov.sk

SOOME

| Kauppa- ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Külastusaadress: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| ja |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Postiaadress: |
| P.O. Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Hr Henri Backman |
| Telefon: (358) 9 16 06 36 27 |
| Faks: (358) 9 16 06 46 22 |
| E-post: henri.backman@ktm.fi |
| Pr Katri Amper |
| Üldelektronpostiaadress: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Interneti-aadress: http://www.ktm.fi |

Kauppa- ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Külastusaadress:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

ja

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Postiaadress:

P.O. Box 32

FIN-00023 Government

Hr Henri Backman

Telefon: (358) 9 16 06 36 27

Faks: (358) 9 16 06 46 22

E-post: henri.backman@ktm.fi

Pr Katri Amper

Üldelektronpostiaadress: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Interneti-aadress: http://www.ktm.fi

ROOTSI

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S–11386 Stockholm |
| Pr Kerstin Carlsson |
| Telefon: (46) 86 90 48 82 või (46) 86 90 48 00 |
| Faks: (46) 8 690 48 40 või (46) 83 06 759 |
| E-post: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Üldelektronpostiaadress: 9834@kommers.se |
| Interneti-aadress: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S–11386 Stockholm

Pr Kerstin Carlsson

Telefon: (46) 86 90 48 82 või (46) 86 90 48 00

Faks: (46) 8 690 48 40 või (46) 83 06 759

E-post: kerstin.carlsson@kommers.se

Üldelektronpostiaadress: 9834@kommers.se

Interneti-aadress: http://www.kommers.se

ÜHENDKUNINGRIIK

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Hr Philip Plumb |
| Telefon: (44) 20 72 15 14 88 |
| Faks: (44) 20 72 15 15 29 |
| E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Üldelektronpostiaadress: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Interneti-aadress: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Hr Philip Plumb

Telefon: (44) 20 72 15 14 88

Faks: (44) 20 72 15 15 29

E-post: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Üldelektronpostiaadress: 9834@dti.gsi.gov.uk

Interneti-aadress: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Pr Adinda Batsleer |
| Telefon: (32) 2 286 18 61 |
| Faks: (32) 2 286 18 00 |
| E-post: aba@eftasurv.int |
| Pr Tuija Ristiluoma |
| Telefon: (32) 2 286 18 71 |
| Faks: (32) 2 286 18 00 |
| E-post: tri@eftasurv.int |
| Üldelektronpostiaadress: drafttechregesa@eftasurv.int |
| Interneti-aadress: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Pr Adinda Batsleer

Telefon: (32) 2 286 18 61

Faks: (32) 2 286 18 00

E-post: aba@eftasurv.int

Pr Tuija Ristiluoma

Telefon: (32) 2 286 18 71

Faks: (32) 2 286 18 00

E-post: tri@eftasurv.int

Üldelektronpostiaadress: drafttechregesa@eftasurv.int

Interneti-aadress: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue de Trêves 74 |
| B-1040 Bruxelles |
| Pr Kathleen Byrne |
| Telefon: (32) 2 286 17 34 |
| Faks: (32) 2 286 17 42 |
| E-post: kathleen.byrne@efta.int |
| Üldelektronpostiaadress: drafttechregefta@efta.int |
| Interneti-aadress: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue de Trêves 74

B-1040 Bruxelles

Pr Kathleen Byrne

Telefon: (32) 2 286 17 34

Faks: (32) 2 286 17 42

E-post: kathleen.byrne@efta.int

Üldelektronpostiaadress: drafttechregefta@efta.int

Interneti-aadress: http://www.efta.int

TÜRGI

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari nr 36 |
| 06510 |
| Emek — Ankara |
| Hr Saadettin Doğan |
| Telefon: (90) 312 212 58 99 |
| (90) 312 204 81 02 |
| Faks: (90) 312 212 87 68 |
| E-post: dtsabbil@dtm.gov.tr |
| Interneti-aadress: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari nr 36

06510

Emek — Ankara

Hr Saadettin Doğan

Telefon: (90) 312 212 58 99

(90) 312 204 81 02

Faks: (90) 312 212 87 68

E-post: dtsabbil@dtm.gov.tr

Interneti-aadress: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Aasta — registreerimisnumber — päritoluliikmesriik.

(2)  Periood, mille vältel eelnõud ei või vastu võtta.

(3)  Ooteaega ei kohaldata, kuna komisjon aktsepteerib teavitava liikmesriigi poolt esitatud kiireloomulise vastuvõtmise põhjendusi.

(4)  Ooteaega ei kohaldata, kuna meede puudutab tehnilisi spetsifikatsioone või muid eeskirju või teenuseid puudutavaid eeskirju, mis on seotud fiskaal- või finantsmeetmetega vastavalt direktiivi 98/34/EÜ artikli 1 lõike 11 teise lõigu kolmandale taandele.

(5)  Teatamismenetlus on lõpetatud.

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/34

---

Teatis muu hulgas Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes kohaldavate tasakaalustavate meetmete vahepealse osalise läbivaatamise algatamise kohta

(2005/C 101/14)

Komisjon on saanud vahepealse osalise läbivaatamise taotluse vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (1) artikli 11 lõikele 3 (“dumpinguvastane algmäärus”) ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/97 (2) artiklile 19 (“subsiidiumivastane algmäärus”).

1.   Läbivaatamistaotlus

Läbivaatamistaotluse on esitanud India eksportija Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (“taotleja”).

Taotlus piirdub meetme vormiga ja eelkõige taotleja pakutava kohustuse vastuvõetavuse läbivaatamisega.

2.   Toode

Läbivaadatav toode on Indiast pärinev sulfaniilhappe (“vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodi ex 2921 42 10 (TARIC-kood 2921421060) alla. Kõnealune CN-kood on esitatud ainult teavitamise eesmärgil.

3.   Olemasolevad meetmed

Praegu kohaldatakse Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2002 (3) kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1338/2002 (4) lõplikku tasakaalustavat tollimaksu.

4.   Läbivaatamise põhjused

Komisjon oli taotleja kohustuse juba heaks kiitnud, kui kehtestati lõplikud dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud 2002. aasta juulis. Kuid 2004. aasta märtsis võttis taotleja oma kohustused vabatahtlikult tagasi, väidetavalt ajendatuna sellest, et Hiina eksportijad, kelle suhtes kohaldatakse samuti dumpinguvastaseid tollimakse, absorbeerisid tollimaksu muutes kõnealuse kohustuse seega teostamatuks. Pärast Hiina Rahvavabariigist pärineva impordi läbivaatamist absorptsiooni suhtes (5) on taotleja valmis uuesti pakkuma oma kohustust endistel tingimustel, mida peeti asjakohaseks, et kõrvaldada dumpingu ja subsideerimise kahjulik mõju. Seetõttu on taotleja esitatud vaatlusaluse toote impordi suhtes kohaldatavate meetmete vormi läbivaatamine põhjendatud.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et osalise vahepealse läbivaatamise algatamise õigustamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatab käesolevaga dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõike 3 ja subsiidiumivastase algmääruse artikli 19 alusel läbivaatamise, mis piirdub taotleja pakutava kohustuse vastuvõetavuse läbivaatamisega.

a)   Teabe kogumine ja poolte ärakuulamine

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks teavitab komisjon taotlejat ja India ametiasutusi läbivaatamise algatamisest. Taotlejal palutakse esitada asjakohane teave ja täiendavad dokumendid, mis on seotud tema läbivaatamistaotlusega, eelkõige üksikasjad kohustuse kohta, mida ta on valmis pakkuma. Kõnealune teave ja täiendavad dokumendid peavad komisjoni jõudma käesoleva teadaande punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

Kõigil huvitatud pooltel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada komisjonile asjakohast teavet koos täiendavate dokumentidega. Kõnealune teave ja täiendavad dokumendid peavad komisjoni jõudma käesoleva teadaande punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

Peale selle võib komisjon huvitatud pooled ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada käesoleva teadaande punkti 6 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul.

6.   Tähtajad

a)   Pooltele endast teatamiseks, et esitada asjaomane teave

Kõik huvitatud pooled, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja asjaomase teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas pool on endast teatanud eespool nimetatud ajavahemiku jooksul.

b)   Ärakuulamised

Peale selle võivad kõik huvitatud pooled sama 40päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

7.   Kirjalikud esildised ja kirjavahetus

Kõik huvitatud poolte esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud poole nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksi- ja/või teleksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teadaandes nõutud teave ja kirjavahetus, mille huvitatud pooled saadavad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga “Piiratud” (6) ning vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 19 lõikele 2 ja subsiidiumivastase algmääruse artikli 29 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge “Tutvumiseks huvitatud pooltele”.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brüssel |
| Faks (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brüssel

Faks (32-2) 295 65 05

8.   Koostööst keeldumine

Kui mõni huvitatud pool ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii negatiivsed kui ka positiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud pool on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud pool ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt dumpinguvastase algmääruse artiklile 18 ja subsiidiumivastase algmääruse artiklile 28, võib tulemus olla poolele ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

(2)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

(3)  EÜT L 196, 25. 7.2002, lk 11. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 492/2004, (EÜT L 80, 18.3.2004, lk 6).

(4)  EÜT L 196, 25.7.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 492/2004, (ELT L 80, 18.3.2004, lk 6).

(5)  ELT L 40, 12.2.2004, lk 17.

(6)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1) artiklile 19, nõukogu määruse (EÜ) nr 2026/97 (EÜT L 288, 21.10.19, lk 1) artiklile 29, GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6 ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklile 12.

---

II Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt vastuvõetud õigusaktid

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/36

---

Madalmaade Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus piiriülese politseikoostöö tugevdamise kohta kohtumiste puhul, kus viibib suur hulk inimesi rohkem kui ühest liikmesriigist ja kus politseitöö peamine eesmärk on avaliku korra ja turvalisuse tagamine ning kuritegude ärahoidmine ja nende vastu võitlemine

(2005/C 101/15)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 29 ja 30,

võttes arvesse Madalmaade Kuningriigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu üheks eesmärgiks on tagada kodanikele kõrgetasemeline kaitse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu üheks eesmärgiks on tagada kodanikele kõrgetasemeline kaitse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal.

| (2) | Üheks vahendiks selle eesmärgi saavutamisel on koostöö tihendamine politseiteenistuste vahel. |
| --- | --- |

(2)

Üheks vahendiks selle eesmärgi saavutamisel on koostöö tihendamine politseiteenistuste vahel.

| (3) | Avaliku korra ja turvalisuse säilitamisel ning kuritegude ärahoidmisel ja nende vastu võitlemisel kohtumiste puhul, kus viibib suur hulk inimesi, tuleb liidu liikmesriikide politseiteenistustel üha rohkem tegeleda teistest liikmesriikidest pärinevate osalejatega. |
| --- | --- |

(3)

Avaliku korra ja turvalisuse säilitamisel ning kuritegude ärahoidmisel ja nende vastu võitlemisel kohtumiste puhul, kus viibib suur hulk inimesi, tuleb liidu liikmesriikide politseiteenistustel üha rohkem tegeleda teistest liikmesriikidest pärinevate osalejatega.

| (4) | Seda suundumust arvesse võttes ning varasematest algatustest (2) tulenevalt on vaja suurendada rahvusvahelist politseikoostööd kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Seda suundumust arvesse võttes ning varasematest algatustest (2) tulenevalt on vaja suurendada rahvusvahelist politseikoostööd kõnealuses valdkonnas.

| (5) | Schengeni acquis'ga tagatud võimalustest ei piisa tõhusa piiriülese abi kindlustamiseks, |
| --- | --- |

(5)

Schengeni acquis'ga tagatud võimalustest ei piisa tõhusa piiriülese abi kindlustamiseks,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | rahvusvaheline sündmus — kohtumine, kus osaleb suur hulk inimesi rohkem kui ühest liikmesriigist ja kus politseitöö peamine eesmärk on avaliku korra ning turvalisuse tagamine ning kuritegude ärahoidmine ja nende vastu võitlemine. |
| --- | --- |

1.

rahvusvaheline sündmus — kohtumine, kus osaleb suur hulk inimesi rohkem kui ühest liikmesriigist ja kus politseitöö peamine eesmärk on avaliku korra ning turvalisuse tagamine ning kuritegude ärahoidmine ja nende vastu võitlemine.

| 2. | piiriülene abi — abi, mida ühe liikmesriigi palvel osutavad teise liikmesriigi politseiametnikud rahvusvahelise sündmusega seoses või ühe liikmesriigi varustuse kasutamine teise liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

2.

piiriülene abi — abi, mida ühe liikmesriigi palvel osutavad teise liikmesriigi politseiametnikud rahvusvahelise sündmusega seoses või ühe liikmesriigi varustuse kasutamine teise liikmesriigi territooriumil.

Artikkel 2

Eesmärk

Käesoleva otsuse eesmärk on võimaluse korral piiriülese abi kavandamine ja tõhustamine.

Artikkel 3

Kavandamine

1.   Iga kalendriaasta viimases kvartalis esitab nõukogu eesistujariik ülevaate rahvusvahelise abi kohta, mida järgmisel kalendriaastal eeldatavasti vajatakse.

2.   Ülevaade sisaldab:

| a) | järgmiseks kalendriaastaks kavandatud rahvusvaheliste sündmuste ajakava; |
| --- | --- |

a)

järgmiseks kalendriaastaks kavandatud rahvusvaheliste sündmuste ajakava;

| b) | ülevaadet rahvusvahelisest abist, mida taotlevad liikmesriigid, kelle territooriumil need sündmused toimuvad. Nimetatakse ka need liikmesriigid, kellelt kavatsetakse abi paluda. |
| --- | --- |

b)

ülevaadet rahvusvahelisest abist, mida taotlevad liikmesriigid, kelle territooriumil need sündmused toimuvad. Nimetatakse ka need liikmesriigid, kellelt kavatsetakse abi paluda.

3.   Ülevaate koostavad avaliku korra ja turvalisuse eest vastutavad keskasutused, millele viidatakse 26. mai 1997. aasta ühismeetmes 97/339/JSK, mille nõukogu võttis vastu Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel, pidades silmas avaliku korra ja turvalisuse alast koostööd. (3)

4.   Liikmesriigid esitavad lõikes 2 osutatud andmed nõukogu eesistujariigile iga aasta 30. oktoobriks.

5.   Eesistujariik saadab lõikes 1 nimetatud ülevaate nõukogule konfidentsiaalseks tutvumiseks.

Artikkel 4

Aruandlus

1.   Iga aasta 31. jaanuariks koostab nõukogu eesistujariik aruande eelmise aasta jooksul pakutud rahvusvahelisest abist.

2.   Lõikes 1 osutatud aruanne sisaldab:

| a) | ülevaadet toimunud rahvusvahelistest sündmustest, |
| --- | --- |

a)

ülevaadet toimunud rahvusvahelistest sündmustest,

| b) | ülevaadet kõnealuse aasta jooksul pakutud ja saadud rahvusvahelisest abist, |
| --- | --- |

b)

ülevaadet kõnealuse aasta jooksul pakutud ja saadud rahvusvahelisest abist,

| c) | ülevaadet liikmesriikide täheldatud peamistest rahvusvaheliste sündmustega seotud probleemidest, |
| --- | --- |

c)

ülevaadet liikmesriikide täheldatud peamistest rahvusvaheliste sündmustega seotud probleemidest,

| d) | soovitusi punktis c osutatud probleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

d)

soovitusi punktis c osutatud probleemide lahendamiseks.

3.   Aruande koostavad avaliku korra ja turvalisuse eest vastutavad keskasutused.

4.   Liikmesriigid esitavad lõikes 2 osutatud andmed koos nendega seotud võimalike soovitustega hiljemalt iga aasta 1. detsembriks.

5.   Eesistujariik saadab lõikes 1 nimetatud aruande nõukogule konfidentsiaalseks tutvumiseks.

Artikkel 5

Taustauuringud

1.   Nõukogu peasekretariaat abistab liikmesriike, uurides olemasolevaid lepinguid piiriülese abi kohta.

2.   Liikmesriigid edastavad selliste lepingute tekstid nõukogu peasekretariaadile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist.

3.   Hiljemalt ühe aasta jooksul arutab nõukogu lõikes 1 osutatud uuringute tulemustele toetudes, kas peamisi täheldatud probleeme on võimalik lahendada asjakohaste Euroopa õigusaktide, eelkõige Schengeni konventsiooni kohandamise abil.

Artikkel 6

Avaldamine

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval

Brüssel, ............[kuupäev]

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT L ...

1

(2)  Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta resolutsioon turvalisuse kohta ülemkogu istungitel ja teistel sarnastel kogunemistel (ELT C 116, 30.4.2004, lk 18).

2

(3)  EÜT L 147, 5.6.1997, lk 1.

3

---