# Europos Sąjungos C 232/2021

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 232 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 64 metai2021m. birželio 16d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 232

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

64 metai2021m. birželio 16d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2019–2020 M. SESIJA2019 m. lapkričio 25–28 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 203, 2021 5 28 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2019–2020 M. SESIJA2019 m. lapkričio 25–28 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 203, 2021 5 28 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 203, 2021 5 28 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2019 m. lapkričio 26 d., antradienis |
| 2021/C 232/01 | 2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (2019/2876(RSP)) | 2 |
| | 2019 m. lapkričio 28 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 232/02 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl laisvių padėties Alžyre (2019/2927(RSP)) | 12 |
| 2021/C 232/03 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl José Danielio Ferrero atvejo Kuboje (2019/2929(RSP)) | 17 |
| 2021/C 232/04 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Haičio (2019/2928(RSP)) | 21 |
| 2021/C 232/05 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Bolivijoje (2019/2896(RSP)) | 25 |
| 2021/C 232/06 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (2019/2930(RSP)) | 28 |
| 2021/C 232/07 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP 25) (2019/2712(RSP)) | 30 |
| 2021/C 232/08 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos ir kitų kovos su smurtu dėl lyties priemonių (2019/2855(RSP)) | 48 |
| 2021/C 232/09 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujausių Rusijos Federacijos veiksmų, nukreiptų prieš Lietuvos teisėjus, prokurorus ir tyrėjus, dalyvavusius tiriant tragiškus 1991 m. sausio 13 d. įvykius Vilniuje (2019/2938(RSP)) | 54 |
| 2021/C 232/10 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priemonių, skirtų PPO sprendimo dėl ginčo dėl bendrovės Airbus poveikio Europos žemės ūkiui problemai spręsti (2019/2895(RSP)) | 58 |
| 2021/C 232/11 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl PPO apeliacinio komiteto krizės (2019/2918(RSP)) | 62 |
| 2021/C 232/12 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vykstančių derybų dėl naujo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (2019/2832(RSP)) | 64 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2019 m. lapkričio 26 d., antradienis

2021/C 232/01

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (2019/2876(RSP))

2

2019 m. lapkričio 28 d., ketvirtadienis

2021/C 232/02

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl laisvių padėties Alžyre (2019/2927(RSP))

12

2021/C 232/03

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl José Danielio Ferrero atvejo Kuboje (2019/2929(RSP))

17

2021/C 232/04

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Haičio (2019/2928(RSP))

21

2021/C 232/05

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Bolivijoje (2019/2896(RSP))

25

2021/C 232/06

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (2019/2930(RSP))

28

2021/C 232/07

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP 25) (2019/2712(RSP))

30

2021/C 232/08

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos ir kitų kovos su smurtu dėl lyties priemonių (2019/2855(RSP))

48

2021/C 232/09

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujausių Rusijos Federacijos veiksmų, nukreiptų prieš Lietuvos teisėjus, prokurorus ir tyrėjus, dalyvavusius tiriant tragiškus 1991 m. sausio 13 d. įvykius Vilniuje (2019/2938(RSP))

54

2021/C 232/10

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priemonių, skirtų PPO sprendimo dėl ginčo dėl bendrovės Airbus poveikio Europos žemės ūkiui problemai spręsti (2019/2895(RSP))

58

2021/C 232/11

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl PPO apeliacinio komiteto krizės (2019/2918(RSP))

62

2021/C 232/12

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vykstančių derybų dėl naujo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (2019/2832(RSP))

64

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2019 m. lapkričio 27 d., trečiadienis |
| 2021/C 232/13 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Komisijos rinkimų (2019/2109(INS)) | 68 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2019 m. lapkričio 27 d., trečiadienis

2021/C 232/13

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Komisijos rinkimų (2019/2109(INS))

68

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2019 m. lapkričio 26 d., antradienis |
| 2021/C 232/14 | 2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiamos paukštienai ir paukštienos gaminiams taikomos prekybos lengvatos, numatytos Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarime, sudarymo Sąjungos vardu projekto (10720/2019 – C9-0105/2019 – 2019/0132(NLE)) | 70 |
| 2021/C 232/15 | 2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl gynybos operacijų, įgyvendinamų vykdant Sąjungos politiką, iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir Direktyva 2008/118/EB dėl bendros akcizų tvarkos (COM(2019)0192 – C9-0003/2019 – 2019/0096(CNS)) | 71 |
| 2021/C 232/16 | 2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Joëlle Elvinger Audito Rūmų nare (C9-0122/2019 – 2019/0815(NLE)) | 73 |
| 2021/C 232/17 | 2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti François-Rogerį Cazalą Audito Rūmų nariu (C9-0121/2019 – 2019/0814(NLE)) | 74 |
| 2021/C 232/18 | 2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Alexą Brenninkmeijerį Audito Rūmų nariu (C9-0126/2019 – 2019/0813(NLE)) | 75 |
| 2021/C 232/19 | 2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Nikolaos Milionis Audito Rūmų nariu (C9-0125/2019 – 2019/0812(NLE)) | 76 |
| 2021/C 232/20 | 2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Klausą-Heinerį Lehne Audito Rūmų nariu (C9-0124/2019 – 2019/0811(NLE)) | 77 |
| | 2019 m. lapkričio 27 d., trečiadienis |
| 2021/C 232/21 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti paramą Graikijai (COM(2019)0496 – C9-0144/2019 – 2019/2137(BUD)) | 78 |
| 2021/C 232/22 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti (COM(2019)0251 – C9-0007/2019 – 2019/2026(BUD)) | 80 |
| 2021/C 232/23 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2020 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti (COM(2019)0252 – C9-0008/2019 – 2019/2027(BUD)) | 83 |
| 2021/C 232/24 | 2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto bendro projekto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžetinę procedūrą (14283/2019 – C9-0186/2019 – 2019/2028(BUD)) | 85 |
| | 2019 m. lapkričio 28 d., ketvirtadienis |
| 2021/C 232/25 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl aukštos kokybės jautienos tarifinės kvotos, nurodytos Atnaujintame susitarimo memorandume dėl galvijienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, importo ir dėl Jungtinių Valstijų kai kuriems Europos Sąjungos produktams taikomų padidintų muito tarifų, dalies skyrimo Jungtinėms Valstijoms sudarymo projekto (2014) (10681/2019 – C9-0107/2019 – 2019/0142(NLE)) | 110 |
| 2021/C 232/26 | 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl aukštos kokybės jautienos tarifinės kvotos, nurodytos Atnaujintame susitarimo memorandume dėl galvijienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, importo ir dėl Jungtinių Valstijų kai kuriems Europos Sąjungos produktams taikomų padidintų muito tarifų, dalies skyrimo Jungtinėms Valstijoms sudarymo projekto (2014) (10681/2019 – C9-0107/2019 – 2019/0142M(NLE)) | 111 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2019 m. lapkričio 26 d., antradienis

2021/C 232/14

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiamos paukštienai ir paukštienos gaminiams taikomos prekybos lengvatos, numatytos Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarime, sudarymo Sąjungos vardu projekto (10720/2019 – C9-0105/2019 – 2019/0132(NLE))

70

2021/C 232/15

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl gynybos operacijų, įgyvendinamų vykdant Sąjungos politiką, iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir Direktyva 2008/118/EB dėl bendros akcizų tvarkos (COM(2019)0192 – C9-0003/2019 – 2019/0096(CNS))

71

2021/C 232/16

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Joëlle Elvinger Audito Rūmų nare (C9-0122/2019 – 2019/0815(NLE))

73

2021/C 232/17

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti François-Rogerį Cazalą Audito Rūmų nariu (C9-0121/2019 – 2019/0814(NLE))

74

2021/C 232/18

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Alexą Brenninkmeijerį Audito Rūmų nariu (C9-0126/2019 – 2019/0813(NLE))

75

2021/C 232/19

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Nikolaos Milionis Audito Rūmų nariu (C9-0125/2019 – 2019/0812(NLE))

76

2021/C 232/20

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Klausą-Heinerį Lehne Audito Rūmų nariu (C9-0124/2019 – 2019/0811(NLE))

77

2019 m. lapkričio 27 d., trečiadienis

2021/C 232/21

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti paramą Graikijai (COM(2019)0496 – C9-0144/2019 – 2019/2137(BUD))

78

2021/C 232/22

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti (COM(2019)0251 – C9-0007/2019 – 2019/2026(BUD))

80

2021/C 232/23

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2020 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti (COM(2019)0252 – C9-0008/2019 – 2019/2027(BUD))

83

2021/C 232/24

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto bendro projekto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžetinę procedūrą (14283/2019 – C9-0186/2019 – 2019/2028(BUD))

85

2019 m. lapkričio 28 d., ketvirtadienis

2021/C 232/25

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl aukštos kokybės jautienos tarifinės kvotos, nurodytos Atnaujintame susitarimo memorandume dėl galvijienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, importo ir dėl Jungtinių Valstijų kai kuriems Europos Sąjungos produktams taikomų padidintų muito tarifų, dalies skyrimo Jungtinėms Valstijoms sudarymo projekto (2014) (10681/2019 – C9-0107/2019 – 2019/0142(NLE))

110

2021/C 232/26

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl aukštos kokybės jautienos tarifinės kvotos, nurodytos Atnaujintame susitarimo memorandume dėl galvijienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, importo ir dėl Jungtinių Valstijų kai kuriems Europos Sąjungos produktams taikomų padidintų muito tarifų, dalies skyrimo Jungtinėms Valstijoms sudarymo projekto (2014) (10681/2019 – C9-0107/2019 – 2019/0142M(NLE))

111

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2021 6 16

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2019–2020 M. SESIJA

2019 m. lapkričio 25–28 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 203, 2021 5 28.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2019 m. lapkričio 26 d., antradienis

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/2

---

P9_TA(2019)0066

Vaiko teisės minint Vaiko teisių konvencijos 30-ąsias metines

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų teisių 30-ųjų JT vaiko teisių konvencijos metinių proga (2019/2876(RSP))

(2021/C 232/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT vaiko teisių konvenciją (VTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT vaiko teisių konvenciją (VTK),

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (PTC) 24 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (PTC) 24 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 11 principą dėl vaikų priežiūros ir paramos vaikams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į jo 11 principą dėl vaikų priežiūros ir paramos vaikams,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl vaikų migrantų apsaugos (3) ir 2017 m. balandžio 12 d. dėl vaikų migrantų apsaugos (COM(2017)0211), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl vaikų migrantų apsaugos (3) ir 2017 m. balandžio 12 d. dėl vaikų migrantų apsaugos (COM(2017)0211),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl interseksualių asmenų teisių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl interseksualių asmenų teisių (4),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 25 d. Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 10 dėl vaikų teisių nepilnamečių justicijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio 25 d. Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 10 dėl vaikų teisių nepilnamečių justicijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 18 d. Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 13 dėl vaiko teisės nepatirti jokios formos smurto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 18 d. Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 13 dėl vaiko teisės nepatirti jokios formos smurto,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29 d. Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 14 dėl vaiko teisės į tai, kad pirmenybė būtų teikiama jo interesams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 29 d. Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 14 dėl vaiko teisės į tai, kad pirmenybė būtų teikiama jo interesams,

| — | atsižvelgdamas į VTK 37 straipsnį ir 2005 m. rugsėjo 1 d. JT Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 6 bei JT Vaiko teisių komiteto 2012 m. rugsėjo 28 d.ataskaitą dėl 2012 m. bendrosios diskusijos dėl visų vaikų teisių tarptautinės migracijos srityje dienos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į VTK 37 straipsnį ir 2005 m. rugsėjo 1 d. JT Vaiko teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 6 bei JT Vaiko teisių komiteto 2012 m. rugsėjo 28 d.ataskaitą dėl 2012 m. bendrosios diskusijos dėl visų vaikų teisių tarptautinės migracijos srityje dienos,

| — | atsižvelgdamas į UNICEF pranešimą „Vaikų padėtis pasaulyje 2019 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į UNICEF pranešimą „Vaikų padėtis pasaulyje 2019 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi VTK 1 straipsnyje apibrėžta, kad „šioje konvencijoje vaikas – kiekvienas jaunesnis kaip 18 metų amžiaus žmogus, nebent pagal vaikui taikomus teisės aktus pilnametystė įgyjama anksčiau“; |
| --- | --- |

A.

kadangi VTK 1 straipsnyje apibrėžta, kad „šioje konvencijoje vaikas – kiekvienas jaunesnis kaip 18 metų amžiaus žmogus, nebent pagal vaikui taikomus teisės aktus pilnametystė įgyjama anksčiau“;

| B. | kadangi Europoje gyvena 100 mln. vaikų, kurie sudaro daugiau nei 20 proc. ES gyventojų skaičiaus, o besivystančiose šalyse jaunesni nei 18 metų vaikai sudaro daugiau nei 40 proc. gyventojų skaičiaus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europoje gyvena 100 mln. vaikų, kurie sudaro daugiau nei 20 proc. ES gyventojų skaičiaus, o besivystančiose šalyse jaunesni nei 18 metų vaikai sudaro daugiau nei 40 proc. gyventojų skaičiaus;

| C. | kadangi vaiko teisių propagavimas yra aiškiai suformuluotas ES politikos tikslas ir kadangi ES pagrindinių teisių chartijoje reikalaujama, kad vykdant visus ES veiksmus būtų pirmiausia atsižvelgiama į vaiko interesus; |
| --- | --- |

C.

kadangi vaiko teisių propagavimas yra aiškiai suformuluotas ES politikos tikslas ir kadangi ES pagrindinių teisių chartijoje reikalaujama, kad vykdant visus ES veiksmus būtų pirmiausia atsižvelgiama į vaiko interesus;

| D. | kadangi VTK yra daugiausia ratifikuota tarptautinė žmogaus teisių sutartis, kurią yra ratifikavusios visos ES valstybės narės ir kurioje nustatomi aiškūs teisiniai įpareigojimai propaguoti, apsaugoti ir remti kiekvieno vaiko teises jų jurisdikcijoje; kadangi lapkričio 20 d. Europos Parlamente vyks aukšto lygio konferencija 30-osioms VTK metinėms paminėti; kadangi Europos Parlamento pirmininkas yra pažadėjęs, kad Pasaulio vaikų diena bus švenčiama kiekvienų metų lapkričio 20 d. Europos Parlamente organizuojant renginį, kuriame dalyvaus vaikai; |
| --- | --- |

D.

kadangi VTK yra daugiausia ratifikuota tarptautinė žmogaus teisių sutartis, kurią yra ratifikavusios visos ES valstybės narės ir kurioje nustatomi aiškūs teisiniai įpareigojimai propaguoti, apsaugoti ir remti kiekvieno vaiko teises jų jurisdikcijoje; kadangi lapkričio 20 d. Europos Parlamente vyks aukšto lygio konferencija 30-osioms VTK metinėms paminėti; kadangi Europos Parlamento pirmininkas yra pažadėjęs, kad Pasaulio vaikų diena bus švenčiama kiekvienų metų lapkričio 20 d. Europos Parlamente organizuojant renginį, kuriame dalyvaus vaikai;

| E. | kadangi daugelyje pasaulio vietų, įskaitant ES valstybes nares, vaiko teisės ir toliau pažeidžiamos dėl smurto, piktnaudžiavimo, išnaudojimo, skurdo, socialinės atskirties ir diskriminacijos dėl religijos, negalios, lyties, seksualinės tapatybės, amžiaus, etninės kilmės, migracijos ar gyvenamosios vietos statuso; |
| --- | --- |

E.

kadangi daugelyje pasaulio vietų, įskaitant ES valstybes nares, vaiko teisės ir toliau pažeidžiamos dėl smurto, piktnaudžiavimo, išnaudojimo, skurdo, socialinės atskirties ir diskriminacijos dėl religijos, negalios, lyties, seksualinės tapatybės, amžiaus, etninės kilmės, migracijos ar gyvenamosios vietos statuso;

| F. | kadangi VTK 12 straipsniu ir PTC 24 straipsniu siekiama apsaugoti vaiko teisę būti išklausytam ir į tai, kad į jų nuomonę su jais susijusiais klausimais būtų atsižvelgiama pagal jų amžių ir brandą; |
| --- | --- |

F.

kadangi VTK 12 straipsniu ir PTC 24 straipsniu siekiama apsaugoti vaiko teisę būti išklausytam ir į tai, kad į jų nuomonę su jais susijusiais klausimais būtų atsižvelgiama pagal jų amžių ir brandą;

| G. | kadangi VTK 5 straipsnyje numatyta, kad „valstybės dalyvės gerbia tėvų arba, tam tikrais atvejais, išplėstinės šeimos arba bendruomenės narių, jei to reikalauja vietiniai papročiai, globėjų ar kitų, pagal įstatymą už viską atsakančių asmenų atsakomybę, teises ir pareigas tinkamai, pagal didėjančius sugebėjimus, vaiką pakreipti ir, jam naudojantis šia Konvencija pripažintomis teisėmis, vadovauti“; |
| --- | --- |

G.

kadangi VTK 5 straipsnyje numatyta, kad „valstybės dalyvės gerbia tėvų arba, tam tikrais atvejais, išplėstinės šeimos arba bendruomenės narių, jei to reikalauja vietiniai papročiai, globėjų ar kitų, pagal įstatymą už viską atsakančių asmenų atsakomybę, teises ir pareigas tinkamai, pagal didėjančius sugebėjimus, vaiką pakreipti ir, jam naudojantis šia Konvencija pripažintomis teisėmis, vadovauti“;

| H. | kadangi globalūs klausimai, kaip antai klimato kaita, naujosios technologijos ir skaitmeninimas, kelia vaikams naujas grėsmes ir kartu atveria jiems naujas galimybes mokytis ir užmegzti ryšius; |
| --- | --- |

H.

kadangi globalūs klausimai, kaip antai klimato kaita, naujosios technologijos ir skaitmeninimas, kelia vaikams naujas grėsmes ir kartu atveria jiems naujas galimybes mokytis ir užmegzti ryšius;

| I. | kadangi ES yra įsipareigojusi įgyvendinti 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir vidaus, ir išorės politikos srityse, įskaitant 16.2 DVT „panaikinti vaikų paniekinimą, išnaudojimą, neteisėtą prekybą ir visų formų smurtą prieš vaikus bei jų kankinimą“; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES yra įsipareigojusi įgyvendinti 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir vidaus, ir išorės politikos srityse, įskaitant 16.2 DVT „panaikinti vaikų paniekinimą, išnaudojimą, neteisėtą prekybą ir visų formų smurtą prieš vaikus bei jų kankinimą“;

| J. | kadangi beveik 25 milijonams jaunesnių nei 18 metų vaikų ES kyla skurdo ar socialinės atskirties pavojus; kadangi dėl skurdo vaikai netenka švietimo ir vaikų priežiūros galimybių, galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, valgyti tinkamą maistą ir gyventi tinkamame būste, šeimos paramos ir netgi apsaugos nuo smurto ir tai gali turėti labai ilgalaikių padarinių; kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra yra pabrėžusi, jog kova su vaikų skurdu taip pat yra pagrindinių teisių ir teisinių įsipareigojimų klausimas (5); |
| --- | --- |

J.

kadangi beveik 25 milijonams jaunesnių nei 18 metų vaikų ES kyla skurdo ar socialinės atskirties pavojus; kadangi dėl skurdo vaikai netenka švietimo ir vaikų priežiūros galimybių, galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, valgyti tinkamą maistą ir gyventi tinkamame būste, šeimos paramos ir netgi apsaugos nuo smurto ir tai gali turėti labai ilgalaikių padarinių; kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra yra pabrėžusi, jog kova su vaikų skurdu taip pat yra pagrindinių teisių ir teisinių įsipareigojimų klausimas (5);

| K. | kadangi peržiūrėtame Europos konsensuse dėl vystymosi nustatyta, kad vaikai ir jauni žmonės yra vystymosi ir pokyčių variklis, o jų indėlis siekiant Darbotvarkės iki 2030 m. tikslų, be kita ko, dėl jų gebėjimo kurti naujoves, yra labai svarbus; kadangi Konsensuse taip pat teigiama, kad ES ir jos valstybės narės stiprins jaunų žmonių teises ir įgalins juos užsiimti viešaisiais reikalais skatindamos jų dalyvavimą vietos ekonomikoje, visuomenės gyvenime ir sprendimų priėmimo procesuose;- |
| --- | --- |

K.

kadangi peržiūrėtame Europos konsensuse dėl vystymosi nustatyta, kad vaikai ir jauni žmonės yra vystymosi ir pokyčių variklis, o jų indėlis siekiant Darbotvarkės iki 2030 m. tikslų, be kita ko, dėl jų gebėjimo kurti naujoves, yra labai svarbus; kadangi Konsensuse taip pat teigiama, kad ES ir jos valstybės narės stiprins jaunų žmonių teises ir įgalins juos užsiimti viešaisiais reikalais skatindamos jų dalyvavimą vietos ekonomikoje, visuomenės gyvenime ir sprendimų priėmimo procesuose;-

| L. | kadangi investicijos į vaikų ateitį, vaikų apsaugos svarba įgyvendinant išsamią vaiko teisių srities strategiją ir Vaikų garantijos kaip priemonės kovoti su skurdu ir užtikrinti, kad vaikai turėtų galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis sukūrimas yra pabrėžiami kaip svarbiausi prioritetai Komisijos vicepirmininkės, atsakingos už demokratijos ir demografijos klausimus, Dubravkos Šuicos ir paskirtojo Komisijos nario, atsakingo už darbo vietas, Nicolaso Schmito įgaliojamuosiuose raštuose; |
| --- | --- |

L.

kadangi investicijos į vaikų ateitį, vaikų apsaugos svarba įgyvendinant išsamią vaiko teisių srities strategiją ir Vaikų garantijos kaip priemonės kovoti su skurdu ir užtikrinti, kad vaikai turėtų galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis sukūrimas yra pabrėžiami kaip svarbiausi prioritetai Komisijos vicepirmininkės, atsakingos už demokratijos ir demografijos klausimus, Dubravkos Šuicos ir paskirtojo Komisijos nario, atsakingo už darbo vietas, Nicolaso Schmito įgaliojamuosiuose raštuose;

| M. | kadangi vaikai yra pažeidžiama grupė, kuriai didelį poveikį daro neigiami klimato kaitos padariniai, ir daugiausia dėl jos neigiamo poveikio, kaip antai sausrų, potvynių ir audrų, maisto krizių ir taršos, nukentėję asmenys; kadangi daugiau nei kas ketvirta jaunesnių nei penkerių metų vaikų mirtis pasaulyje yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su aplinkos pavojais (6); |
| --- | --- |

M.

kadangi vaikai yra pažeidžiama grupė, kuriai didelį poveikį daro neigiami klimato kaitos padariniai, ir daugiausia dėl jos neigiamo poveikio, kaip antai sausrų, potvynių ir audrų, maisto krizių ir taršos, nukentėję asmenys; kadangi daugiau nei kas ketvirta jaunesnių nei penkerių metų vaikų mirtis pasaulyje yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijusi su aplinkos pavojais (6);

| N. | kadangi beveik kas ketvirta ES registruojama prekybos žmonėmis auka yra vaikas, taip pat savo valstybės narės viduje; kadangi pagrindinis taikinys yra mergaitės; jomis prekiaujama seksualinio išnaudojimo tikslais (7); |
| --- | --- |

N.

kadangi beveik kas ketvirta ES registruojama prekybos žmonėmis auka yra vaikas, taip pat savo valstybės narės viduje; kadangi pagrindinis taikinys yra mergaitės; jomis prekiaujama seksualinio išnaudojimo tikslais (7);

| O. | kadangi seksualinė prievarta prieš vaikus ir jų išnaudojimas internete yra sunkus pagrindinių vaiko teisių pažeidimas, sukeliantis nukentėjusiems vaikams didžiulę traumą ir ilgalaikius žalingus padarinius, kurie gali išlikti ir vaikui suaugus, ir plintantis reiškinys; kadangi internete plinta naujų formų nusikaltimai, kaip antai „keršto pornografija“ ir su seksualiniais santykiais susijęs turto prievartavimas, dėl kurių valstybės narės turi imtis konkrečių priemonių; kadangi, remiantis naujausiais duomenimis, internete drastiškai ir sparčiau nei bet kada iki šiol daugėja seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagos vaizdų, kurie labai plinta dėl interneto; pranešama, kad daugiau nei 45 milijonai nuotraukų ir filmų yra pažymėta kaip seksualinė prievarta prieš vaikus (8); |
| --- | --- |

O.

kadangi seksualinė prievarta prieš vaikus ir jų išnaudojimas internete yra sunkus pagrindinių vaiko teisių pažeidimas, sukeliantis nukentėjusiems vaikams didžiulę traumą ir ilgalaikius žalingus padarinius, kurie gali išlikti ir vaikui suaugus, ir plintantis reiškinys; kadangi internete plinta naujų formų nusikaltimai, kaip antai „keršto pornografija“ ir su seksualiniais santykiais susijęs turto prievartavimas, dėl kurių valstybės narės turi imtis konkrečių priemonių; kadangi, remiantis naujausiais duomenimis, internete drastiškai ir sparčiau nei bet kada iki šiol daugėja seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagos vaizdų, kurie labai plinta dėl interneto; pranešama, kad daugiau nei 45 milijonai nuotraukų ir filmų yra pažymėta kaip seksualinė prievarta prieš vaikus (8);

| P. | kadangi visuomet turi būti užtikrinama vaiko teisė į mokslą; |
| --- | --- |

P.

kadangi visuomet turi būti užtikrinama vaiko teisė į mokslą;

Bendrosios pastabos

| 1. | mano, kad vaiko teisės turėtų būti esminis ES politikos aspektas ir kad VTK 30-osios metinės yra unikali galimybė užtikrinti visapusišką jų įgyvendinimą politiniu ir praktiniu požiūriu, taip pat imtis papildomų priemonių visų – visų pirma, pažeidžiamiausių – vaikų teisėms visame pasaulyje užtikrinti, nieko nepaliekant nuošalyje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina išrinktą Komisijos pirmininkę imtis konkrečių priemonių, kad ES veiksmai vaiko teisių srityje būtų matomesni, pavyzdžiui, paskirti aukšto lygio visuomenės veikėją ES atstovu vaiko teisių klausimais; siūlo, kad tam atstovui tektų akivaizdi ir išimtinė atsakomybė už vaikus, kad jis būtų visų su vaikais susijusių ES reikalų ir politikos sričių orientyras ir užtikrintų nuoseklų suderintą požiūrį į vaiko teisių apsaugą visose vidaus ir išorės ES politikos ir veiksmų srityse; ragina įsteigti ES vaikų apsaugos centrą, kuris užtikrintų tokį veiksmingą ir suderintą atsaką dėl seksualinės prievartos prieš vaikus ir visų smurto prieš vaikus apraiškų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visuose teisės aktuose, visuose vyriausybės atstovų visais lygmenimis priimamuose sprendimuose ir visuose teismo sprendimuose būtų visuomet visiškai gerbiamas vaiko interesų principas, ir skatina valstybes nares dalytis geriausia praktika siekiant tobulinti teisingą vaiko interesų principo taikymą visoje ES; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina naujosios Komisijos įsipareigojimą parengti naują išsamią vaiko teisių strategiją; primena apie ES įsipareigojimą apsaugoti vaiko teises, kaip numatyta ESS 3 straipsnio 3 dalyje, PTC 24 straipsnyje ir peržiūrėtame Europos konsensuse dėl vystymosi; ragina Komisiją parengti strategiją dėl vaikų rėmimo ir apsaugos visame pasaulyje be išimties, įskaitant konkrečiai tam skirtą biudžetą ir vaiko žymiklį, naudotiną paskirstant Komisijos biudžeto lėšas, pagal kurį būtų galima vertinti ir stebėti ES investicijas į vaikus ir užtikrinti atskaitomybę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ištirti, kaip ES kaip organizacija gali prisijungti prie VTK; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad vaiko teisėms apsaugoti svarbūs visi DVT; ragina Komisiją pasiūlyti plataus užmojo ir išsamią ES ir valstybių narių vaiko teisių sistemą, kuri joms leistų pasiekti 17 DVT, visų pirma, įgyvendinant DVT, glaudžiausiai susijusį su vaikais, ir naudojant tiesiogiai su vaiko teisėmis susijusius DVT rodiklius; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad klimato kaita ir aplinkos pavojai, kylantys dėl žmogaus veiklos, įskaitant oro taršą, endokrininę sistemą ardančias medžiagas ir pesticidus, daro vaikams žalingą poveikį; ragina ES ir valstybes nares aktyviau imtis veiksmų užtikrinti vaikams sveiką aplinką ir kovoti su neigiamu klimato kaitos poveikiu, visų pirma, sumažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kaip numatyta Paryžiaus susitarime; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad lyčių nelygybė daro didžiulį poveikį vaikų gyvenimo kokybei; kadangi, nepaisant didelės padarytos pažangos, lytis vis dar yra viena iš pagrindinių nelygybės, atskirties ir smurto priežasčių visame pasaulyje ir daro didelį poveikį vaikams; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad vaikai yra pažeidžiami vartotojai, tad ragina valstybes nares apsaugoti vaikus nuo agresyvios, klaidinančios ir įkyrios reklamos ir vaikų profiliavimo komerciniais tikslais, siekiant užtikrinti, kad jų jurisdikcijai priklausančių žiniasklaidos paslaugų teikėjų ir dalijimosi vaizdo medžiaga platformų paslaugų teikėjų kuriama audiovizualinė reklama neskatintų vaikų sveikatai ir saugai kenksmingo elgesio, visų pirma, susijusio su maisto produktais ir gėrimais, kurių sudėtyje daug druskos, cukraus ar riebalų arba kurie dėl kitų priežasčių neatitinka nacionalinių ir tarptautinių mitybos gairių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina tai, kad vaikų darbo panaikinimas yra vienas iš naujosios Komisijos prioritetų; ragina naująją Komisiją visiškai netoleruoti vaikų darbo; ragina imtis priemonių, kuriomis įmonės būtų įpareigojamos panaikinti vaikų darbą; ragina ES ir valstybes nares užtikrinti, kad jų teritorijoje į apyvartą būtų išleidžiamos prekės, kurias gaminant nebuvo naudojamas priverstinis ar vaikų darbas; |
| --- | --- |

10.

Vidaus politika

Visų smurto prieš vaikus apraiškų panaikinimas

| 11. | smerkia visas smurto prieš vaikus apraiškas, įskaitant fizinį, seksualinį ir žodinį smurtą, smurtą internete ir ne internete, priverstines santuokas, vaikų darbą, prostituciją, prekybą žmonėmis, prekybą organais, kankinimą, kitą žiaurų, nežmonišką ar asmens orumą žeminantį elgesį arba bausmes, žudymą dėl garbės, moterų lyties organų žalojimą, vaikų verbavimą ir ėmimą į karo tarnybą bei vaikų kaip kareivių ir gyvų skydų naudojimą, nepriteklių, nepriežiūrą ir netinkamą mitybą, taip pat psichologinį smurtą ir visas patyčių apraiškas; mano, kad smurto prieš vaikus niekada negalima pateisinti tradicijomis, kultūra, religija ar įsitikinimais, politinėmis ar kitomis nuomonėmis; primena svarbų vaidmenį, kurį bendruomenės ir pilietinės visuomenės organizacijos gali atlikti panaikinant visas smurto prieš vaikus apraiškas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares parengti teisės aktus, kuriais draudžiama taikyti vaikams fizines bausmes ir už jas baudžiama, arba, jeigu tokie teisės aktai jau patvirtinti, užtikrinti, kad jie būtų veiksmingai įgyvendinami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti nacionalinę strategiją ir dalyvaujant daugeliui suinteresuotųjų subjektų įgyvendinti visapusiškas seksualinio smurto prieš vaikus ir vaikų išnaudojimo internete ir ne internete panaikinimo priemones; pabrėžia, kad itin svarbu bendradarbiauti su įmonėmis, ir ragina IRT bendroves ir interneto platformas prisiimti dalį atsakomybės kovojant su seksualine prievarta prieš vaikus ir jų išnaudojimu internete; pabrėžia, kad valstybėse narėse svarbu pradėti nacionalines informuotumo didinimo kampanijas, kad vaikams suprantama kalba būtų pasakojama apie su internetu susijusius pavojus ir grėsmes, taip pat tėvams skirtas kampanijas;- |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina 2019 m. spalio 8 d. Tarybos išvadas dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus ir ragina Tarybai pirmininkaujančias ir pirmininkausiančias valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad valstybės narės imtųsi konkrečių veiksmų ir geriau padėtų nukentėjusiesiems bei įdiegtų veiksmingas prevencijos, tyrimo ir persekiojimo priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad pažeidėjai būtų patraukiami atsakomybėn; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2011/93/ES ir Parlamento rezoliuciją dėl Direktyvos 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija (9) įgyvendinimo; ragina valstybes nares, kurios yra Europos Tarybos konvencijos dėl vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos prieš juos (Lansarotės konvencijos) šalys, įgyvendinti Lansarotės komiteto (Lansarotės konvencijos šalių komiteto) rekomendacijas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta, kad teisėsaugos institucijos sulaukia neregėto pranešimų apie seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagą internete skaičiaus ir susiduria su didžiuliais sunkumais bandydami susitvarkyti su darbo krūviu ir skirdami kuo daugiau pastangų jauniausių ir pažeidžiamiausių nukentėjusiųjų vaizdams; pabrėžia, kad reikia didesnių investicijų, visų pirma, iš įmonių ir privačiojo sektoriaus, į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir naująsias technologijas, naudojamas siekiant internete rasti seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagą ir paspartinti jos pašalinimo procedūras; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares stiprinti teisėsaugos institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimą, įskaitant karštųjų linijų tinklus, kovojančius su seksualine prievarta prieš vaikus ir vaikų seksualiniu išnaudojimu; ragina Komisiją remti su seksualine prievarta prieš vaikus ir vaikų seksualiniu išnaudojimu kovojančias organizacijas, kaip antai „WePROTECT Global Alliance“; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis konkrečių priemonių panaikinti seksualinę prievartą prieš vaikus investuojant į prevencijos priemones, sukuriant galimiems pažeidėjams skirtas specialias programas ir užtikrinant veiksmingesnę paramą nukentėjusiesiems; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją atnaujinti 2012 m. parengtą strategiją dėl vaikams geresnio interneto (10); |
| --- | --- |

19.

Investicija į vaikus

| 20. | ragina ES ir jos valstybes nares investuoti į vaikams skirtas viešąsias paslaugas, įskaitant vaiko priežiūrą, švietimą ir sveikatos apsaugą, ir ypač plėsti valstybinį vaikų darželių, lopšelių ir valstybinių, viešąsias paslaugas teikiančių, įmonių, kurios organizuoja vaikų laisvalaikio veiklą, tinklą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares priimti motinystės ir tėvystės teisių apsaugos ir stiprinimo įstatymus, kad ypač pirmaisiais vaiko gyvenimo mėnesiais jam būtų užtikrinta sveika, stabili aplinka; ragina ES ir valstybes nares užtikrinti visapusišką Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyvos įgyvendinimą, nes geresnės ir teisingesnės profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimas padarys teigiamą poveikį vaikų gerovei; primena, kad vaikai turi teisę būti su savo tėvais ir kad jiems reikia praleisti pakankamai laiko kartu ir turėti pakankamas pajamas gyventi saugiai ir laimingai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina ES ir valstybes nares dėti daugiau pastangų panaikinti vaikų skurdą priimant papildomą Tarybos rekomendaciją dėl investicijų į vaikus, siekiant atnaujinti ir modernizuoti savo politiką, kuri pasitarnautų kaip gairės valstybėms narėms dedant pastangas užtikrinti, kad vaikai augtų įtraukioje ir klestinčioje visuomenėje, kurioje niekas nepaliekamas nuošalyje, bei ES Darbotvarkėje iki 2030 m. nustatant tikslus sumažinti vaikų skurdą perpus; pakartoja, kad reikia gerinti neapibendrintų duomenų rinkimą siekiant padėti stebėti ir vertinti pažangą panaikinant vaikų skurdą ir socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares padėti sukurti Europos vaikų garantiją skiriant tam pakankamus išteklius, siekiant paskatinti nacionalinės politikos reformas ir padėti užtikrinti vienodą galimybę vaikams nemokamai naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, nemokamai gauti išsilavinimą, naudotis nemokamomis vaikų priežiūros paslaugomis, gauti tinkamą būstą ir pakankamą mitybą siekiant panaikinti vaikų skurdą ir socialinę atskirtį; primena, kaip svarbu įtraukti vaiko teisių ir gerovės parametrus į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, susijusias su Europos semestru ir Europos socialinių teisių ramsčiu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina ES ir valstybes nares investuoti į vaikus ir paauglius ir padėti jiems įgyti darbo rinkoje reikalingus įgūdžius ir žinias, kad jie galėtų pasinaudoti savo teise klestėti ir išnaudoti visą savo kaip visuomenės pokyčių variklio potencialą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares investuoti į prevencijos priemones siekiant jų nacionalinėse sistemose spręsti plintančią problemą, susijusią su vaikų psichikos sveikatos sutrikimais (11), ir užtikrinti, kad mokyklos gautų pakankamą finansavimą, kad teiktų konsultacijas ir kad mokytojai būtų tinkamai apmokomi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares ir Komisiją aiškų prioritetą vaikams teikti planuojant ir įgyvendinant regioninę ir sanglaudos politiką, pvz., Europos strategiją dėl negalios, ES ir nacionalinių romų integracijos strategijų bendruosius principus, taip pat ES lygybės ir nediskriminavimo politiką; |
| --- | --- |

26.

Švietimas

| 27. | ragina valstybes nares garantuoti kiekvieno vaiko teisę į mokslą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kaip svarbu taikyti visapusišką požiūrį į švietimą, kuriuo siekiama sudaryti galimybes vaikams naudoti savo akademinį mokymąsi kaip emocinio ir socialinio vystymosi pagrindą ir į kurį taip pat siekiama įtraukti psichologinį, socialinį ir emocinį augimą; pabrėžia kūrybingumo, meno ir kultūros svarbą švietimo srityje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valstybes nares sukurti priemones kovoti su mokyklos nebaigimu ir užkirsti jam kelią bei užtikrinti lyčių lygybę, kalbant apie galimybę gauti kokybišką išsilavinimą nuo ankstyvosios vaikystės iki paauglystės, įskaitant neįgalius vaikus, marginalizuotus vaikus ir vaikus, gyvenančius vietovėse, kurias paveikė humanitarinė ar kitokia krizė; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad įtraukumas ir inovacijos turėtų būti pagrindiniai švietimo ir lavinimo skaitmeniniame amžiuje principai; mano, kad, užuot skaitmeninėmis technologijomis stiprinus esamą nelygybę, jos turėtų būti naudojamos skaitmeniniam atotrūkiui tarp studentų iš skirtingos socialinės ir ekonominės aplinkos bei skirtingų ES regionų panaikinti; pabrėžia, kad vadovaujantis įtraukumu grindžiamu požiūriu būtina pasinaudoti visomis galimybėmis, kurias teikia naujomis skaitmeninėmis technologijomis užtikrinami ištekliai, įskaitant individualizuotą švietimą ir švietimo įstaigų partnerystes, taip pat, naudojantis šiomis galimybėmis, galima įgalėti naudotis kokybiškomis švietimo ir mokymo paslaugomis asmenis, priklausančius nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, ir asmenis, turinčius mažiau galimybių, be kita ko, remiant migrantų, pabėgėlių ir mažumų atstovų integraciją; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina valstybes nares garantuoti teisę į įtraukų mokslą ir užtikrinti galimybę jauniems žmonėms mokyklose gauti išsamią amžiui pritaikytą informaciją apie seksą ir seksualumą bei įgyti žinių apie seksualinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūrą ir santykius, visų pirma, atsižvelgiant į priemones, kurių imasi tam tikros šalys, kuriose mokykloms draudžiama dėstyti su seksualine orientacija ir lytine tapatybe susijusią medžiagą; |
| --- | --- |

31.

Vaiko interesus atitinkantis teisingumas ir galimybė vaikams kreiptis į teismą

| 32. | ragina valstybes nares sparčiai ir veiksmingai į nacionalinę teisę perkelti ir visiškai įgyvendinti Direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji (12); |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina valstybes nares įgyvendinti Europos Tarybos gaires dėl vaiko interesus atitinkantį teisingumą (13); pabrėžia, kad teisingumo sistemoje priimant su vaikais susijusius sprendimus visuomet reikėtų pirmiausia paisyti vaiko interesų ir kad visuomet turėtų būti užtikrinama vaiko teisė būti išklausytam, kaip numatyta VTK 12 straipsnyje; primena, kad reikėtų įgyvendinti specialias garantijas vaikams teisingumo sistemoje, be kita ko, šeimos teisės bylose, susijusiose su skyrybomis ar įvaikinimu, ir administracinėse bylose; |
| --- | --- |

33.

Vaikai migrantai

| 34. | primena, kad priimant visus su vaikais ir migracija susijusius sprendimus visuomet reikėtų pirmiausia paisyti vaiko interesų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina valstybes nares visiškai įgyvendinti bendros Europos prieglobsčio sistemos teisės aktų rinkinį siekiant pagerinti visų vaikų migrantų ir ypač nelydimų vaikų padėtį ES; šiuo požiūriu ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti dabartinę nerimą keliančią vaikų padėtį ES migrantų antplūdžio vietose; ragina ES ir valstybes nares aktyviau imtis veiksmų, kad vaikai migrantai nebebūtų sulaikomi ES, kaip numatyta Niujorko deklaracijoje dėl pabėgėlių ir migrantų (14), ir sukurti bendruomenines sulaikymo alternatyvas ir teikti pirmenybę integracijai, švietimui ir psichologinei pagalbai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad nelydimas vaikas yra pirmiausia vaikas, kuriam gali grėsti pavojus, ir kad valstybėms narėms ir Europos Sąjungai sprendžiant su tokiais vaikais susijusius klausimus, pagrindinis principas turi būti vaikų apsauga, o ne migracijos politika, t. y. laikytis pagrindinio vaiko interesų apsaugos principo; ragina valstybes nares įgyvendinti 2013 m. rugsėjo 12 d. Parlamento rezoliuciją dėl nelydimų nepilnamečių padėties ES (15) ir prašo Komisijos atnaujinti su nelydimais nepilnamečiais susijusių veiksmų planą (2010–2014 m.); |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina visas valstybes nares palengvinti šeimos susijungimą teigiamai, humaniškai ir operatyviai, kaip numatyta VTK 10 straipsnyje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | yra susirūpinęs dėl to, kad vaikai ir toliau gimsta be pilietybės, taip pat ES, ir toliau negali naudotis pagrindinėmis teisėmis, įskaitant sveikatos priežiūrą, švietimą ir socialinę apsaugą; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms išspręsti vaikų be pilietybės problemą ES viduje ir už jos ribų remiantis tarptautinės teisės nuostatomis; ragina Komisiją remti visuotinę galimybę užsiregistruoti gimus ir vaiko teisę įgyti pilietybę siekiant panaikinti statuso be pilietybės riziką; |
| --- | --- |

38.

Pažeidžiami vaikai

| 39. | ragina valstybes nares su kiekvienu vaiku elgtis visų pirma kaip su vaiku neatsižvelgiant į jo socialinę ar etninę kilmę, lytį, seksualinę orientaciją, gebėjimus ar migracijos statusą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad valstybėms narėms svarbu sukurti tarpsektorines priemones kovoti su visų formų diskriminacija, darančia poveikį vaikams, atsižvelgiant į jų pažeidžiamumą, visų pirma, neįgalių vaikų, vaikų migrantų, vaikų iš migrantų šeimų, mažumų ir religinėms grupėms priklausančių vaikų, LGBTI vaikų, užsienio kovotojų vaikų, sulaikytų vaikų, įkalintų tėvų vaikų, LGBTI tėvų vaikų, globos institucijose auklėjamų vaikų ir vaikų be pilietybės ar dokumentų, kurie patiria neproporcingą diskriminacijos dėl daugelio priežasčių poveikį ir todėl reikalauja ypatingo požiūrio į jų konkrečių poreikių patenkinimą, pažeidžiamumą; ragina valstybes nares galiausiai patvirtinti horizontaliąją direktyvą dėl diskriminacijos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | apgailestauja dėl visų formų smurto dėl lyties ir ragina valstybes nares įgyvendinti konkrečias priemones panaikinti vaikų santuokos reiškinį, moterų lyties organų žalojimą ir kitą žalingą praktiką, kuria sunkiai pažeidžiamos vaikų žmogaus teisės; todėl ragina valstybes nares ratifikuoti Stambulo konvenciją ir laikytis 2017 m. spalio 4 d. Parlamento rezoliucijos dėl vaikų santuokos reiškinio panaikinimo, 2018 m. liepos 4 d. rezoliucijos „ES kovos su ankstyvomis ir priverstinėmis santuokomis išorės strategijos kūrimas: tolesni veiksmai“ ir 2018 m. vasario 7 d. rezoliucijos dėl visiško moterų lyties organų žalojimo netoleravimo (16); |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti neįgaliems vaikams; griežtai smerkia visų formų smurtą prieš juos, įskaitant smurtą dėl netinkamo elgesio ar netinkamos priežiūros; ragina valstybes nares užtikrinti, kad neįgalūs vaikai turėtų galimybę gauti kokybiškas švietimo ir mokymo paslaugas ir pasiekti aukščiausio nepriklausomumo ir socialinės integracijos lygio bei galimybę naudotis priežiūros paslaugomis; todėl ragina visas valstybes nares įgyvendinti VTK, JT neįgaliųjų teisių konvencijoje ir JT alternatyviosios vaikų priežiūros gairėse išdėstytus standartus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų užkirstas kelias nereikalingam šeimos atskyrimui ir kad būtų stiprinamos šeimoje ir bendruomenėje teikiamos paslaugos, kad visi vaikai augtų ne institucijose, o šeimos ir bendruomenėse; ragina Komisiją naudoti ES lėšas, kad paremtų perėjimą nuo institucinių prie bendruomeninių paslaugų ir ES viduje, ir už jos ribų; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad su kalėjime esančiais vaikais būtų elgiamasi taip, kad būtų paisoma jų interesų; primena, kad vaikams sulaikymo įstaigose turėtų būti užtikrinama priežiūra, apsauga ir visa individuali pagalba – socialinė, švietimo, profesinė, psichologinė, medicininė ir fizinė – kurios jiems gali prireikti atsižvelgiant į jų amžių, lytį ir asmenybę; ragina valstybes nares užtikrinti, kad sulaikyti vaikai reguliariai palaikytų prasmingą ryšį su savo tėvais, šeima ir draugais jiems lankant vaikus ir su jais susirašinėjant; |
| --- | --- |

44.

| 45. | yra susirūpinęs dėl didelio Europoje dingusių vaikų skaičiaus; ragina valstybes nares stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, dalijimąsi informacija ir teisėsaugos ir vaikų teisių apsaugos institucijų veiklos koordinavimą, kad būtų galima nustatyti dingusių vaikų tapatybę ir buvimo vietą bei juos apsaugoti, taip pat užtikrinant, kad visuomet būtų pirmiausia paisoma vaiko interesų; ragina valstybes nares nedelsiant įvykdyti pareigą skirti pakankamą finansavimą, kad visoje ES būtų užtikrinamas nuolatinis ir kokybiškas karštųjų linijų dingusių vaikų klausimais veikimas, kaip reikalaujama pagal 2018 m. priimtą Europos elektroninių ryšių kodeksą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena, jog itin svarbu užtikrinti, kad būtų gerbiamos visų dėl prekybos žmonėmis nukentėjusių mergaičių ir berniukų teisės, neatsižvelgiant į jų pilietybės statusą; pakartoja raginimą valstybėms narėms visiškai įgyvendinti ES kovos su prekyba žmonėmis direktyvą sutelkiant ypatingą dėmesį į prevencijos priemones; pabrėžia, kad valstybėms narėms svarbu aktyviau imtis veiksmų užtikrinti atskaitomybę nukentėjusiesiems dėl prekybos žmonėmis ir panaikinti patį nusikaltimą bei kovoti su vis dar dažnu prekiautojų žmonėmis, išnaudotojų, naudos gavėjų ir piktnaudžiautojų nebaudžiamumu, be kita ko, kriminalizuojant naudojimąsi nukentėjusiųjų dėl prekybos žmonėmis paslaugomis, susijusiomis su visų formų išnaudojimu; |
| --- | --- |

46.

Vaikų dalyvavimas

| 47. | ragina Komisiją ir valstybes nares plėtoti ir įgyvendinti Bukarešto deklaraciją dėl vaikų dalyvavimo (17); pabrėžia, kad vaikų dalyvavimo kultūrą galima diegti visais lygmenimis – šeimos, bendruomenės, vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos – ir ji gali duoti visuomenei trumpalaikės ir ilgalaikės naudos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina valstybes nares stiprinti vaikų dalyvavimą teisėkūros procesuose bei ragina valstybes nares ir Komisiją kurti naudingus vaikų dalyvavimo Europos, nacionalinių, regioninių ir vietos parlamentinių asamblėjų darbe (visų pirma, pagrindinėse politikos srityse) mechanizmus, kaip antai vaikų tarybas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją įtraukti vaikus į konsultavimosi procedūrą, susijusią su Konferencija dėl Europos ateities; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena ES institucijoms ir valstybėms narėms apie tai, kokie svarbūs yra vaikų ir jaunų žmonių lydimi mobilizavimosi veiksmai klimato kaitos srityje; jie padaro didelį poveikį Europos politinei darbotvarkei ir yra puikus pavyzdys, kaip vaikai vis aktyviau ima dalyvauti viešojoje politikoje ir vis labiau geba išreikšti savo valią, kad būtų girdimas jų kaip pokyčius skatinančių susirūpinusių piliečių balsas; |
| --- | --- |

50.

Išorės politika

| 51. | ragina šalis, kurios dar nėra ratifikavusios VTK ir jos papildomų protokolų, skubiai tai padaryti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą ir dialogą su trečiosiomis šalimis siekiant didinti informuotumą ir remti vaikų teises, kad jos būtų gerbiamos visame pasaulyje ir kad nė vienas vaikas neliktų nuošalyje; ragina ES ir valstybes nares dirbti kartu su šalimis partnerėmis ir padėti priimti ir įgyvendinti teisės aktus, politiką, biudžetą ir veiksmų programas, aprėpiančias visus vaikus ir taikomas visų formų diskriminacijai ir smurtui, be kita ko, dėl amžiaus, lyties ir negalios, dėl kurio pavieniai vaikai ir vaikų grupės negali pasinaudoti savo teisėmis, taip pat vykdyti ar skatinti būtinus veiksmus, kuriais siekiama panaikinti tokias kliūtis ir užtikrinti, kad būtų pirmiausia paisoma visų vaikų interesų; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją teikti pirmenybę vaikų teisėms ir vaikų apsaugai visose ES išorės veiksmų srityse siekiant užtikrinti, kad vaikų teisės ir vaikų apsauga būtų įtraukiama į visas politikos sritis, įskaitant dialogus žmogaus teisių klausimais, tarptautinius ir prekybos susitarimus, stojimo procesą ir Europos kaimynystės politiką, bei į visus ES išorės santykius su trečiomis šalimis, ypač tomis, kuriose yra konfliktų; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją kasmet pateikti Parlamentui ataskaitą, kokių rezultatų pasiekta įgyvendinant ES išorės veiksmus, kuriuos vykdant ypatingas dėmesys skiriamas vaikams; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją aktyviau imtis veiksmų integruoti vaikų teises ir vaikų apsaugą į vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos sritis siekiant užtikrinti pakankamą finansavimą ir padidinti konfliktų, ekstremaliųjų situacijų arba žmogaus sukeltų ar gaivalinių nelaimių paveiktų vaikų, šalies viduje perkeltų vaikų ir vaikų migrantų ir pabėgėlių apsaugos lygį ir užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos jų pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti tvarius iš kartos į kartą perduodamo skurdo problemų sprendimus; pabrėžia, kad itin svarbu, jog 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje būtų atsižvelgta į skubų poreikį spręsti vaikų skurdo problemą ES viduje ir už jos ribų imantis išorės veiksmų; pabrėžia, kokia svarbi yra oficiali parama vystymuisi (OPV) kaip pagrindinė skurdo panaikinimo priemonė, ir primena atitinkamus ES ir valstybių narių OPV įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimą pasiekti tikslą išleisti 0,7 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) OPV; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją ir valstybes nares finansuoti ir garantuoti vienodas galimybes naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir mokytis vietovėse, kuriose yra susiklosčiusi ekstremalioji situacija, kaip antai konfliktai ir gaivalinės nelaimės; pabrėžia, kad galimybė mokytis gali apsaugoti vaikus nuo juos supančių fizinių pavojų, įskaitant prievartą, išnaudojimą, su konfliktais susijusį seksualinį smurtą ir verbavimą ir išnaudojimą ginkluotosiose pajėgose ir grupuotėse; jų mokslas yra naudingas visai bendruomenei, skatina ekonomikos augimą, mažina skurdą ir nelygybę ir padidina asmenų gebėjimą gyventi sveiką gyvenimą, dalyvauti visuomenės gyvenime ir atkurti taiką ir stabilumą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją laikytis 2017 m. spalio 4 d. Parlamento rezoliucijos dėl vaikų santuokos reiškinio panaikinimo; ragina ES ir valstybes nares taikyti vienodus teisės standartus, susijusius su vaikų santuokų problemos sprendimo tvarka, bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis ir teikti mokymą ir techninę pagalbą siekiant padėti priimti ir įgyvendinti teisės aktus, kuriais būtų draudžiamos ankstyvos ir priverstinės santuokos, įskaitant santuokinį amžių; prašo valstybių narių patvirtinti priemones, kuriomis būtų skatinami geriausios patirties mainai santuokinio amžiaus ir į Europą atvykstančių vaikų migrantų santuokų nepripažinimo srityje, ir patvirtinti nacionalines priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias vaikams keliauti už ES ribų santuokos sudarymo tikslais; ragina Komisiją paskelbti Europos kovos su vaikų, ankstyvomis ir priverstinėmis santuokomis metus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti privalomų išsamaus patikrinimo žmogaus teisių ir aplinkosaugos srityse standartų įgyvendinimą dalyvaujant prekybos derybose ir sudarant susitarimus, siekiant panaikinti vaikų darbą; |
| --- | --- |

58.

Vaikai ir ginkluoti konfliktai

| 59. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją kelti sunkių pažeidimų prieš vaikus klausimą su konflikto šalimis, ypač išvardytomis JT generalinio sekretoriaus metinėje ataskaitoje dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją ir Komisiją veiksmingai ir išsamiai spręsti trumpalaikio, vidutinės trukmės ir ilgalaikio ginkluoto konflikto poveikio vaikams problemą pasitelkiant įvairias turimas priemones, įskaitant naujas sugriežtintas ES gaires dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prašo Komisijos teikti paramą ir užtikrinti pakankamą ilgalaikį konfliktų paveiktų vaikų reabilitacijos ir reintegracijos programų finansavimą bei sukurti jiems saugią aplinką, kurioje būtų itin svarbi psichologinė pagalba ir švietimo paslaugos, sutelkiant ypatingą dėmesį į konkrečius mergaitėms kylančius sunkumus joms demobilizuojantis ir reintegruojantis į visuomenę; |
| --- | --- |

60.

| 61. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl šiaurės rytų Sirijoje laikomų užsienio kovotojų vaikų humanitarinės padėties ir ragina valstybes nares grąžinti visus Europos vaikus į jų šalis, atsižvelgiant į jų konkrečią šeimos padėtį ir pirmiausia į vaiko interesus bei teikti būtiną paramą, kad jie reabilituotųsi ir reintegruotųsi; apgailestauja, kad ES valstybės narės iki šiol nesiėmė veiksmų ir kad pasigendama koordinavimo ES lygmeniu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | labai nerimauja dėl didelio patvirtintų vaikų nužudymo ir sužalojimo atvejų skaičiaus ginkluotų konfliktų zonose; pakartoja, kad vaikai ir toliau naudojami kaip ginklai, savižudžiai sprogdintojai, sekso vergai ir gyvi skydai bei verčiami aktyviai dalyvauti karo veiksmuose; griežtai smerkia vaikų naudojimą ginkluotuose konfliktuose; pažymi, kad dėl konfliktų yra žuvę šimtai vaikų, neretai tyčia įvykdant išpuolius, nukreiptus prieš civilius gyventojus ir humanitarinę infrastruktūrą; todėl ragina valstybes nares neparduoti ginklų ir karinės įrangos visoms tokių konfliktų šalims; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pirmininko pavaduotojai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  OL L 335, 2011 12 17, p. 1.

(2)  OL L 132, 2016 5 21, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0201.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0128.

(5)  FRA ataskaita „Kova su vaikų skurdu.Pagrindinių teisių klausimas“. https://fra.europa.eu/en/publication/2018/child-poverty.

(6)  PSO pranešimas „Oro tarša ir vaikų sveikata, kuriai reikia švaraus oro“, 2018 m., https://www.who.int/ceh/publications/Advance-copy-Oct24_18150_Air-Pollution-and-Child-Health-merged-compressed.pdf?ua=1.

(7)  https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/european-agenda-security/20181204_data-collection-study.pdf

(8)  https://web.archive.org/web/20190928174029/https://storage.googleapis.com/pub-tools-public-publication-data/pdf/b6555a1018a750f39028005bfdb9f35eaee4b947.pdf

(9)  OL C 369, 2018 10 11, p. 96.

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=COM%3A2012%3A0196%3AFIN

(11)  PSO duomenimis, 2016 m. 62 000 paauglių mirė dėl savižalos, kuri dabar yra trečioji labiausiai paplitusi 18–19 metų paauglių mirties priežastis.

(12)  OL L 132, 2016 5 21, p. 1.

(13)  https://rm.coe.int/16804b2cf3

(14)  https://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/71/1

(15)  OL C 93, 2016 3 9, p. 165.

(16)  OL C 463, 2018 12 21, p. 26.

(17)  https://chilrendeclaration.typeform.com/to/h8dSPt

---

2019 m. lapkričio 28 d., ketvirtadienis

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/12

---

P9_TA(2019)0072

Laisvių padėtis Alžyre

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl laisvių padėties Alžyre (2019/2927(RSP))

(2021/C 232/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Alžyro, ypač į 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl darbuotojų ir žmogaus teisių aktyvistų kalinimo Alžyre (1), taip pat į savo 2019 m. kovo 27 d. rezoliuciją „Laikotarpis po Arabų pavasario. Tolesni veiksmai Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regione“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Alžyro, ypač į 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl darbuotojų ir žmogaus teisių aktyvistų kalinimo Alžyre (1), taip pat į savo 2019 m. kovo 27 d. rezoliuciją „Laikotarpis po Arabų pavasario. Tolesni veiksmai Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regione“ (2),

| — | atsižvelgdamas į naujausią informaciją apie Alžyrą, įtrauktą į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2018 m., kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2019 m. kovo 18 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausią informaciją apie Alžyrą, įtrauktą į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2018 m., kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2019 m. kovo 18 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 14 d. vykusį 11-ąjį ES ir Alžyro asociacijos tarybos posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 14 d. vykusį 11-ąjį ES ir Alžyro asociacijos tarybos posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 21 d. ir 22 d. JT Žmogaus teisių tarybos 36-ojoje sesijoje priimtą trečiąjį visuotinį periodinį vertinimą dėl Alžyro, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 21 d. ir 22 d. JT Žmogaus teisių tarybos 36-ojoje sesijoje priimtą trečiąjį visuotinį periodinį vertinimą dėl Alžyro,

| — | atsižvelgdamas į bendrus partnerystės prioritetus, priimtus Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos ir Europos Sąjungos vadovaujantis peržiūrėta Europos kaimynystės politika (EKP), kuri buvo patvirtinta 2017 m. kovo 13 d., pagal kurią daugiausia dėmesio skiriama konstitucinės peržiūros įgyvendinimui ir ES paramai siekiant demokratijos ir pažangos žmogaus teisių srityje Alžyre, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus partnerystės prioritetus, priimtus Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos ir Europos Sąjungos vadovaujantis peržiūrėta Europos kaimynystės politika (EKP), kuri buvo patvirtinta 2017 m. kovo 13 d., pagal kurią daugiausia dėmesio skiriama konstitucinės peržiūros įgyvendinimui ir ES paramai siekiant demokratijos ir pažangos žmogaus teisių srityje Alžyre,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Alžyro asociacijos susitarimą (3) , ypač į jo 2 straipsnį, kuriame nustatyta, kad pagarba demokratijos principams ir pagrindinėms žmogaus teisėms turi būti esminis susitarimo elementas ir įkvėpti šalių vidaus ir tarptautinę politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Alžyro asociacijos susitarimą (3) , ypač į jo 2 straipsnį, kuriame nustatyta, kad pagarba demokratijos principams ir pagrindinėms žmogaus teisėms turi būti esminis susitarimo elementas ir įkvėpti šalių vidaus ir tarptautinę politiką,

| — | atsižvelgdamas į Alžyro Konstituciją, persvarstytą 2016 m. vasario 7 d., o ypač į jos 2, 34-36, 39, 41, 42, 48 ir 54 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Alžyro Konstituciją, persvarstytą 2016 m. vasario 7 d., o ypač į jos 2, 34-36, 39, 41, 42, 48 ir 54 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, dėl mirties bausmės, dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime bei dėl žmogaus teisių gynėjų, taip pat į naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriais siekiama žmogaus teisių apsaugą ir priežiūrą padaryti visų ES politikos sričių dėmesio centru, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, dėl mirties bausmės, dėl kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo, dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime bei dėl žmogaus teisių gynėjų, taip pat į naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriais siekiama žmogaus teisių apsaugą ir priežiūrą padaryti visų ES politikos sričių dėmesio centru,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (TESKTP), Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą (TESKTP), Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir tikėjimo pagrindu, panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į JT deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir tikėjimo pagrindu, panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Alžyro įstatymą Nr. 12–06 dėl asociacijų ir įsakymą Nr. 06–03 dėl ne musulmonų religinių apeigų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Alžyro įstatymą Nr. 12–06 dėl asociacijų ir įsakymą Nr. 06–03 dėl ne musulmonų religinių apeigų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Alžyras yra artimas kaimynas ir vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos ir Šiaurės Afrikos regiono partnerių; |
| --- | --- |

A.

kadangi Alžyras yra artimas kaimynas ir vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos ir Šiaurės Afrikos regiono partnerių;

| B. | kadangi 2019 m. vasario 16 d., praėjus dešimčiai dienų nuo Abdelazizo Bouteflikos paskelbto kandidatavimo penktajai prezidento kadencijai Alžyre prasidėjo taikūs protestai, žinomi kaip „Hirak“ (judėjimas); kadangi 2019 m. balandžio 2 d. A. Bouteflika atsistatydino; kadangi šalies tarybos pirmininkas Abdelkader Bensalah laikinai pradėjo eiti valstybės vadovo pareigas; kadangi karinė vadovybė vadovaujama generolo leitenanto Ahmedo Gaïd Salaho atvirai įgijo didelę įtaką šalyje po A. Bouteflikos atsistatydinimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2019 m. vasario 16 d., praėjus dešimčiai dienų nuo Abdelazizo Bouteflikos paskelbto kandidatavimo penktajai prezidento kadencijai Alžyre prasidėjo taikūs protestai, žinomi kaip „Hirak“ (judėjimas); kadangi 2019 m. balandžio 2 d. A. Bouteflika atsistatydino; kadangi šalies tarybos pirmininkas Abdelkader Bensalah laikinai pradėjo eiti valstybės vadovo pareigas; kadangi karinė vadovybė vadovaujama generolo leitenanto Ahmedo Gaïd Salaho atvirai įgijo didelę įtaką šalyje po A. Bouteflikos atsistatydinimo;

| C. | kadangi Abdelaziz Bouteflika prezidento pareigas ėjo nuo 1999 m.; kadangi 2016 m. atlikus konstitucinę peržiūrą maksimalus prezidento kadencijų skaičius ateityje buvo apribotas iki dviejų; kadangi konstitucinė peržiūra negalėjo būti taikoma atgaline data, o tai reiškė, kad A. Bouteflikai buvo leista kandidatuoti penktajai kadencijai; kadangi prezidento rinkimai, kuriuos iš pradžių buvo numatyta surengti 2019 m. balandžio 18 d., iš pradžių buvo atidėti iki 2019 m. liepos 4 d., o vėliau – iki 2019 m. gruodžio 12 d.; |
| --- | --- |

C.

kadangi Abdelaziz Bouteflika prezidento pareigas ėjo nuo 1999 m.; kadangi 2016 m. atlikus konstitucinę peržiūrą maksimalus prezidento kadencijų skaičius ateityje buvo apribotas iki dviejų; kadangi konstitucinė peržiūra negalėjo būti taikoma atgaline data, o tai reiškė, kad A. Bouteflikai buvo leista kandidatuoti penktajai kadencijai; kadangi prezidento rinkimai, kuriuos iš pradžių buvo numatyta surengti 2019 m. balandžio 18 d., iš pradžių buvo atidėti iki 2019 m. liepos 4 d., o vėliau – iki 2019 m. gruodžio 12 d.;

| D. | kadangi visoje šalyje 2019 m. vasarį, kovą ir balandį, o vėliau – kiekvieną antradienį ir penktadienį per pastarąsias 40 savaičių vyko taikios demonstracijos; kadangi pastarosiomis savaitėmis protestuotojai visoje šalyje vykdė naktines eitynes; |
| --- | --- |

D.

kadangi visoje šalyje 2019 m. vasarį, kovą ir balandį, o vėliau – kiekvieną antradienį ir penktadienį per pastarąsias 40 savaičių vyko taikios demonstracijos; kadangi pastarosiomis savaitėmis protestuotojai visoje šalyje vykdė naktines eitynes;

| E. | kadangi „Hirak“ turi didelę paramą ir yra didžiausias protesto judėjimas Alžyre; kadangi demonstrantų daugumą sudaro jaunimas; kadangi demonstrantai reikalauja nutraukti korupciją, galimybių dalyvauti politiniame gyvenime, panaikinti aukštą nedarbo lygį ir nemalšinti demonstracijų, o taip pat pliuralistinės ir įtraukios sistemos, skirtos pasirengti laisviems rinkimams, kurie yra platesnio politinio pereinamojo proceso dalis; |
| --- | --- |

E.

kadangi „Hirak“ turi didelę paramą ir yra didžiausias protesto judėjimas Alžyre; kadangi demonstrantų daugumą sudaro jaunimas; kadangi demonstrantai reikalauja nutraukti korupciją, galimybių dalyvauti politiniame gyvenime, panaikinti aukštą nedarbo lygį ir nemalšinti demonstracijų, o taip pat pliuralistinės ir įtraukios sistemos, skirtos pasirengti laisviems rinkimams, kurie yra platesnio politinio pereinamojo proceso dalis;

| F. | kadangi pagal 2019 m. Pasaulio spaudos laisvės indeksą Alžyras užima 141-ą vietą iš 180 tirtų valstybių, šalies spaudos laisvei kyla grėsmė, o žurnalistai dažnai persekiojami; kadangi nepriklausomos žiniasklaidos organizacijos, socialinės žiniasklaidos atstovai ir kiti veikėjai patiria Alžyro valdžios institucijų cenzūrą už bet kokius pranešimus, besiskiriančius nuo oficialiosios nuomonės; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal 2019 m. Pasaulio spaudos laisvės indeksą Alžyras užima 141-ą vietą iš 180 tirtų valstybių, šalies spaudos laisvei kyla grėsmė, o žurnalistai dažnai persekiojami; kadangi nepriklausomos žiniasklaidos organizacijos, socialinės žiniasklaidos atstovai ir kiti veikėjai patiria Alžyro valdžios institucijų cenzūrą už bet kokius pranešimus, besiskiriančius nuo oficialiosios nuomonės;

| G. | kadangi nuo 2018 m. sausio mėn. Alžyro valdžios institucijos uždarė kelias bažnyčias, iš kurių didžioji dauguma priklauso Alžyro protestantų bažnyčių organizacijai; |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo 2018 m. sausio mėn. Alžyro valdžios institucijos uždarė kelias bažnyčias, iš kurių didžioji dauguma priklauso Alžyro protestantų bažnyčių organizacijai;

| H. | kadangi valstybinės radijo stoties La Chaîne 3 vyriausiasis redaktorius atsistatydino 2019 m. vasario 23 d., protestuodamas prieš šališką „Hirak“ reiškinio traktavimą; kadangi keli kiti žurnalistai buvo sulaikyti arba bauginami, pvz. buvęs kanalo „France 24“ arabų korespondentas Sofiane Merakchi ir žurnalistai Azeb El Sheihk bei Abdelmouji Khelladi, sulaikyti atitinkamai nuo 2019 m. rugsėjo 26 d. ir 2019 m. spalio 14 d.; |
| --- | --- |

H.

kadangi valstybinės radijo stoties La Chaîne 3 vyriausiasis redaktorius atsistatydino 2019 m. vasario 23 d., protestuodamas prieš šališką „Hirak“ reiškinio traktavimą; kadangi keli kiti žurnalistai buvo sulaikyti arba bauginami, pvz. buvęs kanalo „France 24“ arabų korespondentas Sofiane Merakchi ir žurnalistai Azeb El Sheihk bei Abdelmouji Khelladi, sulaikyti atitinkamai nuo 2019 m. rugsėjo 26 d. ir 2019 m. spalio 14 d.;

| I. | kadangi 2019 m. kovo 4 d. Nadia Madassi pastaruosius 15 metų dirbusi kanalo „Algérie“ pranešėja, atsistatydino dėl įtariamos jai taikytos cenzūros; kadangi 2019 m. kovo 5 d. dienraščiui „Echorouk“ ir televizijos kanalui „El Bilad“ Komunikacijos ministerija skyrė sankcijas už reportažus apie demonstracijas; kadangi Facebook grupė „Algérie – Debout!’“, turinti daugiau kaip 500 000 narių, buvo uždaryta, o jos įkūrėjas ir administratorius Sofiane Benyounes buvo persekiotas ir prieš jam pateikiant kaltinimus keletą kartų apklaustas; kadangi leidiniai Jeune Afrique, Tout Sur l’Algerie, Algérie Part, Interlignes ir Observ’Algérie buvo cenzūruojami; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2019 m. kovo 4 d. Nadia Madassi pastaruosius 15 metų dirbusi kanalo „Algérie“ pranešėja, atsistatydino dėl įtariamos jai taikytos cenzūros; kadangi 2019 m. kovo 5 d. dienraščiui „Echorouk“ ir televizijos kanalui „El Bilad“ Komunikacijos ministerija skyrė sankcijas už reportažus apie demonstracijas; kadangi Facebook grupė „Algérie – Debout!’“, turinti daugiau kaip 500 000 narių, buvo uždaryta, o jos įkūrėjas ir administratorius Sofiane Benyounes buvo persekiotas ir prieš jam pateikiant kaltinimus keletą kartų apklaustas; kadangi leidiniai Jeune Afrique, Tout Sur l’Algerie, Algérie Part, Interlignes ir Observ’Algérie buvo cenzūruojami;

| J. | kadangi demonstrantai „Hirak“ dalyviai, žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir tinklaraštininkai vis dažniau išskiriami ar suimami, siekiant jiems užkirsti kelią pasinaudoti savo žodžio, asociacijų ar taikių susirinkimų laisve; |
| --- | --- |

J.

kadangi demonstrantai „Hirak“ dalyviai, žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai ir tinklaraštininkai vis dažniau išskiriami ar suimami, siekiant jiems užkirsti kelią pasinaudoti savo žodžio, asociacijų ar taikių susirinkimų laisve;

| K. | kadangi Alžyro teisininkų rūmai (Union nationale des ordres des avocats , UNOA) vienbalsiai pasmerkė „Hirak“ aktyvistų areštus ir laisvių slopinimą; kadangi 2019 m. spalio 24 d. apie 500 teisininkų dalyvavo eitynėse Alžyre reikalaudami gerbti protestuotojų teisę į tinkamą teismo procesą ir teismų nepriklausomumo; kadangi UNOA įsteigė komitetą, kuris remia teisininkus, ginančius sulaikytus protestuotojus ir disidentus; |
| --- | --- |

K.

kadangi Alžyro teisininkų rūmai (Union nationale des ordres des avocats , UNOA) vienbalsiai pasmerkė „Hirak“ aktyvistų areštus ir laisvių slopinimą; kadangi 2019 m. spalio 24 d. apie 500 teisininkų dalyvavo eitynėse Alžyre reikalaudami gerbti protestuotojų teisę į tinkamą teismo procesą ir teismų nepriklausomumo; kadangi UNOA įsteigė komitetą, kuris remia teisininkus, ginančius sulaikytus protestuotojus ir disidentus;

| L. | kadangi, Alžyro žmogaus teisių gynimo lygos (Ligue Algérienne pour la défense des droits de l’homme , LADDH) duomenimis, nuo „Hirak“ pradžios buvo suimta ir sulaikyta daugiau nei šimtas žmonių, susijusių su taikiomis demonstracijomis; kadangi kaltinimai, kuriais remiantis jie laikomi „kenkimas nacionalinei vienybei ir teritoriniam vientisumui“, „susirinkimų skatinimas“ ir „kariuomenės moralės silpninimas“ yra neaiškūs ir pažeidžia tarptautinius žmogaus teisių standartus; |
| --- | --- |

L.

kadangi, Alžyro žmogaus teisių gynimo lygos (Ligue Algérienne pour la défense des droits de l’homme , LADDH) duomenimis, nuo „Hirak“ pradžios buvo suimta ir sulaikyta daugiau nei šimtas žmonių, susijusių su taikiomis demonstracijomis; kadangi kaltinimai, kuriais remiantis jie laikomi „kenkimas nacionalinei vienybei ir teritoriniam vientisumui“, „susirinkimų skatinimas“ ir „kariuomenės moralės silpninimas“ yra neaiškūs ir pažeidžia tarptautinius žmogaus teisių standartus;

| M. | kadangi 2019 m. birželio 29 d. už kritiką kariuomenės vado atžvilgiu buvo suimtas 87 m. nepriklausomybės karo veteranas Lakhdar Bouregaa; kadangi 22 m. amžiaus teisės studentė Nour el Houda Dahmani buvo paleista 2019 m. lapkričio 25 d., praėjus šešių mėnesių trukmės įkalinimo bausmei skaičiuojant nuo 2019 m. rugsėjo 17 d., paskirtos už dalyvavimą studentų eitynėse, o vėliau tapo kassavaitinių studentų eitynių simbolių; kadangi 2019 m. spalio 12 d. Ibrahim Daouadji ir kiti keturi aktyvistai buvo suimti už prieštaravimą Jaunimo reikalų ministro apsilankymui; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2019 m. birželio 29 d. už kritiką kariuomenės vado atžvilgiu buvo suimtas 87 m. nepriklausomybės karo veteranas Lakhdar Bouregaa; kadangi 22 m. amžiaus teisės studentė Nour el Houda Dahmani buvo paleista 2019 m. lapkričio 25 d., praėjus šešių mėnesių trukmės įkalinimo bausmei skaičiuojant nuo 2019 m. rugsėjo 17 d., paskirtos už dalyvavimą studentų eitynėse, o vėliau tapo kassavaitinių studentų eitynių simbolių; kadangi 2019 m. spalio 12 d. Ibrahim Daouadji ir kiti keturi aktyvistai buvo suimti už prieštaravimą Jaunimo reikalų ministro apsilankymui;

| N. | kadangi Kamal Eddine Fekhar, gydytojas, žmogaus teisių gynėjas, amazigų At-Mzabo bendruomenės gynėjas ir buvęs Alžyro žmogaus teisių apsaugos lygos (LADDH) narys, 2019 m. gegužės 28 d. mirė kalėjime, po to, kai nepaisant didžiulių protestų buvo suimtas ir 53 dienas vykdė bado streiką, kurį jis, kaip manoma, paskelbė dėl kalinimo sąlygų ir medikų aplaidumo; kadangi 22-ejų metų Ramzi Yettou mirė nuo sužalojimų, kuriuos 2019 m. balandžio mėn. patyrė sumuštas policijos; |
| --- | --- |

N.

kadangi Kamal Eddine Fekhar, gydytojas, žmogaus teisių gynėjas, amazigų At-Mzabo bendruomenės gynėjas ir buvęs Alžyro žmogaus teisių apsaugos lygos (LADDH) narys, 2019 m. gegužės 28 d. mirė kalėjime, po to, kai nepaisant didžiulių protestų buvo suimtas ir 53 dienas vykdė bado streiką, kurį jis, kaip manoma, paskelbė dėl kalinimo sąlygų ir medikų aplaidumo; kadangi 22-ejų metų Ramzi Yettou mirė nuo sužalojimų, kuriuos 2019 m. balandžio mėn. patyrė sumuštas policijos;

| O. | kadangi Karim Tabbou, opozicijos lyderis, buvęs istorinės opozicijos partijos „Socialistinių jėgų frontas“ (Front des forces socialistes, FFS) generalinis sekretorius, dabar nepripažintos Socialistinės ir demokratinės sąjungos partijos vadovas, 2019 m. rugsėjo 12 d. buvo sulaikytas; kadangi 2019 m. rugsėjo 26 d. Tipazos teismo jis buvo išlaisvintas, bet praėjus mažiau kaip 14 valandų vėl buvo sulaikytas, šįkart kitoje jurisdikcijoje (Sidi M‘Hamed‘o), bet panašiomis sąlygomis, ir dabar kalinamas vienutėje; |
| --- | --- |

O.

kadangi Karim Tabbou, opozicijos lyderis, buvęs istorinės opozicijos partijos „Socialistinių jėgų frontas“ (Front des forces socialistes, FFS) generalinis sekretorius, dabar nepripažintos Socialistinės ir demokratinės sąjungos partijos vadovas, 2019 m. rugsėjo 12 d. buvo sulaikytas; kadangi 2019 m. rugsėjo 26 d. Tipazos teismo jis buvo išlaisvintas, bet praėjus mažiau kaip 14 valandų vėl buvo sulaikytas, šįkart kitoje jurisdikcijoje (Sidi M‘Hamed‘o), bet panašiomis sąlygomis, ir dabar kalinamas vienutėje;

| P. | kadangi keletas asociacijos Rassemblement actions jeunesse (RAJ) narių, įskaitant jos įkūrėją Hakimą Addadą, pirmininką Abdelouahabą Fersaoui ir narius Massolinissą Aisslousą, Djalalą Mokrani, Ahmedą Bouderį, Kamelį Ouldouliali, Karimą Batutdouali, Ahcene Kadi, Wafi Tigrine ir Khidine Medani, buvo suimti per taikias demonstracijas, skirtas sąžinės kaliniams Alžyre paremti; |
| --- | --- |

P.

kadangi keletas asociacijos Rassemblement actions jeunesse (RAJ) narių, įskaitant jos įkūrėją Hakimą Addadą, pirmininką Abdelouahabą Fersaoui ir narius Massolinissą Aisslousą, Djalalą Mokrani, Ahmedą Bouderį, Kamelį Ouldouliali, Karimą Batutdouali, Ahcene Kadi, Wafi Tigrine ir Khidine Medani, buvo suimti per taikias demonstracijas, skirtas sąžinės kaliniams Alžyre paremti;

| Q. | kadangi daugeliui protestuotojų, pavyzdžiui, Samirui Belarbi, Fodilui Boumalai, Fouadui Ouicheriui, Saidai Defeur ir Raoufui Raisui, kurie šiuo metu kalinami, ir žmogaus teisių gynėjams, tarp kurių – Said Boudour, Hamid Goura ir Slimane Hamitouche, yra pateikti kaltinimai dėl „kariuomenės moralės silpninimo“; |
| --- | --- |

Q.

kadangi daugeliui protestuotojų, pavyzdžiui, Samirui Belarbi, Fodilui Boumalai, Fouadui Ouicheriui, Saidai Defeur ir Raoufui Raisui, kurie šiuo metu kalinami, ir žmogaus teisių gynėjams, tarp kurių – Said Boudour, Hamid Goura ir Slimane Hamitouche, yra pateikti kaltinimai dėl „kariuomenės moralės silpninimo“;

| R. | kadangi 2019 m. lapkričio 11 d. Sidi M’Hamedo teismas Alžyre pradėjo 42 aktyvistų, tarp jų ir Samiros Messouci, Wilayos liaudies provincijos asamblėjos narės, bylų nagrinėjimą; šiems aktyvistams pareikšti kaltinimai dėl „nacionalinės teritorijos vientisumo pažeidimo“ už tai, kad jie mojavo vėliava su amazigų emblema; kadangi ši vėliava visoje šalyje buvo naudojama kartu su valstybės vėliava per kiekvieną savaitę rengiamas demonstracijas; kadangi dauguma šalies teismų paleido demonstrantus, kurie buvo sulaikyti už šį nusižengimą; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2019 m. lapkričio 11 d. Sidi M’Hamedo teismas Alžyre pradėjo 42 aktyvistų, tarp jų ir Samiros Messouci, Wilayos liaudies provincijos asamblėjos narės, bylų nagrinėjimą; šiems aktyvistams pareikšti kaltinimai dėl „nacionalinės teritorijos vientisumo pažeidimo“ už tai, kad jie mojavo vėliava su amazigų emblema; kadangi ši vėliava visoje šalyje buvo naudojama kartu su valstybės vėliava per kiekvieną savaitę rengiamas demonstracijas; kadangi dauguma šalies teismų paleido demonstrantus, kurie buvo sulaikyti už šį nusižengimą;

| S. | kadangi Alžyro konstitucijoje įtvirtintos pagrindinės laisvės, įskaitant laisvę jungtis į asociacijas, kuri taip pat apibrėžta įstatyme Nr. 12-06; kadangi pagal įstatymą 12-06 reikalaujama, kad visos asociacijos iš naujo užsiregistruotų, įskaitant tas, kurios jau sėkmingai įregistruotos, ir gautų Vidaus reikalų ministerijos registracijos patvirtinimą, – tik tada jų veikla bus laikoma teisėta; kadangi daugelio pilietinės visuomenės, nevyriausybinių, religinių ir labdaros organizacijų prašymai dėl išankstinės registracijos vis dar nagrinėjami nepaisant to, kad jie atitinka visus teisinius reikalavimus; prašymus yra pateikusios tokios organizacijos, kaip LADDH, „EuroMedRights“, RAJ, „Amnesty International“, Alžyro protestantų asociacija, Nacionalinis nemusulmoniškų religinių bendruomenių komitetas, Feministinė asmeninio tobulėjimo ir naudojimosi pilietinėmis teisėmis asociacija (AFEPEC); kadangi jos vis dar neturi oficialaus teisinio statuso; |
| --- | --- |

S.

kadangi Alžyro konstitucijoje įtvirtintos pagrindinės laisvės, įskaitant laisvę jungtis į asociacijas, kuri taip pat apibrėžta įstatyme Nr. 12-06; kadangi pagal įstatymą 12-06 reikalaujama, kad visos asociacijos iš naujo užsiregistruotų, įskaitant tas, kurios jau sėkmingai įregistruotos, ir gautų Vidaus reikalų ministerijos registracijos patvirtinimą, – tik tada jų veikla bus laikoma teisėta; kadangi daugelio pilietinės visuomenės, nevyriausybinių, religinių ir labdaros organizacijų prašymai dėl išankstinės registracijos vis dar nagrinėjami nepaisant to, kad jie atitinka visus teisinius reikalavimus; prašymus yra pateikusios tokios organizacijos, kaip LADDH, „EuroMedRights“, RAJ, „Amnesty International“, Alžyro protestantų asociacija, Nacionalinis nemusulmoniškų religinių bendruomenių komitetas, Feministinė asmeninio tobulėjimo ir naudojimosi pilietinėmis teisėmis asociacija (AFEPEC); kadangi jos vis dar neturi oficialaus teisinio statuso;

| T. | kadangi pagal Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Alžyras yra ratifikavęs, vyriausybės privalo užtikrinti kiekvieno jų jurisdikcijoje esančio asmens, visų pirma religinių mažumų, religijos, minties ir sąžinės laisvę; kadangi ši teisė apima laisvę išpažinti pasirinktą religiją arba tikėjimą, viešai arba privačiai, atskirai arba kartu su kitais; |
| --- | --- |

T.

kadangi pagal Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Alžyras yra ratifikavęs, vyriausybės privalo užtikrinti kiekvieno jų jurisdikcijoje esančio asmens, visų pirma religinių mažumų, religijos, minties ir sąžinės laisvę; kadangi ši teisė apima laisvę išpažinti pasirinktą religiją arba tikėjimą, viešai arba privačiai, atskirai arba kartu su kitais;

| 1. | griežtai smerkia savavališkus ir neteisėtus žurnalistų, profsąjungų atstovų, teisininkų, studentų, žmogaus teisių gynėjų, pilietinės visuomenės atstovų ir visų taikių protestuotojų, dalyvavusių taikiose judėjimo „Hirak“ demonstracijose, areštus, sulaikymus ir bauginimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Alžyro valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus, kurie kaltinami už tai, kad naudojosi teise į žodžio laisvę; visų pirma, tai Hakim Addad, Abdelouahab Fersaoui, Massinissa Aissous, Djalal Mokrani, Ahmed Bouider, Kamel Ould Ouali, Karim Boutata, Ahcene Kadi, Wafi Tigrine, Khireddine Medjani, Samir Belarbi, Karim Tabbou, Fodil Boumala, Lakhdar Bouregaa, Samira Messouci, Ibrahim Daouadji, Salah Maati, Sofiane Merakchi, Azeb El Cheikh, Fouad Ouicher, Saïda Deffeur ir kiti taikūs protestuotojai, žmogaus teisių gynėjai, žurnalistai, kurie buvo neteisėtai įkalinti nepaisant to, kad jų veikla leidžiama pagal Alžyro teisės aktus ir suderinama su tarptautiniais žmogaus teisių aktais, kuriuos Alžyras yra ratifikavęs; ragina Alžyro valdžios institucijas panaikinti draudimą keliauti ir lygtinį Slimane Hamitouche, Abdelmonji Kheldadi ir Mustaphos Bendjamos nuteisimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Alžyro valdžios institucijas nutraukti bet kokio pobūdžio bauginimą, įskaitant teisminį ir teisėkūros persekiojimą, kriminalizavimą ir savavališkus areštus bei sulaikymą, kuriuos jis taiko prieš taikius protestuotojus, žmogaus teisių gynėjus, kritinę nuomonę reiškiančius žurnalistus ir tinklaraštininkus, taip pat imtis tinkamų veiksmų siekiant užtikrinti jų fizinę ir psichologinę apsaugą, saugą, saugumą ir laisvę vykdyti teisėtą ir taikią veiklą; ragina Alžyro valdžios institucijas suteikti ir garantuoti teisę į žodžio, asociacijų, taikių susirinkimų ir žiniasklaidos laisves, kurios įtvirtintos Alžyro konstitucijoje ir TPPTP, kurį Alžyras yra pasirašęs ir ratifikavęs; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina užkirsti kelią krikščionių, Achmadijos musulmonų ir kitų religinių mažumų religijos išpažinimo laisvės pažeidinėjimams; primena Alžyro vyriausybei, kad potvarkiu 06-03 garantuojama religijos išpažinimo laisvė; ragina Alžyro valdžios institucijas vėl atverti uždarytas bažnyčias; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Alžyro valdžios institucijas iš dalies pakeisti 1991 m. gruodžio 2 d. aktą 91-19 ir panaikinti visus apribojimus rengti taikias demonstracijas, jei jie nėra absoliučiai būtini ar proporcingi laikantis TPPTP 21 straipsnio; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad nepaisant 2016 m. atliktos konstitucinės peržiūros nuostatų 2001 m. birželio 18 d. dekretas, kuriuo remiantis sostinėje draudžiama rengti demonstracijas, nebuvo atšauktas ir iš esmės yra taikomas visoje šalyje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Alžyro valdžios institucijas iš esmės uždrausti bet kokios formos pernelyg didelį teisėsaugos pareigūnų jėgos naudojimą išskirstant viešus susibūrimus; griežtai smerkia pernelyg didelį jėgos naudojimą, kuris buvo Ramzi Yettou mirties priežastis; ragina Alžyro valdžios institucijas atlikti nepriklausomą visų atvejų, per kuriuos saugumo pajėgų nariai panaudojo pernelyg didelę jėgą, tyrimą ir patraukti kaltininkus atsakomybėn; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad nepriklausoma teismų sistema yra vienas iš pagrindinių demokratijos veikimo elementų, ir ragina Alžyro valdžios institucijas skatinti ir užtikrinti teismų nepriklausomumą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą, Komisiją ir valstybes nares remti pilietinės visuomenės grupes, žmogaus teisių gynėjus, žurnalistus ir protestuotojus, be kita ko, vykstant apsilankyti į kalėjimus, stebint teismo procesus ir skelbiant viešus pareiškimus, remti UNOA Komisiją ir kitas organizacijas, veikiančias žmogaus teisių gynimo srityje, taip pat atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį Alžyre naudojant visas turimas priemones, įskaitant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Alžyro valdžios institucijas persvarstyti 2012 m. įstatymą dėl asociacijų (12-06) ir pradėti tikrą ir įtraukų dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis, kad būtų galima parengti naują įstatymą, kuris atitiktų tarptautinius žmogaus teisių standartus ir Alžyro konstituciją; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Alžyro valdžios institucijas užtikrinti visapusiškas galimybes naudotis minties, sąžinės ir religijos laisvėmis, kurios yra įtvirtintos Alžyro konstitucijoje ir TPPTP; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiškia susirūpinimą dėl administracinių kliūčių, su kuriomis susiduria religinės mažumos Alžyre, ypač dėl 06-03 m. potvarkio; ragina Alžyro vyriausybę persvarstyti potvarkį 06-03, kad jis labiau atitiktų Konstituciją ir jo tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje, būtent TPPTP 18 straipsnį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina tai, kad amazigų kalba 2016 m. pripažinta oficialia kalba, ir ragina praktiškai įgyvendinti šį įstatymą; ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti 42 protestuotojus, kurie buvo sulaikyti dėl to, kad mojavo amazigų vėliava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina rasti taikų krizės, kuri kilo vystantis taikiam ir įtraukiam politiniam procesui, sprendimą; yra įsitikinęs, kad demokratinės reformos ir konstruktyvus bei įtraukus dialogas, kuriuo užtikrinamas politinis, ekonominis ir socialinis stabilumas Alžyre, galėtų padėti atsigauti turtingai Arabų Magrebo Sąjungai, nes tai svarbu siekiant sėkmingo abiejų Viduržemio jūros regiono pusių bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ES delegacijai Alžyre, Alžyro vyriausybei, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Žmogaus teisių tarybai ir Europos Tarybai. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  OL C 346, 2016 9 21, p. 106.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0318.

(3)  OL L 265, 2005 10 10, p. 2.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/17

---

P9_TA(2019)0073

Kuba, José Daniel Ferrer atvejis

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl José Danielio Ferrero atvejo Kuboje (2019/2929(RSP))

(2021/C 232/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kubos, ypač į 2004 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl Kubos (1), 2006 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES politikos Kubos vyriausybės atžvilgiu (2), 2007 m. birželio 21 d. rezoliuciją dėl Kubos (3), 2010 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl sąžinės kalinių Kuboje (4), 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (5) ir į 2018 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kubos, ypač į 2004 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl Kubos (1), 2006 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES politikos Kubos vyriausybės atžvilgiu (2), 2007 m. birželio 21 d. rezoliuciją dėl Kubos (3), 2010 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl sąžinės kalinių Kuboje (4), 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kubos Respublikos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (5) ir į 2018 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. pasirašytą ir nuo 2017 m. lapkričio 1 d. laikinai taikomą Europos Sąjungos ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. pasirašytą ir nuo 2017 m. lapkričio 1 d. laikinai taikomą Europos Sąjungos ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 9 d. Havanoje vykusį antrąjį ES ir Kubos jungtinės tarybos posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 9 d. Havanoje vykusį antrąjį ES ir Kubos jungtinės tarybos posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 3 d. Briuselyje vykusį antrąjį oficialų ES ir Kubos dialogą žmogaus teisių klausimais, kuris vyko pagal ES ir Kubos PDBS, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 3 d. Briuselyje vykusį antrąjį oficialų ES ir Kubos dialogą žmogaus teisių klausimais, kuris vyko pagal ES ir Kubos PDBS,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės mėn. JT žmogaus teisių tarybos atliktą Kubos visuotinį periodinį vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės mėn. JT žmogaus teisių tarybos atliktą Kubos visuotinį periodinį vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP) ir kitas tarptautines žmogaus teisių srities sutartis ir priemones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP) ir kitas tarptautines žmogaus teisių srities sutartis ir priemones,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą, kurią 1984 m. gruodžio 10 d. priėmė JT Generalinė Asamblėja ir kurią Kuba yra pasirašiusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą, kurią 1984 m. gruodžio 10 d. priėmė JT Generalinė Asamblėja ir kurią Kuba yra pasirašiusi,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, kurią Kuba yra pasirašiusi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, kurią Kuba yra pasirašiusi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2019 m. spalio 1 d. Kubos politinės opozicijos frakcijos „Kubos patriotinė sąjungą“ („Unión Patriótica de Cuba“, UNPACU) lyderis José Daniel Ferrer buvo savavališkai sulaikytas nepateikus jokių kaltinimų ir jam nebuvo leidžiama su niekuo susisiekti bent 72 valandas; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2019 m. spalio 1 d. Kubos politinės opozicijos frakcijos „Kubos patriotinė sąjungą“ („Unión Patriótica de Cuba“, UNPACU) lyderis José Daniel Ferrer buvo savavališkai sulaikytas nepateikus jokių kaltinimų ir jam nebuvo leidžiama su niekuo susisiekti bent 72 valandas;

| B. | kadangi Kubos valdžios institucijos įkalino, persekiojo ir baugino jį daugiau nei dešimtmetį dėl jo taikaus politinio aktyvumo; kadangi 2018 m. jis 10 dienų buvo laikomas vienutėje; |
| --- | --- |

B.

kadangi Kubos valdžios institucijos įkalino, persekiojo ir baugino jį daugiau nei dešimtmetį dėl jo taikaus politinio aktyvumo; kadangi 2018 m. jis 10 dienų buvo laikomas vienutėje;

| C. | kadangi 2019 m. lapkričio 2 d. J. D. Ferrer pavyko slapta išsiųsti laišką, kuriame teigiama, kad jis buvo kankinamas ir su juo buvo netinkamai elgiamasi, kad sulaikymo metu jo gyvybei grėsė pavojus ir kad jam nebuvo suteikta tinkama sveikatos priežiūra; kadangi, remiantis jo šeimos 2019 m. lapkričio 15 d. pateikta informacija, jis yra laikomas Aguadores kalėjime Santjago de Kubos mieste, kur jis buvo patalpintas karceryje; kadangi 2019 m. lapkričio 7 d. jo žmona jį matė kelias minutes ir patvirtino, kad jis buvo kritinės sveikatos būklės, nes jis prarado pusę kūno masės, o tai taip pat nulėmė jo pradėtas bado streikas; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2019 m. lapkričio 2 d. J. D. Ferrer pavyko slapta išsiųsti laišką, kuriame teigiama, kad jis buvo kankinamas ir su juo buvo netinkamai elgiamasi, kad sulaikymo metu jo gyvybei grėsė pavojus ir kad jam nebuvo suteikta tinkama sveikatos priežiūra; kadangi, remiantis jo šeimos 2019 m. lapkričio 15 d. pateikta informacija, jis yra laikomas Aguadores kalėjime Santjago de Kubos mieste, kur jis buvo patalpintas karceryje; kadangi 2019 m. lapkričio 7 d. jo žmona jį matė kelias minutes ir patvirtino, kad jis buvo kritinės sveikatos būklės, nes jis prarado pusę kūno masės, o tai taip pat nulėmė jo pradėtas bado streikas;

| D. | kadangi, pasak keleto NVO, jis yra tik vienas iš maždaug 120 politinių kalinių Kuboje; kadangi daug nepriklausomų žurnalistų, taikių disidentų ir žmogaus teisių gynėjų, kurie daugiausia yra demokratinės opozicijos nariai, yra persekiojami, savavališkai sulaikomi ar laikomi kalėjime Kuboje, pvz., José Guía Piluoto, Silverio Portal Contreras, Mitzael Díaz Paseiro, Orlando Zapata Tamayo, Eliecer Bandera Barrera, Edilberto Ronal Azuaga ir Roberto de Jesús Quijñones Haces; |
| --- | --- |

D.

kadangi, pasak keleto NVO, jis yra tik vienas iš maždaug 120 politinių kalinių Kuboje; kadangi daug nepriklausomų žurnalistų, taikių disidentų ir žmogaus teisių gynėjų, kurie daugiausia yra demokratinės opozicijos nariai, yra persekiojami, savavališkai sulaikomi ar laikomi kalėjime Kuboje, pvz., José Guía Piluoto, Silverio Portal Contreras, Mitzael Díaz Paseiro, Orlando Zapata Tamayo, Eliecer Bandera Barrera, Edilberto Ronal Azuaga ir Roberto de Jesús Quijñones Haces;

| E. | kadangi 2019 m. spalio 28 d. mirė Armando Sosa Fortuy – ilgiausiai kalėjęs Kubos politinis kalinys, kalėjime praleidęs 43 metus; kadangi Kubos valdžios institucijos nesutiko jo paleisti, nepaisant jo blogėjančios sveikatos būklės; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2019 m. spalio 28 d. mirė Armando Sosa Fortuy – ilgiausiai kalėjęs Kubos politinis kalinys, kalėjime praleidęs 43 metus; kadangi Kubos valdžios institucijos nesutiko jo paleisti, nepaisant jo blogėjančios sveikatos būklės;

| F. | kadangi pagal tarptautinius žmogaus teisių standartus kiekvienas asmuo, kuris yra suimtas arba sulaikytas, sulaikymo metu turi būti informuotas apie priežastis ir turi būti nedelsiant perduotas teismui; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal tarptautinius žmogaus teisių standartus kiekvienas asmuo, kuris yra suimtas arba sulaikytas, sulaikymo metu turi būti informuotas apie priežastis ir turi būti nedelsiant perduotas teismui;

| G. | kadangi Kubos vyriausybės veiksmais pažeidžiamos 2016 m. pasirašyto Europos Sąjungos ir Kubos susitarimo 1straipsnio 5 dalies ir 22 straipsnio nuostatos, kuriomis Kubos vyriausybė įsipareigojo gerbti ir stiprinti žmogaus teises; |
| --- | --- |

G.

kadangi Kubos vyriausybės veiksmais pažeidžiamos 2016 m. pasirašyto Europos Sąjungos ir Kubos susitarimo 1straipsnio 5 dalies ir 22 straipsnio nuostatos, kuriomis Kubos vyriausybė įsipareigojo gerbti ir stiprinti žmogaus teises;

| H. | kadangi 2017 m. liepos 5 d. Parlamentas davė savo pritarimą PDBS; kadangi Parlamento pritarime aiškiai pareikštas rimtas susirūpinimas dėl žmogaus teisių padėties Kuboje ir į jį įtraukta sustabdymo sąlyga, taikoma pažeidus žmogaus teisių nuostatas; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2017 m. liepos 5 d. Parlamentas davė savo pritarimą PDBS; kadangi Parlamento pritarime aiškiai pareikštas rimtas susirūpinimas dėl žmogaus teisių padėties Kuboje ir į jį įtraukta sustabdymo sąlyga, taikoma pažeidus žmogaus teisių nuostatas;

| I. | kadangi ES ir Kubos dialogas žmogaus teisių klausimais, kuriam vadovauja ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, prasidėjo 2015 m., penktasis raundas vyko 2018 m. spalio 9 d.; kadangi 2019 m. spalio 3 d. ES ir Kuba surengė antrąjį oficialų dialogą žmogaus teisių klausimais; kadangi iki šiol jis nedavė jokių apčiuopiamų rezultatų, nepaisant to, kad Kuba buvo perrinkta į JT Žmogaus teisių tarybą 2017–2019 m. laikotarpiu; kadangi politinis dialogas bet kuriuo atveju turi apimti tiesioginį ir intensyvų dialogą su pilietine visuomene ir visais politinės opozicijos veikėjais be jokių apribojimų; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES ir Kubos dialogas žmogaus teisių klausimais, kuriam vadovauja ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, prasidėjo 2015 m., penktasis raundas vyko 2018 m. spalio 9 d.; kadangi 2019 m. spalio 3 d. ES ir Kuba surengė antrąjį oficialų dialogą žmogaus teisių klausimais; kadangi iki šiol jis nedavė jokių apčiuopiamų rezultatų, nepaisant to, kad Kuba buvo perrinkta į JT Žmogaus teisių tarybą 2017–2019 m. laikotarpiu; kadangi politinis dialogas bet kuriuo atveju turi apimti tiesioginį ir intensyvų dialogą su pilietine visuomene ir visais politinės opozicijos veikėjais be jokių apribojimų;

| J. | kadangi tuo metu, kai 2019 m. rugsėjo 9 d. Havanoje vyko antrasis ES ir Kubos jungtinės tarybos posėdis, buvo savavališkai sulaikyta daugiau kaip 100 aktyvistų; kadangi ES nepareiškė savo pozicijos dėl šių veiksmų ir ji taip pat nepareiškė savo nuomonės dėl T. Ferrer bylos; |
| --- | --- |

J.

kadangi tuo metu, kai 2019 m. rugsėjo 9 d. Havanoje vyko antrasis ES ir Kubos jungtinės tarybos posėdis, buvo savavališkai sulaikyta daugiau kaip 100 aktyvistų; kadangi ES nepareiškė savo pozicijos dėl šių veiksmų ir ji taip pat nepareiškė savo nuomonės dėl T. Ferrer bylos;

| K. | kadangi Parlamentas tris kartus skyrė Sacharovo premiją už minties laisvę Kubos aktyvistams: 2002 m. premiją gavo Oswaldo Payá, 2005 m. – „Baltai vilkinčios moterys“ ir 2010 m. – Guillermo Fariñas; kadangi Sacharovo premijos laureatai ir jų artimieji vis dar nuolat persekiojami ir bauginami, jiems neleidžiama išvykti iš šalies ir dalyvauti tarptautiniuose renginiuose; |
| --- | --- |

K.

kadangi Parlamentas tris kartus skyrė Sacharovo premiją už minties laisvę Kubos aktyvistams: 2002 m. premiją gavo Oswaldo Payá, 2005 m. – „Baltai vilkinčios moterys“ ir 2010 m. – Guillermo Fariñas; kadangi Sacharovo premijos laureatai ir jų artimieji vis dar nuolat persekiojami ir bauginami, jiems neleidžiama išvykti iš šalies ir dalyvauti tarptautiniuose renginiuose;

| L. | kadangi žmogaus teisėms, laisvei ir žmonių orumui bei interesams geriausiai atstovaujama ir jie geriausiai ginami demokratinėje visuomenėje; |
| --- | --- |

L.

kadangi žmogaus teisėms, laisvei ir žmonių orumui bei interesams geriausiai atstovaujama ir jie geriausiai ginami demokratinėje visuomenėje;

| 1. | smerkia savavališką José Danielio Ferrero sulaikymą ir skubiai ragina Kubos valdžios institucijas nedelsiant jį paleisti; prašo leisti jam kreiptis į jo pasirinktą advokatą, susisiekti su jo šeima ir susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su jo sulaikymu ir galimomis priežastimis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia kankinimus ir netinkamą elgesį, kuriuos J. D. Ferrer savo laiške pranešė patyręs; primena, kad Kubos valdžios institucijos privalo užkirsti kelią kankinimui ir netinkamam elgesiui bei užtikrinti greitą ir nešališką tyrimą; ragina Kubos valdžios institucijas nedelsiant suteikti J. D. Ferrerui galimybę gauti jam reikiamą medicininę pagalbą ir garantuoti, kad jis gautų tinkamo sanitarinio maisto ir vandens; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl nuolatinio taikių disidentų, nepriklausomų žurnalistų, žmogaus teisių gynėjų ir politinės opozicijos atstovų persekiojimo, priekabiavimo ir išpuolių prieš juos Kuboje; ragina nedelsiant nutraukti šiuos veiksmus ir paleisti visus politinius kalinius, ir asmenis, savavališkai kalinamus tik už tai, kad naudojosi savo saviraiškos ir susirinkimų laisve; ragina geriau garantuoti teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir teismų nepriklausomumą ir užtikrinti, kad asmenys, kurių laisvė apribota, turėtų galimybę kreiptis į nepriklausomą advokatą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja savo raginimą valstybėms narėms, EIVT ir jos delegacijai Kuboje griežtai ir viešai pasmerkti savavališką J. D. Ferrero ir pirmiau minėtų asmenų suėmimą ir imtis visų reikiamų veiksmų siekiant apginti demokratiją ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia apgailestavimą, kad, nepaisant priimto ES ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo, demokratijos ir žmogaus teisių padėtis nepagerėjo; ragina vykdyti privalomus įsipareigojimus, nustatytus ES ir Kubos sudarytame Politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarime, ir šiuo klausimu ragina nustatyti aiškius kriterijus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja, kad ES ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimas apima nuostatą dėl susitarimo sustabdymo, kuri turėtų būti taikoma tuo atveju, jei pažeidžiamos nuostatos dėl žmogaus teisių; todėl primygtinai reikalauja, kad Europos Sąjunga, įgyvendindama ES ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą, atidžiai stebėtų, kaip Kuboje užtikrinamos žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės, ir kad apie tai būtų reguliariai pranešama Parlamentui; mano, kad José Danielio Ferrero ir kitų politinių kalinių įkalinimas ir elgesys su jais yra ypatingos skubos atvejis, kaip nustatyta Susitarimo 85 straipsnio 3 dalies b punkte, ir todėl ragina ES sušaukti skubų posėdį; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Kubos vyriausybę įgyvendinti teisines reformas, kad būtų užtikrinta spaudos, asociacijų ir demonstracijų laisvė, ir pradėti politines reformas, kurios leistų surengti laisvus, sąžiningus ir demokratinius rinkimus, kuriuose būtų atsižvelgiama į suverenią ir laisvai išreikštą Kubos gyventojų valią; ragina Kubos vyriausybę savo žmogaus teisių politiką priderinti prie tarptautinių standartų, apibrėžtų chartijose, deklaracijose ir tarptautinėse priemonėse, kurias Kuba yra pasirašiusi, ir leisti pilietinei visuomenei ir opozicijos politiniams veikėjams be jokių apribojimų aktyviai dalyvauti politiniame ir socialiniame gyvenime; ragina vyriausybę sudaryti sąlygas nepriklausomiems vidaus ir tarptautinėms žmogaus teisių stebėtojams netrukdomai patekti į Kubą, taip pat pakviesti JT specialiuosius pranešėjus dėl teisės į taikių susirinkimų laisvę skatinimo ir apsaugos, saviraiškos ir žmogaus teisių gynėjų padėties; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad Kuba nuo 2003 m. taiko mirties bausmės vykdymo moratoriumą; ragina Kubos valdžios institucijas panaikinti mirties bausmę už visus nusikaltimus; ragina peržiūrėti visus mirties nuosprendžius siekiant užtikrinti, kad šie teismo procesai vyko laikantis tarptautinių standartų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Kubos valdžios institucijas užtikrinti žiniasklaidos laisvę ir saviraiškos laisvę, be kita ko, paskelbiant negaliojančiu dekretą Nr. 349, kuriuo apribojama meninės raiškos laisvė, ir nutraukti nepriklausomų žurnalistų persekiojimą ir sulaikymą; ragina Kubos vyriausybę nustoti taikyti interneto cenzūrą ir nustoti blokuoti interneto svetaines ir riboti prieigą prie informacijos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja dėl to, kad kai kurioms Europos ir Kubos pilietinės visuomenės organizacijoms nebuvo suteikta galimybė dalyvauti pilietinės visuomenės dialoge per pagal ES ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimą 2019 m. spalio 2 d. vykusį platesnį politinį dialogą žmogaus teisių klausimais dėl to, kad Kubos vyriausybė atsisakymą jas patvirtinti; taip pat ragina ES ir Kubą užmegzti institucinį, oficialų, atvirą ir viešą dialogą su iš tiesų nepriklausoma pilietine visuomene, panašų į dialogą vykdomą su kitomis šalimis, su kuriomis ES turi bendradarbiavimo susitarimus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina naująjį Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pripažinti, kad esama politinės opozicijos Kubos vyriausybei, ir remti jos įtraukimą į ES ir Kubos politinį dialogą; atsižvelgdamas į tai, ragina visų valstybių narių atstovus per vizitus Kubos valdžios institucijoms reikšti susirūpinimą žmogaus teisių klausimais, o lankantis Kuboje susitikti su Sacharovo premijos laureatais, siekiant užtikrinti, kad ES žmogaus teisių politika būtų nuosekliai taikoma ir viduje ir išorėje ir taip būtų stiprinamas nepriklausomos pilietinės visuomenės dalyvavimas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina EIVT ir Komisiją aktyviai remti pilietinės visuomenės grupes ir asmenis, kurie gina žmogaus teises Kuboje, be kita ko, surengiant apsilankymus kalėjimuose, stebint teismo procesus ir teikiant viešus pareiškimus; ragina naująjį Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pranešti Parlamentui apie veiksmus, kurių iki šiol ėmėsi ES delegacija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina naująjį Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją reikalauti, kad Kubos valdžios institucijos po kelerius metus trukusio neveiklumo imtųsi reformų, kuriomis šalies demokratija būtų pertvarkoma laikantis ES ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimo; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl dabartinė padėtis Kuboje pažeidžia žmogaus teisių ir demokratijos principus, kuriais grindžiamas šis susitarimas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | labai apgailestauja dėl to, kad Kubos valdžios institucijos atsisako leisti Europos Parlamentui, jo delegacijoms ir kai kurioms frakcijoms apsilankyti Kuboje, nepaisant to, kad Parlamentas suteikė savo pritarimą ES ir Kubos politinio dialogo ir bendradarbiavimo susitarimui; ragina valdžios institucijas nedelsiant leisti atvykti į šalį; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smerkia intervencinį Kubos vyriausybės požiūrį ir prašo nutraukti visą įsikišimo veiklą įvairiose Lotynų Amerikos šalyse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Kubos vyriausybei ir Liaudies valdžios nacionalinei asamblėjai, Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL C 201 E, 2005 8 18, p. 83.

(2)  OL C 288 E, 2006 11 24, p. 81.

(3)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 377.

(4)  OL C 349 E, 2010 12 22, p. 82.

(5)  OL C 334, 2018 9 19, p. 99.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0460.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/21

---

P9_TA(2019)0074

Haitis

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Haičio (2019/2928(RSP))

(2021/C 232/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Haičio, visų pirma 2011 m. sausio 19 d. rezoliuciją „Padėtis Haityje praėjus metams nuo žemės drebėjimo: humanitarinė pagalba ir atstatymas“ (1) ir 2018 m. vasario 8 d. rezoliuciją dėl vaikų vergijos Haityje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes savo rezoliucijas dėl Haičio, visų pirma 2011 m. sausio 19 d. rezoliuciją „Padėtis Haityje praėjus metams nuo žemės drebėjimo: humanitarinė pagalba ir atstatymas“ (1) ir 2018 m. vasario 8 d. rezoliuciją dėl vaikų vergijos Haityje (2),

| — | atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2018 m., kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2019 m. gegužės 13 d., ypač į naujausią informaciją apie Haitį, įtrauktą į šią ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2018 m., kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2019 m. gegužės 13 d., ypač į naujausią informaciją apie Haitį, įtrauktą į šią ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į galutinę ES rinkimų stebėjimo misijos Haityje 2018 m. lapkričio 19–23 d. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į galutinę ES rinkimų stebėjimo misijos Haityje 2018 m. lapkričio 19–23 d. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų stabilizavimo misiją Haityje (MINUSTAH) ir Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro 2017 m. liepos mėn. pateiktą metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Haityje laikotarpiu nuo 2015 m. liepos 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų stabilizavimo misiją Haityje (MINUSTAH) ir Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro 2017 m. liepos mėn. pateiktą metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Haityje laikotarpiu nuo 2015 m. liepos 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d.,

| — | atsižvelgdamas į MINUSTAH ir JT Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pranešimą dėl įtarimų dėl 2018 m. lapkričio 13–14 d. La Saline rajone (Port o Prensas) padarytų žmogaus teisių pažeidimų ir smurto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į MINUSTAH ir JT Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pranešimą dėl įtarimų dėl 2018 m. lapkričio 13–14 d. La Saline rajone (Port o Prensas) padarytų žmogaus teisių pažeidimų ir smurto,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 17 d. JT Žmogaus teisių tarybos 37-ojoje sesijoje priimtą visuotinį periodinį vertinimą dėl Haičio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 17 d. JT Žmogaus teisių tarybos 37-ojoje sesijoje priimtą visuotinį periodinį vertinimą dėl Haičio,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, kurio viena iš susitariančiųjų šalių yra Haitis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. gruodžio 16 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, kurio viena iš susitariančiųjų šalių yra Haitis,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į JT Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Vaiko teisių konvenciją, prie kurios yra prisijungęs Haitis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vaiko teisių konvenciją, prie kurios yra prisijungęs Haitis,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 25 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2476 (2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 25 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2476 (2019),

| — | atsižvelgdamas į ES rinkimų stebėjimo misijos 2015 m. galutinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES rinkimų stebėjimo misijos 2015 m. galutinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2019 m. lapkričio 7 d. pareiškimą Europos Sąjungos vardu dėl padėties Haityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2019 m. lapkričio 7 d. pareiškimą Europos Sąjungos vardu dėl padėties Haityje,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos Amnesty International2019 m. spalio 31 d. paskelbtą straipsnį, kuriame pateikiama įrodymų, kad prieš protestuotojus naudojama pernelyg didelė jėga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos Amnesty International2019 m. spalio 31 d. paskelbtą straipsnį, kuriame pateikiama įrodymų, kad prieš protestuotojus naudojama pernelyg didelė jėga,

| — | atsižvelgdamas į JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro 2019 m. spalio 1 d. ataskaitą dėl padėties Haityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro 2019 m. spalio 1 d. ataskaitą dėl padėties Haityje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos delegacijos Haityje 2019 m. gegužės 28 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos delegacijos Haityje 2019 m. gegužės 28 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 144 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi vyriausybei 2018 m. liepos mėn. paskelbus, kad ji panaikins subsidijas, todėl kuro kainos padidės iki 50 proc., kilo plataus masto protestai ir tokie dideli pilietiniai neramumai, kokių ši šalis nebuvo patyrusi jau daugelį metų; kadangi ši priemonė buvo patvirtinta atsižvelgiant į 2018 m. vasario mėn. su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) sutartą lėšų mažinimą mainais už 96 mln. JAV dolerių dydžio finansines paskolas, kad ši šalis galėtų sumokėti savo išorės skolą; |
| --- | --- |

A.

kadangi vyriausybei 2018 m. liepos mėn. paskelbus, kad ji panaikins subsidijas, todėl kuro kainos padidės iki 50 proc., kilo plataus masto protestai ir tokie dideli pilietiniai neramumai, kokių ši šalis nebuvo patyrusi jau daugelį metų; kadangi ši priemonė buvo patvirtinta atsižvelgiant į 2018 m. vasario mėn. su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) sutartą lėšų mažinimą mainais už 96 mln. JAV dolerių dydžio finansines paskolas, kad ši šalis galėtų sumokėti savo išorės skolą;

| B. | kadangi per demonstracijas, kurias surengė opozicijos lyderiai, buvo reikalaujama prezidento Jovenelio Moïse atsistatydinimo dėl didelės infliacijos, įtarimų dėl sisteminės korupcijos vyriausybėje, įtariant, kad korupcinėje veikloje dalyvavo ir buvęs prezidentas Michel Martelly, taip pat dėl ekonominio nesaugumo ir maisto stygiaus, tačiau šioms demonstracijoms išorės pasaulis daug dėmesio neskyrė; kadangi anksčiau nei prieš metus prasidėjusios demonstracijos protestuojant prieš korupcijos skandalus, susijusius su Haičio valdžios institucijomis, pareikalavo apie šimto aukų ir paaštrėjo iki didžiulio sukrėtimo; kadangi atrodo, kad korupcija yra endeminė Haičio visuomenės ir politikos problema; |
| --- | --- |

B.

kadangi per demonstracijas, kurias surengė opozicijos lyderiai, buvo reikalaujama prezidento Jovenelio Moïse atsistatydinimo dėl didelės infliacijos, įtarimų dėl sisteminės korupcijos vyriausybėje, įtariant, kad korupcinėje veikloje dalyvavo ir buvęs prezidentas Michel Martelly, taip pat dėl ekonominio nesaugumo ir maisto stygiaus, tačiau šioms demonstracijoms išorės pasaulis daug dėmesio neskyrė; kadangi anksčiau nei prieš metus prasidėjusios demonstracijos protestuojant prieš korupcijos skandalus, susijusius su Haičio valdžios institucijomis, pareikalavo apie šimto aukų ir paaštrėjo iki didžiulio sukrėtimo; kadangi atrodo, kad korupcija yra endeminė Haičio visuomenės ir politikos problema;

| C. | kadangi saugumo pajėgos malšino protestus, naudodamos kovinius šaudmenis ir ašarines dujas; kadangi, JT Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro duomenimis, per protestus vasario mėn. žuvo 41 žmogus, o 100 žmonių buvo sužeisti; kadangi, remiantis naujausiais JT Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro duomenimis, laikotarpiu nuo 2019 m. rugsėjo 15 d. iki lapkričio 1 d. mažiausiai 42 žmonės žuvo per panašius protestus, 19 iš jų buvo nužudyti teisėsaugos pareigūnų, o 86 žmonės buvo sužeisti; |
| --- | --- |

C.

kadangi saugumo pajėgos malšino protestus, naudodamos kovinius šaudmenis ir ašarines dujas; kadangi, JT Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro duomenimis, per protestus vasario mėn. žuvo 41 žmogus, o 100 žmonių buvo sužeisti; kadangi, remiantis naujausiais JT Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro duomenimis, laikotarpiu nuo 2019 m. rugsėjo 15 d. iki lapkričio 1 d. mažiausiai 42 žmonės žuvo per panašius protestus, 19 iš jų buvo nužudyti teisėsaugos pareigūnų, o 86 žmonės buvo sužeisti;

| D. | kadangi Haitis nuo 2019 m. kovo mėn. neturi vyriausybės, o tai varžo šalies galimybes gauti tarptautinį remiamąjį finansavimą ir Pasaulio banko paskolas; kadangi nuo 2020 m. sausio mėn. Haityje nebeliks parlamento, nes 2019 m. spalio mėn. nepavyko surengti parlamento rinkimų; kadangi J. Moïse išreiškė ketinimą įgyvendinti konstitucines reformas, kuriomis bus siekiama sustiprinti prezidento institucijos įgaliojimus; |
| --- | --- |

D.

kadangi Haitis nuo 2019 m. kovo mėn. neturi vyriausybės, o tai varžo šalies galimybes gauti tarptautinį remiamąjį finansavimą ir Pasaulio banko paskolas; kadangi nuo 2020 m. sausio mėn. Haityje nebeliks parlamento, nes 2019 m. spalio mėn. nepavyko surengti parlamento rinkimų; kadangi J. Moïse išreiškė ketinimą įgyvendinti konstitucines reformas, kuriomis bus siekiama sustiprinti prezidento institucijos įgaliojimus;

| E. | kadangi nepaisant demonstracijų nebuvo imtasi jokių teisinių veiksmų; kadangi šis nebaudžiamumas ir tarptautinės bendruomenės dėmesio trūkumas toliau kursto smurtą; kadangi dėl užsitęsusios ir tebevykstančios krizės dar labiau ribojama prieiga ir prie sveikatos priežiūros paslaugų, maisto, švietimo ir galimybių tenkinti kitus poreikius, be to, kilo dar didesnis aprūpinimo elektros energija ir kuru nepriteklius; |
| --- | --- |

E.

kadangi nepaisant demonstracijų nebuvo imtasi jokių teisinių veiksmų; kadangi šis nebaudžiamumas ir tarptautinės bendruomenės dėmesio trūkumas toliau kursto smurtą; kadangi dėl užsitęsusios ir tebevykstančios krizės dar labiau ribojama prieiga ir prie sveikatos priežiūros paslaugų, maisto, švietimo ir galimybių tenkinti kitus poreikius, be to, kilo dar didesnis aprūpinimo elektros energija ir kuru nepriteklius;

| F. | kadangi po 2010 m. žemės drebėjimo daugelis bendruomenių vis dar neturi prieigos prie elektros tinklo ir savo kasdienius poreikius priverstos tenkinti naudodamosi elektros generatoriais; kadangi kuro kainų augimas dar labiau apribojo ekonomines galimybes; |
| --- | --- |

F.

kadangi po 2010 m. žemės drebėjimo daugelis bendruomenių vis dar neturi prieigos prie elektros tinklo ir savo kasdienius poreikius priverstos tenkinti naudodamosi elektros generatoriais; kadangi kuro kainų augimas dar labiau apribojo ekonomines galimybes;

| G. | kadangi esama patikimų įrodymų, kad policija, ginkluota pusiau automatiniais šautuvais, protestams malšinti naudojo kovinius šaudmenis, taip pažeisdama tarptautinę žmogaus teisių teisę ir jėgos naudojimo standartus; kadangi žurnalistai yra nuolat persekiojami ir prieš juos vykdomi fiziniai išpuoliai; kadangi 2019 m. spalio 11 d. savo automobilyje buvo nušautas reportažus apie protestus rengęs radijo stoties „Radio Méga“ žurnalistas Néhémie Joseph, 2019 m. rugsėjo mėn. šūviu į veidą nužudytas „Associated Press“ fotožurnalistas Chery Dieu-Nalio, 2019 m. birželio mėn. savo automobilyje nušautas radijo stoties „Radio Sans Finjo“ reporteris Pétion Rospide, o 2018 m. kovo mėn. be žinios dingo žurnalistas Vladjimir Legagneur; |
| --- | --- |

G.

kadangi esama patikimų įrodymų, kad policija, ginkluota pusiau automatiniais šautuvais, protestams malšinti naudojo kovinius šaudmenis, taip pažeisdama tarptautinę žmogaus teisių teisę ir jėgos naudojimo standartus; kadangi žurnalistai yra nuolat persekiojami ir prieš juos vykdomi fiziniai išpuoliai; kadangi 2019 m. spalio 11 d. savo automobilyje buvo nušautas reportažus apie protestus rengęs radijo stoties „Radio Méga“ žurnalistas Néhémie Joseph, 2019 m. rugsėjo mėn. šūviu į veidą nužudytas „Associated Press“ fotožurnalistas Chery Dieu-Nalio, 2019 m. birželio mėn. savo automobilyje nušautas radijo stoties „Radio Sans Finjo“ reporteris Pétion Rospide, o 2018 m. kovo mėn. be žinios dingo žurnalistas Vladjimir Legagneur;

| H. | kadangi su nebaudžiamumu buvo susidurta ir žudynių La Saline rajone, sostinės Port o Prenso periferijoje, atveju – 2018 m. spalio mėn. 70 žmonių čia buvo savavališkai nužudyta, o 13 moterų išprievartautos; kadangi vyriausybė šias žudynes priskyrė gaujų karui; kadangi Amerikos valstybių organizacija ir JT paramos teisingumui misija Haityje (MINUSJUH), remdamosi Nacionalinio žmogaus teisių tinklo surinkta informacija, kaip šių žudynių priežastį įvardijo prezidento žmonos Martine Moïse ir keleto vyriausybės atstovų bandymą papirkti La Saline rajono gyventojus, kad jie nutrauktų prieš prezidentą J. Moïse nukreiptas demonstracijas, ir teigia, kad žudynės buvo šio rajono gyventojų atsisakymo būti papirktiems pasekmė; kadangi žmogaus teisių organizacijos Haityje paragino Amerikos valstybių organizaciją ištirti šias žudynes; |
| --- | --- |

H.

kadangi su nebaudžiamumu buvo susidurta ir žudynių La Saline rajone, sostinės Port o Prenso periferijoje, atveju – 2018 m. spalio mėn. 70 žmonių čia buvo savavališkai nužudyta, o 13 moterų išprievartautos; kadangi vyriausybė šias žudynes priskyrė gaujų karui; kadangi Amerikos valstybių organizacija ir JT paramos teisingumui misija Haityje (MINUSJUH), remdamosi Nacionalinio žmogaus teisių tinklo surinkta informacija, kaip šių žudynių priežastį įvardijo prezidento žmonos Martine Moïse ir keleto vyriausybės atstovų bandymą papirkti La Saline rajono gyventojus, kad jie nutrauktų prieš prezidentą J. Moïse nukreiptas demonstracijas, ir teigia, kad žudynės buvo šio rajono gyventojų atsisakymo būti papirktiems pasekmė; kadangi žmogaus teisių organizacijos Haityje paragino Amerikos valstybių organizaciją ištirti šias žudynes;

| I. | kadangi saugumo padėtis šalyje drastiškai pablogėjo nuo 2017 m. spalio mėn., kai Jungtinių Tautų stabilizavimo misijos Haityje taikdarius (UNSTAMIH) pakeitė MINUJUSTH, kurios personalo pasirengimas dalyvaujant policijos darbuotojams skirtuose mokymuose tėra ribotas; |
| --- | --- |

I.

kadangi saugumo padėtis šalyje drastiškai pablogėjo nuo 2017 m. spalio mėn., kai Jungtinių Tautų stabilizavimo misijos Haityje taikdarius (UNSTAMIH) pakeitė MINUJUSTH, kurios personalo pasirengimas dalyvaujant policijos darbuotojams skirtuose mokymuose tėra ribotas;

| J. | kadangi rimtą susirūpinimą šalyje tebekelia diskriminacija dėl lyties; kadangi Haičio lyčių nelygybės indeksas siekia 0,593, ir 2015 m. pagal šį rodiklį šalis užėmė 142-ą vietą iš 159-ių; kadangi LGBTI asmenų diskriminacija, stigmatizacija, atskirtis ir smurtas prieš juos Haityje yra sisteminiai ir paplitę reiškiniai; kadangi mergaitės įgyja menką išsilavinimą arba neįgyja jokio; kadangi įstatymai, kuriais kriminalizuojamas išžaginimas ir smurtas šeimoje nebuvo priimti iki pat 2015 m., baudžiamasis kodeksas nebuvo peržiūrėtas nuo 1835 m., o moterims ir mergaitėms dažnai neužtikrinama lygiavertė teisinė apsauga; kadangi 2019 m. lapkričio 7 d. civiliams skirtame Gonayvo kalėjime buvo išžaginta 10 ten kalėjusių moterų, įskaitant 15 metų amžiaus mergaitę; kadangi nuo tada, kai prasidėjo protestai, perpildymas, maisto trūkumas, galimybės pasimatyti su šeima neužtikrinimas ir kitos nežmoniškos sąlygos yra plačiai paplitę reiškiniai Haičio kalėjimų sistemoje; |
| --- | --- |

J.

kadangi rimtą susirūpinimą šalyje tebekelia diskriminacija dėl lyties; kadangi Haičio lyčių nelygybės indeksas siekia 0,593, ir 2015 m. pagal šį rodiklį šalis užėmė 142-ą vietą iš 159-ių; kadangi LGBTI asmenų diskriminacija, stigmatizacija, atskirtis ir smurtas prieš juos Haityje yra sisteminiai ir paplitę reiškiniai; kadangi mergaitės įgyja menką išsilavinimą arba neįgyja jokio; kadangi įstatymai, kuriais kriminalizuojamas išžaginimas ir smurtas šeimoje nebuvo priimti iki pat 2015 m., baudžiamasis kodeksas nebuvo peržiūrėtas nuo 1835 m., o moterims ir mergaitėms dažnai neužtikrinama lygiavertė teisinė apsauga; kadangi 2019 m. lapkričio 7 d. civiliams skirtame Gonayvo kalėjime buvo išžaginta 10 ten kalėjusių moterų, įskaitant 15 metų amžiaus mergaitę; kadangi nuo tada, kai prasidėjo protestai, perpildymas, maisto trūkumas, galimybės pasimatyti su šeima neužtikrinimas ir kitos nežmoniškos sąlygos yra plačiai paplitę reiškiniai Haičio kalėjimų sistemoje;

| K. | kadangi nuo rugsėjo mėn. prasidėjusių mokslo metų galimybės lankyti mokyklą neturi dauguma Haičio vaikų; kadangi neraštingumas ir galimybė įgyti išsilavinimą yra didžiulė problema Haityje, nes apytiksliai pusė visų 15 metų amžiaus ir vyresnių Haičio gyventojų yra neraštingi, o pradinės ir vidurinės mokyklose visoje šalyje nelanko mažiausiai 350 000 vaikų ir jaunuolių; |
| --- | --- |

K.

kadangi nuo rugsėjo mėn. prasidėjusių mokslo metų galimybės lankyti mokyklą neturi dauguma Haičio vaikų; kadangi neraštingumas ir galimybė įgyti išsilavinimą yra didžiulė problema Haityje, nes apytiksliai pusė visų 15 metų amžiaus ir vyresnių Haičio gyventojų yra neraštingi, o pradinės ir vidurinės mokyklose visoje šalyje nelanko mažiausiai 350 000 vaikų ir jaunuolių;

| L. | kadangi iki šiol naudojamasi sistema „Restavèk“, kuri yra šiuolaikinės vergovės forma ir pagal kurią Haičio vaikai iš skurstančių šeimų, tėvų išsiųsti gyventi su kitomis šeimomis ir tarnauti joms namuose, neretai būna skriaudžiami, patiria smurtą ir negali lankyti mokyklos; |
| --- | --- |

L.

kadangi iki šiol naudojamasi sistema „Restavèk“, kuri yra šiuolaikinės vergovės forma ir pagal kurią Haičio vaikai iš skurstančių šeimų, tėvų išsiųsti gyventi su kitomis šeimomis ir tarnauti joms namuose, neretai būna skriaudžiami, patiria smurtą ir negali lankyti mokyklos;

| M. | kadangi Jungtinių Tautų vystymosi programos (UNDP) žmogaus socialinės raidos indekse Haitis yra 168-as tarp visų pasaulio šalių, ir šis reitingas yra žemesnis nei anksčiau, be to, jam nuolat būtina humanitarinė pagalba ir parama vystymuisi; kadangi, pasak Pasaulio banko, Haitis lieka skurdžiausia abiejų Amerikos žemynų šalimi ir viena labiausiai skurstančių valstybių pasaulyje: 59 proc. jo gyventojų gyvena žemiau nacionalinės skurdo ribos, 24 proc. – žemiau kraštutinio skurdo ribos, o per 40 proc. yra bedarbiai; kadangi valdžios korupcija yra nekontroliuojama: organizacijos Transparency International 2018 m. korupcijos suvokimo indekse Haitis yra 161-as iš 180-ies stebėtų šalių; |
| --- | --- |

M.

kadangi Jungtinių Tautų vystymosi programos (UNDP) žmogaus socialinės raidos indekse Haitis yra 168-as tarp visų pasaulio šalių, ir šis reitingas yra žemesnis nei anksčiau, be to, jam nuolat būtina humanitarinė pagalba ir parama vystymuisi; kadangi, pasak Pasaulio banko, Haitis lieka skurdžiausia abiejų Amerikos žemynų šalimi ir viena labiausiai skurstančių valstybių pasaulyje: 59 proc. jo gyventojų gyvena žemiau nacionalinės skurdo ribos, 24 proc. – žemiau kraštutinio skurdo ribos, o per 40 proc. yra bedarbiai; kadangi valdžios korupcija yra nekontroliuojama: organizacijos Transparency International 2018 m. korupcijos suvokimo indekse Haitis yra 161-as iš 180-ies stebėtų šalių;

| 1. | griežtai smerkia Haičio valdžios institucijų veiksmus siekiant užgniaužti taikius protestus ir mirtiną jėgos naudojimą, savavališką sulaikymą, bauginimą, persekiojimą bei seksualinę prievartą; reikalauja, kad Haičio valdžios institucijos nedelsdamos liautųsi neteisėtai naudojusios jėgą – visų pirma šaunamuosius ginklus ir kovinius šaudmenis – prieš taikius protestuotojus bei užtikrintų žmonėms teisę į laisvas ir taikias demonstracijas; palaiko Haičio žmonių raginimus stabdyti korupciją ir nebaudžiamumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad, siekiant užkirsti kelią dar didesniam nestabilumui ir gyventojų kančioms, visos susijusios šalys turi susilaikyti nuo smurto; ragina visas šalis įsitraukti į nuoširdų, atvirą ir įtraukų visos Haičio visuomenės dialogą, siekiant geriau atsižvelgti į svarbiausius gyventojų poreikius ir siekius bei rasti ilgalaikius esamos politinės, ekonominės ir humanitarinės krizės sprendimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad, kaip pažymima naujausiame visuotiniame periodiniame vertinime, teisingumo reforma ir ilgai trunkančio kardomojo kalinimo atsisakymas bei kova su korupcija turi likti prioritetais; prašo tarptautinės bendruomenės padėti Haičio žmonėms stiprinti nepriklausomą ir tvirtą teismų sistemą, kuriai veikiant nusikaltėliai stotų prieš teismą ir būtų nubausti nepriklausomai savo socialinio statuso; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina atlikti nepriklausomą La Saline‘o žudynių bylos, žurnalistų persekiojimo ir išpuolių prieš juos bei mirties atvejų nuo 2019 m. rugsėjo mėn. vidurio tyrimą; reikalauja užtikrinti, kad prieš teismą stotų ir būtų nubausti visi nusikaltimų vykdytojai; pakartoja, kad, siekiant informuoti apie padėtį, svarbi žiniasklaidos laisvė; ragina visus subjektus liautis persekiojus žurnalistus ir leisti jiems informuoti apie padėtį šalyje; pakartoja, kad turi būti užtikrinama teisė taikiai reikšti nuomonę ir kritiką; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria raginimui į Haitį ilgesniam laikui išsiųsti nepriklausomą Amerikos valstybių organizacijos (OAS) ekspertų misiją, kuriai būtų pavesta išaiškinti daugybinius žmogaus teisių pažeidimus šalyje, ir siekiui atlikti nešališkus, nuodugnius, skaidrius ir nepriklausomus tyrimus bei stiprinti atskaitomybę, kad teisingumas ir tiesa būtų užtikrinti šeimoms ir išgyvenusioms aukoms, kaip reikalauja nacionalinės žmogaus teisių organizacijos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atmeta bet kokius kai kurių jėgų mėginimus atkurti diktatūrą; pabrėžia, jog būtina nedelsiant įgyvendinti struktūrinio valdymo ir ekonomikos reformas, kad būtų atkurtas pasitikėjimas šalies politine sistema; pabrėžia, kad būtina sunaikinti sisteminę valdžios korupciją, klientelizmą ir užkirsti kelią teisinės valstybės erozijai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir ES ambasadą Port o Prense paremti visapusišką šalies demokratinę stabilizaciją ir padėti užkirsti kelią korupcijai bei kitų formų nusikalstamumui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigiamai vertina tai, kad JT Saugumo Taryba 2019 m. spalio 16 d. sukūrė Jungtinių Tautų jungtinę tarnybą Haityje (BINUH), kuriai bus pavesta konsultuoti Haičio vyriausybę politinio stabilumo gerinimo ir gero valdymo klausimais; ragina JT toliau atlikti aktyvų vaidmenį taikos palaikymo ar pasirengimo taikai procese nekartojant praeities klaidų; ragina JT ir jų valstybes nares veiksmingai tirti tariamo seksualinio išnaudojimo ar seksualinės prievartos atvejus, už kuriuos atsakingi Jungtinių Tautų stabilizavimo misijos Haityje (MINUSTAH) taikos palaikymo pajėgų ir nevyriausybinių organizacijų Haityje atstovai, patraukti baudžiamojon atsakomybėn šių nusikaltimų vykdytojus ir suteikti pagalbą bei skirti kompensacijas jų aukoms; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES stiprinti ir remti Haičio organizacijų pajėgumą vadovauti priimant sprendimus dėl to, kokio pobūdžio pagalba turėtų būti pristatoma į šalį ir kas turėtų ją gauti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Haičio vyriausybę suteikti nevaržomą prieigą humanitarinėms organizacijoms, kad jos galėtų vykdyti savo veiklą ir teikti pagalbą tiems, kam jos reikia, bei dalinti maistą ir kitą gyvybiškai svarbią pagalbą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina nutraukti „Restavèk“ praktiką; ragina Haičio vyriausybę įgyvendinti priemones, kuriomis būtų užtikrinama vaikų registracija, taip pat tiek fizinė, tiek psichologinė jų apsauga, bei užtikrinti galimybes lankyti mokyklą; ragina ES bendradarbiauti su Haičio vyriausybe siekiant įgyvendinti teisės aktų dėl vaiko teisių apsaugos sistemą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad būtina kovoti su smurtu prieš moteris ir mergaites, priimti teisės aktus, kuriais būtų kovojama su visų formų smurtu dėl lyties, ir dekriminalizuoti nėštumo nutraukimą, kuris šiuo metu draudžiamas bet kuriomis aplinkybėmis, įskaitant lytinės prievartos atvejus; mano, jog būtina įgyvendinti tokias skubias seksualinę prievartą patyrusių moterų ir vaikų apsaugos ir rėmimo priemones, kaip medicininė ir psichologinė priežiūra bei konkrečios socialinės įtraukties ir reabilitacijos programos; smerkia grupinį Gonayvo kalėjime kalinamų moterų išžaginimą; reikalauja greitai, nešališkai, nepriklausomai ir veiksmingai ištirti įtarimus; primena, kad, valstybei atėmus iš žmogaus laisvę, ji tampa atsakinga už jų neliečiamumo užtikrinimą bei jų apsaugą nuo prievartos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smerkia 2017 m. priimtus įstatymus, nukreiptus prieš LGBT asmenis, kuriuose raginama uždrausti homoseksualių asmenų santuokas, o homoseksualumas greta vaikų pornografijos, kraujomaišos ir vaikų seksualinio išnaudojimo komerciniais tikslais priskiriamas prie priežasčių nesuteikti piliečiui gerą reputaciją liudijančio pažymėjimo; reiškia susirūpinimą dėl aplinkybių, gaubiančių LGBTQI asmenų teisių gynimo grupės „Kouraj“ pirmininko Charlot Jeudy mirtį; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Haičio vyriausybę pradėti taikyti administracinę sistemą, pagal kurią būtų užtikrinama, kad visi naujagimiai būtų užregistruoti vos tik gimę ir būtų imamasi priemonių užregistruoti tiems, kurie vos tik gimę nebuvo užregistruoti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina sistemingai kovoti su smurtu prieš vyresnio amžiaus asmenis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, AKR ir ES ministrų tarybai, CARIFORUM institucijoms, Haičio vyriausybei ir parlamentui bei Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  OL C 136 E, 2012 5 11, p. 46.

(2)  OL C 463, 2018 12 21, p. 40.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/25

---

P9_TA(2019)0077

Padėtis Bolivijoje

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Bolivijoje (2019/2896(RSP))

(2021/C 232/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis) 2019 m. spalio 22 d. pareiškimą dėl rinkimų proceso Bolivijoje ir 2019 m. lapkričio 15 d. pareiškimą dėl padėties Bolivijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (Komisijos pirmininko pavaduotojas ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis) 2019 m. spalio 22 d. pareiškimą dėl rinkimų proceso Bolivijoje ir 2019 m. lapkričio 15 d. pareiškimą dėl padėties Bolivijoje,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos (OAS) rinkimų stebėjimo misijos Bolivijoje 2019 m. spalio 21 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos (OAS) rinkimų stebėjimo misijos Bolivijoje 2019 m. spalio 21 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 10 d. auditorių grupės pareiškimą dėl rinkimų proceso Bolivijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 10 d. auditorių grupės pareiškimą dėl rinkimų proceso Bolivijoje,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2019 m. lapkričio 16 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiosios žmogaus teisių komisarės Michelle Bachelet 2019 m. lapkričio 16 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 21 d. Bolivijoje surengtą konstitucinį referendumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 21 d. Bolivijoje surengtą konstitucinį referendumą,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Bolivijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Bolivijoje,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į pastaruosius, visų pirma 2019 m. spalio 23, lapkričio 12 ir 19 d., Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos pareiškimus spaudai dėl Bolivijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pastaruosius, visų pirma 2019 m. spalio 23, lapkričio 12 ir 19 d., Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos pareiškimus spaudai dėl Bolivijos,

| — | atsižvelgdamas į Bolivijos konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bolivijos konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 2019 m. spalio 20 d. Bolivijos prezidento ir įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimai vyko labai poliarizuotoje aplinkoje, nes Prezidentas Evo Morales yra prieštaringa asmenybė ir buvo nesutariama dėl jo kandidatūros pripažinimo; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2019 m. spalio 20 d. Bolivijos prezidento ir įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimai vyko labai poliarizuotoje aplinkoje, nes Prezidentas Evo Morales yra prieštaringa asmenybė ir buvo nesutariama dėl jo kandidatūros pripažinimo;

| B. | kadangi 2016 m. pralaimėjęs referendumą dėl Bolivijos konstitucijos pakeitimo Evo Morales iškėlė savo kandidatūrą ketvirtajai kadencijai gavęs Konstitucinio Teismo pritarimą – šis sprendimas parodė, kad Bolivijos teisminės institucijos aiškiai stokoja nepriklausomumo; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2016 m. pralaimėjęs referendumą dėl Bolivijos konstitucijos pakeitimo Evo Morales iškėlė savo kandidatūrą ketvirtajai kadencijai gavęs Konstitucinio Teismo pritarimą – šis sprendimas parodė, kad Bolivijos teisminės institucijos aiškiai stokoja nepriklausomumo;

| C. | kadangi tuomet, kai buvo suskaičiuota daugiau nei 80 proc. balsų naudojant sparčią ir saugią preliminarių rezultatų perdavimo sistemą (TREP), Aukščiausiasis rinkimų teismas sustabdė preliminarių rezultatų skelbimą; kadangi tuo metu skaičiai aiškiai rodė, kad turėtų vykti antrasis rinkimų turas; kadangi praėjus 24 valandoms Aukščiausiasis rinkimų teismas, kaip nurodė OAS, pateikė duomenis, rodančius nepaaiškinamai pasikeitusią tendenciją, dėl kurios radikaliai pasikeitė rinkimų rezultatai, ir tai lėmė prarastą pasitikėjimą rinkimų procesu; kadangi Konstitucinis Teismas atmetė galimybę surengti antrąjį rinkimų turą, remdamasis tuo, kad tarp dviejų daugiausiai balsų surinkusių kandidatų buvo pasiektas reikiamas 10 proc. skirtumas; |
| --- | --- |

C.

kadangi tuomet, kai buvo suskaičiuota daugiau nei 80 proc. balsų naudojant sparčią ir saugią preliminarių rezultatų perdavimo sistemą (TREP), Aukščiausiasis rinkimų teismas sustabdė preliminarių rezultatų skelbimą; kadangi tuo metu skaičiai aiškiai rodė, kad turėtų vykti antrasis rinkimų turas; kadangi praėjus 24 valandoms Aukščiausiasis rinkimų teismas, kaip nurodė OAS, pateikė duomenis, rodančius nepaaiškinamai pasikeitusią tendenciją, dėl kurios radikaliai pasikeitė rinkimų rezultatai, ir tai lėmė prarastą pasitikėjimą rinkimų procesu; kadangi Konstitucinis Teismas atmetė galimybę surengti antrąjį rinkimų turą, remdamasis tuo, kad tarp dviejų daugiausiai balsų surinkusių kandidatų buvo pasiektas reikiamas 10 proc. skirtumas;

| D. | kadangi Vyriausiosios rinkimų komisijos veiksmai sukėlė ne tik opozicijos kandidatų rėmėjų, bet ir nacionalinių bei tarptautinių stebėtojų ir didžiosios tarptautinės bendruomenės dalies prieštaravimų ir įtarimų dėl sukčiavimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi Vyriausiosios rinkimų komisijos veiksmai sukėlė ne tik opozicijos kandidatų rėmėjų, bet ir nacionalinių bei tarptautinių stebėtojų ir didžiosios tarptautinės bendruomenės dalies prieštaravimų ir įtarimų dėl sukčiavimo;

| E. | kadangi Prezidentas E. Morales dar prieš visų oficialių rezultatų perdavimą ir viešą paskelbimą viešai pareiškė laimėjęs rinkimus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Prezidentas E. Morales dar prieš visų oficialių rezultatų perdavimą ir viešą paskelbimą viešai pareiškė laimėjęs rinkimus;

| F. | kadangi OAS, ES ir tarptautinė bendruomenė savo pareiškimuose reiškė didelį susirūpinimą dėl nepagrįsto balsų skaičiavimo nutraukimo, kuris parodo galimą rinkimų komisijos stebėtojų šališką požiūrį; kadangi šalies ir tarptautiniai partneriai rekomendavo organizuoti antrąjį rinkimų turą, kaip išeitį iš politinės krizės; |
| --- | --- |

F.

kadangi OAS, ES ir tarptautinė bendruomenė savo pareiškimuose reiškė didelį susirūpinimą dėl nepagrįsto balsų skaičiavimo nutraukimo, kuris parodo galimą rinkimų komisijos stebėtojų šališką požiūrį; kadangi šalies ir tarptautiniai partneriai rekomendavo organizuoti antrąjį rinkimų turą, kaip išeitį iš politinės krizės;

| G. | kadangi dėl to, kad netikėtai buvo nutrauktas balsų skaičiavimas ir Prezidentas E. Morales paskelbė savo pergalę, kilo masiniai protestai ir mobilizavosi tiek opozicijos, tiek Prezidento E. Moraleso rėmėjai; kadangi šios demonstracijos kelia didelį susirūpinimą visai tarptautinei bendruomenei ir per jas jau žuvo mažiausiai 32 žmonės, šimtai žmonių buvo sužeisti, o daugiau nei 600 – areštuoti; kadangi dėl E. Morales šalininkų blokuojamų gatvių šalyje trūko maisto ir kuro ir tai turi rimtų pasekmių civiliams gyventojams; kadangi nerimaujama dėl smurto, įtarimų dėl saugumo pajėgų nepagrįstai ir neproporcingai naudojamos jėgos ir visuomenės skaldymo; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl to, kad netikėtai buvo nutrauktas balsų skaičiavimas ir Prezidentas E. Morales paskelbė savo pergalę, kilo masiniai protestai ir mobilizavosi tiek opozicijos, tiek Prezidento E. Moraleso rėmėjai; kadangi šios demonstracijos kelia didelį susirūpinimą visai tarptautinei bendruomenei ir per jas jau žuvo mažiausiai 32 žmonės, šimtai žmonių buvo sužeisti, o daugiau nei 600 – areštuoti; kadangi dėl E. Morales šalininkų blokuojamų gatvių šalyje trūko maisto ir kuro ir tai turi rimtų pasekmių civiliams gyventojams; kadangi nerimaujama dėl smurto, įtarimų dėl saugumo pajėgų nepagrįstai ir neproporcingai naudojamos jėgos ir visuomenės skaldymo;

| H. | kadangi už rinkimų administravimą atsakingas organas nebuvo patikimas, o vienas iš jo narių atsistatydino skaičiuojant balsus; kadangi opozicija nepripažino tokiomis aplinkybėmis vykusių rinkimų rezultatų ir pasmerkė tariamą rinkimų klastojimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi už rinkimų administravimą atsakingas organas nebuvo patikimas, o vienas iš jo narių atsistatydino skaičiuojant balsus; kadangi opozicija nepripažino tokiomis aplinkybėmis vykusių rinkimų rezultatų ir pasmerkė tariamą rinkimų klastojimą;

| I. | kadangi ES nepasiuntė visavertės rinkimų stebėjimo misijos ir jai atstovavo tik nedidelė techninė grupė, kurią sudarė trys žemesnės grandies pareigūnai; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES nepasiuntė visavertės rinkimų stebėjimo misijos ir jai atstovavo tik nedidelė techninė grupė, kurią sudarė trys žemesnės grandies pareigūnai;

| J. | kadangi, siekdamos atkurti pasitikėjimą, vyriausybė ir rinkimų institucijos sutiko, kad OAS profesionali grupė atliktų techninį privalomą auditą; kadangi šiam auditui pritarė Jungtinių Tautų generalinis sekretorius; |
| --- | --- |

J.

kadangi, siekdamos atkurti pasitikėjimą, vyriausybė ir rinkimų institucijos sutiko, kad OAS profesionali grupė atliktų techninį privalomą auditą; kadangi šiam auditui pritarė Jungtinių Tautų generalinis sekretorius;

| K. | kadangi 2019 m. lapkričio 10 d. OAS audito išvadose buvo atskleisti sunkūs pažeidimai ir manipuliavimas balsavimo metu, raginama panaikinti rinkimų rezultatus ir rekomenduojama surengti naujus rinkimus, kurie apimtų naujas rinkimų institucijas, kad būtų užtikrinti patikimi rinkimai; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2019 m. lapkričio 10 d. OAS audito išvadose buvo atskleisti sunkūs pažeidimai ir manipuliavimas balsavimo metu, raginama panaikinti rinkimų rezultatus ir rekomenduojama surengti naujus rinkimus, kurie apimtų naujas rinkimų institucijas, kad būtų užtikrinti patikimi rinkimai;

| L. | kadangi 2019 m. lapkričio 10 d. paskelbus OAS audito ataskaitą, kurioje raginama pripažinti negaliojančiu ir iš naujo surengti rinkimų procesą, atsistatydino daug aukšto rango valstybės pareigūnų, įskaitant prezidentą, viceprezidentą ir Senato pirmininką, taip pat rinkimų organo narius; kadangi Evo Morales ir kai kurie kiti jo vyriausybės nariai turėjo atsistatydinti, palikti šalį ir nebevykdyti savo funkcijų; kadangi ginkluotųjų pajėgų vyresnieji nariai pasiūlė buvusiam Prezidentui Evo Moralesui atsistatydinti; kadangi ginkluotosios pajėgos ir policija turėtų susilaikyti ir nedaryti įtakos politiniams procesams ir šių pajėgų atžvilgiu turėtų būti vykdoma civilinė kontrolė; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2019 m. lapkričio 10 d. paskelbus OAS audito ataskaitą, kurioje raginama pripažinti negaliojančiu ir iš naujo surengti rinkimų procesą, atsistatydino daug aukšto rango valstybės pareigūnų, įskaitant prezidentą, viceprezidentą ir Senato pirmininką, taip pat rinkimų organo narius; kadangi Evo Morales ir kai kurie kiti jo vyriausybės nariai turėjo atsistatydinti, palikti šalį ir nebevykdyti savo funkcijų; kadangi ginkluotųjų pajėgų vyresnieji nariai pasiūlė buvusiam Prezidentui Evo Moralesui atsistatydinti; kadangi ginkluotosios pajėgos ir policija turėtų susilaikyti ir nedaryti įtakos politiniams procesams ir šių pajėgų atžvilgiu turėtų būti vykdoma civilinė kontrolė;

| M. | kadangi Jeanine Áñez pasirašė kontroversišką dekretą, pagal kurį ginkluotosios pajėgos apsaugomos nuo baudžiamojo persekiojimo už veiksmus, kurių jos ėmėsi siekdamos atkurti viešąją tvarką; |
| --- | --- |

M.

kadangi Jeanine Áñez pasirašė kontroversišką dekretą, pagal kurį ginkluotosios pajėgos apsaugomos nuo baudžiamojo persekiojimo už veiksmus, kurių jos ėmėsi siekdamos atkurti viešąją tvarką;

| N. | kadangi dėl keleto asmenų atsistatydinimų pirmininko antroji pavaduotoja Jeanine Áñez pradėjo eiti laikinosios prezidentės pareigas, siekiant surengti naujus prezidento rinkimus, nes tai vienintelis demokratinis ir konstitucinis būdas įveikti dabartinę krizę; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl keleto asmenų atsistatydinimų pirmininko antroji pavaduotoja Jeanine Áñez pradėjo eiti laikinosios prezidentės pareigas, siekiant surengti naujus prezidento rinkimus, nes tai vienintelis demokratinis ir konstitucinis būdas įveikti dabartinę krizę;

| O. | kadangi ir žemieji, ir aukštieji Bolivijos parlamento rūmai 2019 m. lapkričio 23 d. vienbalsiai patvirtino teisės aktą, kuriuo sudaromos sąlygos surengti naujus prezidento rinkimus ir kurį pasirašė laikinoji prezidentė J. Añez; kadangi patvirtintu teisės aktu draudžiama rinkimuose dar kartą dalyvauti tiems kandidatams, kurie prezidento pareigas jau ėjo dvi kadencijas iš eilės, todėl E. Morales negali kelti savo kandidatūros; |
| --- | --- |

O.

kadangi ir žemieji, ir aukštieji Bolivijos parlamento rūmai 2019 m. lapkričio 23 d. vienbalsiai patvirtino teisės aktą, kuriuo sudaromos sąlygos surengti naujus prezidento rinkimus ir kurį pasirašė laikinoji prezidentė J. Añez; kadangi patvirtintu teisės aktu draudžiama rinkimuose dar kartą dalyvauti tiems kandidatams, kurie prezidento pareigas jau ėjo dvi kadencijas iš eilės, todėl E. Morales negali kelti savo kandidatūros;

| 1. | teigiamai vertina tai, kad abu rūmai pritarė teisės aktui dėl kitų prezidento rinkimų rengimo, tačiau mano, jog norint, kad padėtis Bolivijoje stabilizuotųsi, nauji rinkimai turi būti surengti nedelsiant ir todėl pritaria tikslui paskirti naują nepriklausomą rinkimų teismą, kuris užtikrintų skaidrius rinkimus; ragina laikinąsias valdžios institucijas prisiimti atsakomybę už procedūros patikimumą ir organizuoti tinkamai vykdomus bei įtraukius rinkimus, per kuriuos visi politiniai veikėjai turėtų galimybę konkuruoti laikantis Bolivijos teisės ir konstitucinės tvarkos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia tai, kad Bolivijos valdžios institucijos stokojo skaidrumo ir patikimumo ir kad jos bandė sukčiauti, taip pažeisdamos Bolivijos piliečių teisę laisvai ir demokratiškai išsirinkti savo prezidentą; laikosi nuomonės, kad bandymas klastoti rinkimus yra sunkus nusikaltimas; primena, kad pagal Bolivijos teisės aktus rinkimai turi būti paskelbti negaliojančiais ir asmenys bei organizacijos, dalyvaujantys tokiuose neteisėtuose procesuose, turi būti iš karto šalinami iš rinkimų organų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pareiškia, kad griežtai nepritaria po 2019 m. spalio 20 d. įvykusių rinkimų prasiveržusiam smurtui ir griovimui, reiškia užuojautą visiems nukentėjusiųjų šeimų nariams ir ragina patraukti baudžiamojon atsakomybėn atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pareiškia, kad visapusiškai remia ir pripažįsta OAS rinkimų stebėtojų, veikiančių Bolivijoje nepaprastai sudėtingomis sąlygomis, darbą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teigiamai vertina sprendimą išvesti karines pajėgas iš protesto vietų ir panaikinti įstatymą, kuriuo joms suteikiama didelė veiksmų laisvė naudojant jėgą; ragina saugumo pajėgas palaikant saugumą ir viešąją tvarką imtis proporcingų veiksmų ir parodyti susilaikymą; ragina nedelsiant atlikti nešališkus, skaidrius ir išsamius smurto atvejų tyrimus ir patraukti atsakingus asmenis baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina naujas laikinąsias valdžios institucijas imtis reikiamų veiksmų siekiant pakeisti padėtį, atkurti pasitikėjimą ir įgyvendinti savo pagrindinę užduotį – suorganizuoti rinkimų procesą; ragina užmegzti dialogą, siekiant nedelsiant surengti naujus demokratinius, įtraukius, skaidrius ir sąžiningus rinkimus, ir iš naujo sukurti rinkimų organą, nes tai būtų išeitis iš dabartinės krizės, tuo pačiu metu išvengiant politinių atsakomųjų veiksmų; ragina laikinąją vyriausybę nesiimti jokių ardomųjų priemonių, kuriomis būtų pabloginta padėtis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teigiamai vertina ES ir Katalikų bažnyčios atliekamą tarpininkavimo vaidmenį, kuriuo prisidedama prie partijų susitarimo surengti laisvus, įtraukius ir skaidrius rinkimus per nustatytą laikotarpį ir laikantis Bolivijos konstitucijos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja, kad būtina paisyti teisminių institucijų nepriklausomumo, politinio pliuralizmo ir visų Bolivijos gyventojų, įskaitant čiabuvių valstiečių tautas, susirinkimų ir saviraiškos laisvių, nes jie yra pagrindinės teisės ir esminiai demokratijos bei teisinės valstybės ramsčiai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prašo, kad naujas rinkimų procesas vyktų dalyvaujant patikimiems ir skaidriems tarptautiniams stebėtojams, kurie gali laisvai veikti ir nepriklausomai dalytis savo pastabomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pareiškia, kad yra pasirengęs padėti vykstant tokiam rinkimų procesui, ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį nusiųsti visavertę ES rinkimų stebėjimo misiją; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Bolivijos vyriausybei, Andų Parlamentui ir Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai. |
| --- | --- |

11.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/28

---

P9_TA(2019)0078

Kritinė klimato ir aplinkos padėtis

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (2019/2930(RSP))

(2021/C 232/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir į jos Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir į jos Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdamas į susitarimą, 2015 m. gruodžio 12 d. priimtą per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susitarimą, 2015 m. gruodžio 12 d. priimtą per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į naujausius ir išsamiausius mokslinius klimato kaitos neigiamų pasekmių įrodymus, pateiktus Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialioje ataskaitoje dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, į jos penktąją vertinimo ataskaitą (AR5) ir apibendrinamąją ataskaitą šiuo klausimu, į IPCC specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės ir IPCC specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausius ir išsamiausius mokslinius klimato kaitos neigiamų pasekmių įrodymus, pateiktus Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialioje ataskaitoje dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, į jos penktąją vertinimo ataskaitą (AR5) ir apibendrinamąją ataskaitą šiuo klausimu, į IPCC specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės ir IPCC specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2019 m. gegužės 29 d. visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų įvertinimo ataskaitos, kurią parengė Tarpvyriausybinė mokslinė politinė biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma (IPBES), santraukoje politikos formuotojams aprašoma didžiulė biologinės įvairovės išnykimo grėsmė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2019 m. gegužės 29 d. visuotinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų įvertinimo ataskaitos, kurią parengė Tarpvyriausybinė mokslinė politinė biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma (IPBES), santraukoje politikos formuotojams aprašoma didžiulė biologinės įvairovės išnykimo grėsmė,

| — | atsižvelgdamas į 25-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP25), kuri vyks 2019 m. gruodžio 2–13 d. Madride (Ispanija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 25-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP25), kuri vyks 2019 m. gruodžio 2–13 d. Madride (Ispanija),

| — | atsižvelgdamas į 26-ąją UNFCCC šalių konferenciją, kuri vyks 2020 m. gruodžio mėn., ir į tai, kad visos UNFCCC šalys turi padidinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įnašus atsižvelgdamos į Paryžiaus susitarimo tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 26-ąją UNFCCC šalių konferenciją, kuri vyks 2020 m. gruodžio mėn., ir į tai, kad visos UNFCCC šalys turi padidinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įnašus atsižvelgdamos į Paryžiaus susitarimo tikslus,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio mėn. 15-ąją Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferenciją (COP15) Kunminge (Kinija), kurioje šalys turi nuspręsti dėl pasaulinės programos po 2020 m. siekdamos sustabdyti biologinės įvairovės nykimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio mėn. 15-ąją Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferenciją (COP15) Kunminge (Kinija), kurioje šalys turi nuspręsti dėl pasaulinės programos po 2020 m. siekdamos sustabdyti biologinės įvairovės nykimą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Klimato kaita. Europos strateginė ilgalaikė vizija siekiant klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos pagal Paryžiaus susitarimą“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Klimato kaita. Europos strateginė ilgalaikė vizija siekiant klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos pagal Paryžiaus susitarimą“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP25) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliuciją dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP25) (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi norint apriboti visuotinį atšilimą, kad jis neviršytų 1,5 oC, ir išvengti masinio biologinės įvairovės nykimo būtina imtis skubių ir plataus užmojo veiksmų; |
| --- | --- |

A.

kadangi norint apriboti visuotinį atšilimą, kad jis neviršytų 1,5 oC, ir išvengti masinio biologinės įvairovės nykimo būtina imtis skubių ir plataus užmojo veiksmų;

| B. | kadangi šie veiksmai turi remtis mokslo duomenimis ir į juos būtina įtraukti piliečius ir visus visuomenės bei ekonomikos sektorius, įskaitant pramonę, kartu užtikrinant socialinę pusiausvyrą ir tvarumą; kadangi šiais veiksmais reikia palaikyti mūsų ekonomikos konkurencingumą ir tuo pačiu metu taikyti tvirtas socialines ir įtraukias priemones, kad būtų užtikrinta sąžininga ir teisinga pertvarka, kuria remiamas darbo vietų kūrimas ir atsižvelgiama į poreikį laikytis aukšto lygio gerovės standartų ir užtikrinti aukštos kokybės darbo vietas ir mokymus; |
| --- | --- |

B.

kadangi šie veiksmai turi remtis mokslo duomenimis ir į juos būtina įtraukti piliečius ir visus visuomenės bei ekonomikos sektorius, įskaitant pramonę, kartu užtikrinant socialinę pusiausvyrą ir tvarumą; kadangi šiais veiksmais reikia palaikyti mūsų ekonomikos konkurencingumą ir tuo pačiu metu taikyti tvirtas socialines ir įtraukias priemones, kad būtų užtikrinta sąžininga ir teisinga pertvarka, kuria remiamas darbo vietų kūrimas ir atsižvelgiama į poreikį laikytis aukšto lygio gerovės standartų ir užtikrinti aukštos kokybės darbo vietas ir mokymus;

| C. | kadangi jokia kritine padėtimi jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti naudojamasi kaip priedanga norint sugriauti demokratines institucijas ar pažeisti pagrindines teises; kadangi visos priemonės visuomet turės būti priimamos taikant demokratinį procesą; |
| --- | --- |

C.

kadangi jokia kritine padėtimi jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti naudojamasi kaip priedanga norint sugriauti demokratines institucijas ar pažeisti pagrindines teises; kadangi visos priemonės visuomet turės būti priimamos taikant demokratinį procesą;

| 1. | skelbia, kad susidarė kritinė klimato ir aplinkos padėtis; ragina Komisiją, valstybes nares ir visus pasaulio subjektus bei pats įsipareigoja skubiai imtis konkrečių veiksmų siekiant kovoti su šia grėsme ir ją sustabdyti kol dar ne per vėlu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina naująją Komisiją visapusiškai įvertinti visų teisėkūros ir biudžeto srities teisės aktų poveikį klimatui ir aplinkai ir užtikrinti, kad tie aktai būtų visiškai suderinti su tikslu apriboti visuotinį atšilimą, kad jis neviršytų 1,5 oC, ir neprisidėtų prie masinio biologinės įvairovės nykimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta savo institucinę atsakomybę mažinti savo anglies dioksido pėdsaką; siūlo priimti sau taikomas priemones, skirtas išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti, be kita ko, Parlamento transporto priemonių parką pakeisti netaršiomis transporto priemonėmis, taip pat ragina visas valstybes nares susitarti dėl vienos Parlamento darbo vietos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina naujosios sudėties Komisiją spręsti dabartinių Sąjungos politikos priemonių, susijusių su kritine klimato ir aplinkos padėtimi, nenuoseklumo problemą, visų pirma vykdant plataus masto jos žemės ūkio, prekybos, transporto, energetikos ir infrastruktūros investicijų politikos reformą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0217.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0079.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/30

---

P9_TA(2019)0079

2019 m. JT bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija (COP 25)

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP 25) (2019/2712(RSP))

(2021/C 232/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir į jos Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir į jos Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdamas į susitarimą, 2015 m. gruodžio 12 d. priimtą per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje (Paryžiaus susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susitarimą, 2015 m. gruodžio 12 d. priimtą per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje (Paryžiaus susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 2–14 d. Katovicuose, Lenkijoje, vykusias 24-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 24), 14-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 14), ir šalių konferencijos, kuri laikoma Paryžiaus susitarimo šalių susitikimu, pirmosios sesijos trečiąją dalį (CMA 1.3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 2–14 d. Katovicuose, Lenkijoje, vykusias 24-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 24), 14-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP 14), ir šalių konferencijos, kuri laikoma Paryžiaus susitarimo šalių susitikimu, pirmosios sesijos trečiąją dalį (CMA 1.3),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 1 d. UNFCCC šalių konferencijos biuro sprendimą sutikti su Čilės, kaip pirmininkausiančios valstybės narės, vyriausybės pasiūlymu surengti COP 25 konferenciją Madride (Ispanija) 2019 m. gruodžio 2–13 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 1 d. UNFCCC šalių konferencijos biuro sprendimą sutikti su Čilės, kaip pirmininkausiančios valstybės narės, vyriausybės pasiūlymu surengti COP 25 konferenciją Madride (Ispanija) 2019 m. gruodžio 2–13 d.,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir į darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į aukščiausiojo lygio susitikimą klimato kaitos klausimais, kurį 2019 m. rugsėjo 23 d. surengė JT generalinis sekretorius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aukščiausiojo lygio susitikimą klimato kaitos klausimais, kurį 2019 m. rugsėjo 23 d. surengė JT generalinis sekretorius,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl 2018 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Katovicuose, Lenkijoje (COP 24) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl 2018 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Katovicuose, Lenkijoje (COP 24) (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Klimato kaita. Europos strateginė ilgalaikė vizija siekiant klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos pagal Paryžiaus susitarimą“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Klimato kaita. Europos strateginė ilgalaikė vizija siekiant klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos pagal Paryžiaus susitarimą“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 28 d. Komisijos komunikatą „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“ (COM(2018)0773),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2019 m. spalio 4 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2019 m. spalio 4 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 6 d. Latvijos ir Europos Komisijos JTBKKK pateiktą dokumentą dėl ES ir jos valstybių narių numatomo nacionalinio indėlio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 6 d. Latvijos ir Europos Komisijos JTBKKK pateiktą dokumentą dėl ES ir jos valstybių narių numatomo nacionalinio indėlio,

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, į jos penktąją vertinimo ataskaitą (AR5) ir apibendrinamąją ataskaitą šiuo klausimu, į IPCC specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės ir IPCC specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, į jos penktąją vertinimo ataskaitą (AR5) ir apibendrinamąją ataskaitą šiuo klausimu, į IPCC specialiąją ataskaitą dėl klimato kaitos ir žemės ir IPCC specialiąją ataskaitą dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulinės prisitaikymo komisijos (angl. Global Commission on Adaptation, GCA) pavyzdinę ataskaitą dėl prisitaikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulinės prisitaikymo komisijos (angl. Global Commission on Adaptation, GCA) pavyzdinę ataskaitą dėl prisitaikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio mėn. Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) devintą apibendrinamąją ataskaitą „2018 m. atotrūkio išmetalų srityje ataskaita“ ir į ketvirtą 2018 m. ataskaitą atotrūkio prisitaikant prie klimato kaitos klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio mėn. Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) devintą apibendrinamąją ataskaitą „2018 m. atotrūkio išmetalų srityje ataskaita“ ir į ketvirtą 2018 m. ataskaitą atotrūkio prisitaikant prie klimato kaitos klausimu,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 2 d. Europos aplinkos agentūros paskelbtą rodiklių įvertinimą „Ekonominiai nuostoliai dėl ekstremalių klimato reiškinių Europoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 2 d. Europos aplinkos agentūros paskelbtą rodiklių įvertinimą „Ekonominiai nuostoliai dėl ekstremalių klimato reiškinių Europoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. kovo mėn. Pasaulinės meteorologijos organizacijos (WMO) „Pareiškimą dėl pasaulinio klimato padėties 2018 m.“ ir į 2018 m. lapkričio 22 d. 14-ąjį WMO „Biuletenį šiltnamio efektą sukeliančių dujų klausimu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. kovo mėn. Pasaulinės meteorologijos organizacijos (WMO) „Pareiškimą dėl pasaulinio klimato padėties 2018 m.“ ir į 2018 m. lapkričio 22 d. 14-ąjį WMO „Biuletenį šiltnamio efektą sukeliančių dujų klausimu“,

| — | atsižvelgdamas į Silezijos deklaraciją dėl solidarumo ir tinkamo pereinamojo laikotarpio, Silezijos ministrų deklaraciją „Miškai klimato apsaugai“ ir Permainų bendromis pastangomis partnerystę siekiant elektromobilumo ir netaršaus transporto, pasirašytas pasirašytą vykstant 24-ajai Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijai (COP 24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Silezijos deklaraciją dėl solidarumo ir tinkamo pereinamojo laikotarpio, Silezijos ministrų deklaraciją „Miškai klimato apsaugai“ ir Permainų bendromis pastangomis partnerystę siekiant elektromobilumo ir netaršaus transporto, pasirašytas pasirašytą vykstant 24-ajai Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijai (COP 24),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 29 d. Biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų visuotinio įvertinimo ataskaitos, kurią parengė Tarpvyriausybinė mokslinė politinė biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma (IPBES), santrauką politikos formuotojams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 29 d. Biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų visuotinio įvertinimo ataskaitos, kurią parengė Tarpvyriausybinė mokslinė politinė biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma (IPBES), santrauką politikos formuotojams,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai (3),

| — | atsižvelgdamas į aukšto lygio apibendrinamąją ataskaitą dėl naujausios klimato mokslo informacijos „United in Science“, kurią parengė 2019 m. JT aukščiausiojo lygio susitikimo Mokslo patariamoji grupė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aukšto lygio apibendrinamąją ataskaitą dėl naujausios klimato mokslo informacijos „United in Science“, kurią parengė 2019 m. JT aukščiausiojo lygio susitikimo Mokslo patariamoji grupė,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio mėn. „Eurobarometro“ apklausą klimato kaitos klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio mėn. „Eurobarometro“ apklausą klimato kaitos klausimu,

| — | atsižvelgdamas į klausimus Tarybai (O-000029/2019 – B9-0055/2019) ir Komisijai (O-000030/2019 – B9-0056/2019) dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP 25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Tarybai (O-000029/2019 – B9-0055/2019) ir Komisijai (O-000030/2019 – B9-0056/2019) dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP 25),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d.; kadangi 187 iš 197 konvencijos šalių yra JT deponavusios savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentus (2019 m. lapkričio 19 d. duomenimis); |
| --- | --- |

A.

kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d.; kadangi 187 iš 197 konvencijos šalių yra JT deponavusios savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo dokumentus (2019 m. lapkričio 19 d. duomenimis);

| B. | kadangi 2015 m. kovo 6 d. ES ir jos valstybės narės pateikė UNFCCC dokumentą dėl numatyto nacionaliniu lygmeniu nustatyto įpareigojančio veiksmo (INDC), kuriuo įsipareigojo siekti privalomo tikslo iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ES, palyginti su 1990 m. rodikliu; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. kovo 6 d. ES ir jos valstybės narės pateikė UNFCCC dokumentą dėl numatyto nacionaliniu lygmeniu nustatyto įpareigojančio veiksmo (INDC), kuriuo įsipareigojo siekti privalomo tikslo iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ES, palyginti su 1990 m. rodikliu;

| C. | kadangi iki šiol prisiimtų Paryžiaus susitarimą pasirašiusių šalių įsipareigojimų nepakaks, kad būtų pasiektas jų bendras tikslas; kadangi dabartinis ES ir jos valstybių narių pateiktas nacionaliniu lygmeniu nustatytas įpareigojantis veiksmas (NDC) neatitinka Paryžiaus susitarime nustatytų tikslų ir jį reikia persvarstyti; |
| --- | --- |

C.

kadangi iki šiol prisiimtų Paryžiaus susitarimą pasirašiusių šalių įsipareigojimų nepakaks, kad būtų pasiektas jų bendras tikslas; kadangi dabartinis ES ir jos valstybių narių pateiktas nacionaliniu lygmeniu nustatytas įpareigojantis veiksmas (NDC) neatitinka Paryžiaus susitarime nustatytų tikslų ir jį reikia persvarstyti;

| D. | kadangi iš IPCC 1,5 oC ataskaitos matyti, kad temperatūrai pakilus 1,5 oC poveikis tikriausiai bus gerokai mažesnis nei tuo atveju, jei ji pakils 2 oC; |
| --- | --- |

D.

kadangi iš IPCC 1,5 oC ataskaitos matyti, kad temperatūrai pakilus 1,5 oC poveikis tikriausiai bus gerokai mažesnis nei tuo atveju, jei ji pakils 2 oC;

| E. | kadangi pasaulinės temperatūros požiūriu pastarieji ketveri metai (2015–2018 m.) buvo šilčiausi pasaulyje užfiksuoti metai ir kadangi 2018 m. buvo išmestas rekordinis anglies dioksido kiekis; kadangi 2019 m. liepos mėn. buvo karščiausias užregistruotas mėnuo ir ši tendencija toliau stebima 2019 m., taigi, WMO duomenimis, 2015–2019 m. laikotarpis bus karščiausias užregistruotas penkerių metų laikotarpis; |
| --- | --- |

E.

kadangi pasaulinės temperatūros požiūriu pastarieji ketveri metai (2015–2018 m.) buvo šilčiausi pasaulyje užfiksuoti metai ir kadangi 2018 m. buvo išmestas rekordinis anglies dioksido kiekis; kadangi 2019 m. liepos mėn. buvo karščiausias užregistruotas mėnuo ir ši tendencija toliau stebima 2019 m., taigi, WMO duomenimis, 2015–2019 m. laikotarpis bus karščiausias užregistruotas penkerių metų laikotarpis;

| F. | kadangi, WMO duomenimis, CO2 koncentracija pasaulyje 2018 m. buvo 407,8 milijoninių dalių (ppm), t. y. 2,2 ppm daugiau nei 2017 m., o iki 2019 m. pabaigos CO2 koncentracija pasieks ar net viršys 410 ppm; |
| --- | --- |

F.

kadangi, WMO duomenimis, CO2 koncentracija pasaulyje 2018 m. buvo 407,8 milijoninių dalių (ppm), t. y. 2,2 ppm daugiau nei 2017 m., o iki 2019 m. pabaigos CO2 koncentracija pasieks ar net viršys 410 ppm;

| G. | kadangi, kaip pasaulinio judėjimo dalis, streikai dėl klimato vyko 185 pasaulio šalyse ir 2019 m. rugsėjo mėn. į gatves išėjo rekordinis skaičius žmonių – 7,6 mln., taigi tai buvo didžiausia istorijoje mobilizacija dėl klimato; |
| --- | --- |

G.

kadangi, kaip pasaulinio judėjimo dalis, streikai dėl klimato vyko 185 pasaulio šalyse ir 2019 m. rugsėjo mėn. į gatves išėjo rekordinis skaičius žmonių – 7,6 mln., taigi tai buvo didžiausia istorijoje mobilizacija dėl klimato;

| H. | kadangi Paryžiaus susitarimo preambulėje pripažįstama „visų ekosistemų vientisumo ir biologinės įvairovės, įskaitant vandenynus, išsaugojimo užtikrinimo svarba“ ir kadangi UNFCCC 4 straipsnio 1 dalies d punkte pabrėžiama, kad jos šalys turi skatinti tvarų visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbentų ir kaupėjų, įskaitant biomasę, miškus ir vandenynus, taip pat kitas sausumos, pakrančių ir jūros ekosistemas, valdymą, išsaugojimą ir gausinimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Paryžiaus susitarimo preambulėje pripažįstama „visų ekosistemų vientisumo ir biologinės įvairovės, įskaitant vandenynus, išsaugojimo užtikrinimo svarba“ ir kadangi UNFCCC 4 straipsnio 1 dalies d punkte pabrėžiama, kad jos šalys turi skatinti tvarų visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų absorbentų ir kaupėjų, įskaitant biomasę, miškus ir vandenynus, taip pat kitas sausumos, pakrančių ir jūros ekosistemas, valdymą, išsaugojimą ir gausinimą;

| I. | kadangi Čilė, kaip COP 25 pirmininkausiančioji šalis, jau nurodė, kad atkreips dėmesį į vandenynų vaidmenį kovojant su visuotiniu atšilimu, tai sprendimas, kuris yra dar prasmingesnis po to, kai IPCC paskelbė naują nerimą keliančią ataskaitą dėl vandenynų atšilimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi Čilė, kaip COP 25 pirmininkausiančioji šalis, jau nurodė, kad atkreips dėmesį į vandenynų vaidmenį kovojant su visuotiniu atšilimu, tai sprendimas, kuris yra dar prasmingesnis po to, kai IPCC paskelbė naują nerimą keliančią ataskaitą dėl vandenynų atšilimo;

| J. | kadangi miškai iš esmės prisideda prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos; kadangi apie 10 proc. ES išmetamo ŠESD kiekio absorbuoja augantys miškai; kadangi dėl miškų naikinimo susidaro beveik 20 proc. pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio ir jis vyksta visų pirma dėl plėtojamos pramoninės gyvulininkystės, sojų ir alyvpalmių aliejaus gamybos, be kita ko, ES rinkai; kadangi ES turėtų sumažinti savo netiesioginį dalyvavimą naikinant miškus (vartojimo poveikis miškų naikinimui), už kurį ji atsakinga; |
| --- | --- |

J.

kadangi miškai iš esmės prisideda prie klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos; kadangi apie 10 proc. ES išmetamo ŠESD kiekio absorbuoja augantys miškai; kadangi dėl miškų naikinimo susidaro beveik 20 proc. pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio ir jis vyksta visų pirma dėl plėtojamos pramoninės gyvulininkystės, sojų ir alyvpalmių aliejaus gamybos, be kita ko, ES rinkai; kadangi ES turėtų sumažinti savo netiesioginį dalyvavimą naikinant miškus (vartojimo poveikis miškų naikinimui), už kurį ji atsakinga;

| K. | kadangi Parlamentas keletą kartų prašė Komisijos, pvz., savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliucijoje dėl klimato kaitos, išnagrinėti CO2 apmokestinimą tuose sektoriuose, kuriems dar netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS); |
| --- | --- |

K.

kadangi Parlamentas keletą kartų prašė Komisijos, pvz., savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliucijoje dėl klimato kaitos, išnagrinėti CO2 apmokestinimą tuose sektoriuose, kuriems dar netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS);

| L. | kadangi klimato kaitos poveikis besivystančioms šalims neproporcingai didelis, nors besivystančios šalys išmeta gerokai mažiau CO2 nei išsivysčiusios šalys; |
| --- | --- |

L.

kadangi klimato kaitos poveikis besivystančioms šalims neproporcingai didelis, nors besivystančios šalys išmeta gerokai mažiau CO2 nei išsivysčiusios šalys;

| 1. | primena, kad klimato kaita yra vienas didžiausių žmonijai tenkančių iššūkių ir kad viso pasaulio valstybės bei subjektai turi visomis išgalėmis su ja kovoti; pabrėžia, kad tarptautinis bendradarbiavimas laiku, solidarumas ir nuolatinis bei neblėstantis įsipareigojimas bendriems veiksmams yra vienintelis sprendimas norint realizuoti mūsų kolektyvinę atsakomybę už visos planetos išsaugojimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta, kad rimtos su klimato kaita susijusios grėsmės kelia ypač didelį susirūpinimą žmonėms; primena, kad, anot 2019 m. „Eurobarometro“ apklausos, 93 proc. ES piliečių klimato kaitą laiko rimta problema; teigiamai vertina tai, kad žmonės visame pasaulyje – ypač jaunesniųjų kartų atstovai – vis aktyviau įsitraukia į kovą su klimato kaita; teigiamai vertina jų raginimus vadovautis didesniais kolektyviniais užmojais ir imtis skubių veiksmų, kad būtų pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslais ir nebūtų viršyta 1,5 oC riba; primygtinai ragina nacionalinę, regioninę ir vietos valdžią bei ES paisyti šių raginimų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad norint, jog plataus užmojo įtrauki ES klimato politika ir priemonės būtų sėkmingos, būtinas visuomenės palaikymas; mano, kad tai turėtų atsispindėti ES pastangose kovojant su klimato kaita; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta, kad klimato kaitos našta jau tenka ir toliau teks daugiausia Pietų pusrutulio šalims, kad Pietų pusrutulio šalys yra daug jautresnės neigiamam klimato kaitos poveikiui nei Šiaurės pusrutulio šalys ir kad jos jau patiria praradimus ir žalą, taip pat jos turi mažiau pajėgumų prisitaikyti, ir kad Pietų pusrutulio šalys prie klimato krizės prisidėjo gerokai mažiau nei Šiaurės pusrutulio šalys; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad Paryžiaus susitarimo preambulėje teisė į sveikatą pripažįstama kaip pagrindinė žmogaus teisė; pabrėžia, kad UNFCCC 4 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad visos jos šalys turėtų taikyti „atitinkamus metodus, tokius kaip poveikio įvertinimas, parengtus ir reglamentuotus nacionaliniu mastu, siekiant iki minimumo sumažinti neigiamą poveikį visuomenės sveikatai bei aplinkai vykdant projektus ir priemones siekiant sušvelninti klimato pasikeitimą ar prisitaikymą prie jo“; mano, kad sveikata turėtų būti įtraukta į nacionalinius prisitaikymo planus ir UNFCCC teikiamus pranešimus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja, kad su klimato kaita susijusių darnaus vystymosi tikslų (DVT) rodikliai neapima sveikatos, tačiau pažymi, kad padėtis taisoma imantis Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) ir UNFCC sekretoriato akademinių tyrimų iniciatyvų; palankiai vertina tai, kad 2019 m. rugsėjo 23 d. buvo priimta JT aukšto lygio politinė deklaracija dėl visuotinės sveikatos apsaugos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad nepasiekus užsibrėžtų klimato ir aplinkos tikslų, dėl kurių susitarta per COP 21, pasiekti daugumą JT darnaus vystymosi tikslų bus beveik neįmanoma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad tiesioginis klimato kaitos poveikis jau juntamas; pabrėžia, kad, Pasaulinės komisijos prisitaikymo klausimu ataskaitos duomenimis, dėl klimato kaitos iki 2030 m. skurde galėtų atsidurti daugiau kaip 100 mln. žmonių, o pasėlių derlius iki 2050 m. galėtų sumažėti 5–30 proc., todėl ypač pažeidžiamose zonose galėtų prasidėti maisto stygius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad manoma, jog nesumažinus atšilimo pasaulio ekonomika pasikeis – iki 2100 m. vidutinės pajamos pasaulyje sumažės 23 proc., o pajamų nelygybė pasaulyje padidės; pabrėžia, kad, priešingai nei skaičiuota anksčiau, numatomi pasauliniai nuostoliai sudaro beveik linijinę kreivę su vidutine pasauline temperatūra, o nuostolių mediana yra daug kartų didesnė nei nurodoma pagrindiniuose modeliuose (4); |
| --- | --- |

9.

Mokslinis klimato politikos veiksmų pagrindas

| 10. | pabrėžia, kad IPCC specialiojoje ataskaitoje dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC yra pateiktas išsamiausias ir naujausias klimato kaitos švelninimo būdų vadovaujantis Paryžiaus susitarimu mokslinis vertinimas; pabrėžia, jog, remiantis šia ataskaita, norint turėti realią galimybę iki 2100 m. neviršyti pasaulinės temperatūros padidėjimo 1,5 oC arba šiek tiek viršyti, vėliausiai iki 2067 m. visame pasaulyje išmetamas grynasis ŠESD kiekis turi būti nulinis, o iki 2030 m. metinis visame pasaulyje išmetamas ŠESD kiekis turi būti sumažintas neviršijant 27,4 Gt CO2 ekvivalento per metus; pabrėžia, kad, ES, kaip pasaulio lyderė, ir kitos didžiosios pasaulio ekonomikos, atsižvelgdamos į šias išvadas ir vadovaudamosi Paryžiaus susitarimu, turi siekti kuo anksčiau ir vėliausiai iki 2050 m. užtikrinti nulinį grynąjį išmetamą ŠESD kiekį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiojoje ataskaitoje dėl klimato kaitos ir žemės pabrėžiamas dramatiškas visuotinio atšilimo poveikis žemei; reiškia susirūpinimą dėl to, kad dirvožemio būklės blogėjimas dėl žmonių veiksmų, visų pirma dėl netvarių žemės ūkio metodų ir gausėjančių žemės naudojimo sutrikdymų, tokių kaip miškų gaisrai, toliau mažėja žemės pajėgumas atlikti anglies absorbento funkciją; pabrėžia, kad, jei ši dabartinė tendencija pasaulyje išsilaikytų, galima tikėtis, kad šios dramatiškos pasekmės bus dar rimtesnės; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad IPCC specialiojoje ataskaitoje „Vandenynai ir kriosfera keičiantis klimatui“ pabrėžiama, kad klimato mechanizmai priklauso nuo vandenynų ir jūrų ekosistemų, kuriems šiuo metu neigiamą poveikį daro visuotinis atšilimas, tarša, pernelyg intensyvus jūrų biologinės įvairovės naudojimas, rūgštėjimas, deguonies mažėjimas, jūros vandens temperatūros šuoliai ir precedento neturintis ledynų ir jūros ledo tirpsmas bei pakrančių erozija, geros būklės; be to, pabrėžia, kad ataskaitoje pateiktos išvados dėl padidintos rizikos jūrų ekosistemoms, pakrančių bendruomenėms ir pragyvenimo šaltiniams; primena, kad vandenynai yra sprendimo, kaip sušvelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos, dalis; pabrėžia, kad COP 25 bus pirmoji „mėlynoji COP“ apskritai; todėl ragina ES teikti pirmenybę vandenynų klausimui Europos žaliojo kurso darbotvarkėje ir vykstant tarptautinėms deryboms dėl klimato; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiškia susirūpinimą dėl JT aplinkos programos „2018 m. atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje ataskaitoje“ pateiktos informacijos, kuria remiantis dabartiniai besąlygiški nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai toli gražu nepakankami norint neviršyti Paryžiaus susitarime nustatytos atšilimo ribos (gerokai žemiau 2 oC), vietoj to numatomas atšilimas iki 2100 m. gali siekti 3,2 oC (5) – tai darant prielaidą, kad klimato politikos veiksmai bus nuosekliai įgyvendinami visą XXI a.; pabrėžia, jog esama didelės rizikos, kad temperatūrai pakilus 3,2o C bus peržengti tam tikri lūžio taškai ir dėl to prasidės didžiulis papildomas atšilimas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reiškia susirūpinimą dėl aukšto lygio apibendrinamosios ataskaitos „United in Science“, parengtos 2019 m. JT aukščiausiojo lygio susitikimo klimato kaitos klausimais proga, išvadų, ypač dėl to, kad 2017 m. išmetamas CO2 kiekis vėl augo ir kad metinis naudojant iškastinį kurą išmetamas CO2 kiekis 2018 m. pasiekė naujas aukštumas, todėl ŠESD koncentracija atmosferoje pasiekė nerimą keliantį precedento neturinti lygį; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad dabartiniai NDC užmojai turėtų būti padidinti penkis kartus siekiant, kad nebūtų viršyta 1,5 oC riba; pabrėžia, kad šį pasaulinio masto užmojį techniškai dar įmanoma įgyvendinti ir kad tai taip pat duotų daug naudos aplinkai ir visuomenės sveikatai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad, pasak Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO), klimato kaita neigiamai veikia sveikatos būklę lemiančius socialinius ir aplinkos veiksnius – švarų orą, saugų geriamąjį vandenį, apsirūpinimą maistu ir saugią pastogę – ir kad 2030–2050 m. kasmet tikimasi 250 000 papildomų mirties atvejų dėl netinkamos mitybos, maliarijos, viduriavimo ir karščio sukeliamo streso, nes ekstremaliai aukšta oro temperatūra tiesiogiai prisideda prie mirties nuo širdies ir kraujagyslių bei kvėpavimo takų ligų, pirmiausia tarp vyresnio amžiaus ir pažeidžiamų piliečių; pabrėžia, kad klimato kaita, pasireiškianti kaip potvyniai, kaitros laikotarpiai, sausros ir gaisrai, labai veikia žmonių sveikatą, be kita ko, lemia neprievalgį, poveikį psichikos sveikatai, širdies ir kraujagyslių bei kvėpavimo takų ligas ir pernešėjų platinamas infekcijas; pabrėžia, kad prastesni higienos standartai, ribota prieiga prie geriamojo vandens ir nenuolatinė prieiga prie sveikatos priežiūros paslaugų kelia grėsmę moterų sveikatai, visų pirma nėštumo laikotarpiu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad 2019 m. IPBES Biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų visuotinio įvertinimo ataskaitoje, IPCC specialiojoje ataskaitoje dėl klimato kaitos ir žemės, IPCC specialiojoje ataskaitoje dėl vandenynų ir kriosferos keičiantis klimatui ir Pasaulinės komisijos prisitaikymo klausimu pavyzdinėje ataskaitoje klimato kaita pripažįstama viena pagrindinių tiesioginių biologinės įvairovės nykimo ir dirvožemio degradacijos veiksnių; atkreipia dėmesį į tai, kad prognozuojama, jog ateinančiais dešimtmečiais klimato kaitos neigiamas poveikis gamtai ir biologinei įvairovei, ekosisteminėms paslaugoms, vandenynams ir apsirūpinimo maistu saugumui vis labiau didės; |
| --- | --- |

17.

| 18. | dar kartą teigia, kad besąlygiškas daug anglies dioksido absorbuojančių sistemų, tokių kaip durpynai, šlapynės, natūraliosios ganyklos, mangrovės ir žmogaus nepaliesti miškai, išsaugojimas – tai reagavimo galimybė, kurios poveikis būtų juntamas iš karto, taigi jo jokiu būdu negalima pakeisti miškų įveisimu, miškų atsodinimu ir nualintos žemės atkūrimu, nes šių priemonių poveikis nebūtų juntamas iš karto; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) atlikto visuotinio biologinės įvairovės ir ekosistemų paslaugų vertinimo ataskaita, vienam milijonui rūšių gresia išnykimas; primena, kad biologinė įvairovė atlieka itin svarbų vaidmenį sudarant žmonėms galimybes prisitaikyti prie visuotinio atšilimo ir kovoti su juo; yra susirūpinęs dėl biologinės įvairovės nykimo poveikio mūsų atsparumui; atkreipia dėmesį į tai, kad biologinės įvairovės nykimas yra ne vien tik aplinkos problema, bet turi įtakos visuomenei ir ekonomikai plačiąja prasme; |
| --- | --- |

19.

Plataus užmojo ES klimato politika: ES nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai ir ilgalaikė strategija

| 20. | ragina visas UNFCCC šalis bendradarbiaujant su regionais ir nevalstybiniais subjektais konstruktyviai prisidėti prie proceso, kurį ketinama pradėti iki 2020 m., kai turės būti atnaujinti nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai, siekiant užtikrinti jų suderinamumą su ilgalaikiu Paryžiaus susitarime nustatytu temperatūros tikslu; pripažįsta, kad dabartinių įsipareigojimų nepakanka susitarimo tikslams pasiekti; todėl pabrėžia, kad artimiausiu metu gali būti pasiektas visame pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio pikas ir kad visos susitarimo šalys – ypač ES ir visos Didžiojo dvidešimtuko valstybės – turėtų sustiprinti savo pastangas ir, kaip numatyta Paryžiaus susitarime, iki 2020 m. pradžios atnaujinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina tai, kad per 2019 m. JT aukščiausiojo lygio susitikimą klimato klausimais buvo sudarytas Klimato politikos užmojų aljansas (angl. Climate Ambition Alliance), kuris apima 59 UNFCCC šalis, kurios pareiškė ketinimą iki 2020 m. pateikti platesnio užmojo NDC, kaip nurodyta Paryžiaus susitarime, o 65 susitarimo šalys, įskaitant ES, stengiasi pasiekti, kad iki 2050 m. grynasis išmetamas ŠESD kiekis būtų nulinis; tačiau apgailestauja, kad ne visos ES valstybės narės buvo pasirengusios pritarti ES NDC užmojo padidinimui, nepaisant Europos Parlamento raginimų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia ypatingą dėmesį į ES plataus užmojo įtraukios klimato politikos svarbą norint, kad ES būtų veiksminga ir patikima partnerė pasaulyje bei kad būtų išsaugota ES pasaulinė lyderystė sprendžiant su klimato kaita susijusius klausimus; todėl pabrėžia, kad ES turi investuoti į mokslinius tyrimus ir pramonėje pritaikomas inovacijas ir siekti pažangos šioje srityje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | dar kartą ragina ES vadovus per 2019 m. gruodžio 12–13 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimą paremti ES ilgalaikį tikslą kuo greičiau ir vėliausiai iki 2050 m. pasiekti, kad grynasis išmetamų ŠESD kiekis ES viduje būtų nulinis; ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę ir Komisiją kuo greičiau po susitikimo pranešti UNFCCC apie šį tikslą; pabrėžia, kad, norint kuo ekonomiškai efektyviau pasiekti nulinį grynąjį išmetamą ŠESD kiekį iki 2050 m. ir išvengti anglies dioksido šalinimo technologijų naudojimo, nes tai keltų didelę grėsmę ekosistemoms, biologinei įvairovei ir apsirūpinimui maistu, reikia padidinti 2030 m. numatytą užmojų lygį; pabrėžia, kad gamtos procesais paremti sprendimai yra pagrindinė ES priemonė norint pasiekti išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo tikslus; apgailestauja, kad ES praleido progą per 2019 m. rugsėjo mėn. vykusį JT aukščiausiojo lygio susitikimą klimato kaitos klausimais iškelti aukštesnius tikslus ir pademonstruoti vadovaujamąjį vaidmenį siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų; mano, jog nepaprastai svarbu, kad Sąjunga per COP 25 aiškiai parodytų esanti pasirengusi labiau prisidėti prie Paryžiaus susitarimo tikslų siekio; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pritaria ES nacionaliniu lygmeniu nustatomų įpareigojančių veiksmų patikslinimui, visos ekonomikos mastu nustatant tikslą Sąjungoje išmetamų ŠESD kiekį iki 2030 m. sumažinti 55 proc., palyginti su 1990 m. lygiu; todėl ragina ES vadovus pritarti tam, kad būtų atitinkamai padidinti užmojai, susiję su ES NDC; mano, kad tai turi būti daroma sykiu įtvirtinant ES teisėje tikslą kuo greičiau ir vėliausiai iki 2050 m. pasiekti, kad poveikis klimatui būtų neutralus; ragina kitas pasaulio ekonomikas atnaujinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, kad poveikis būtų juntamas visame pasaulyje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tikisi, kad Europos žaliasis kursas bus visapusiška ir plataus užmojo strategija, kurią įgyvendinant ne vėliau kaip 2050 m. bus pasiektas nulinio Europos poveikio klimatui tikslas, įskaitant tikslą iki 2030 m. sumažinti Europoje išmetamą ŠESD kiekį 55 proc.; ragina Komisiją atitinkamai pakoreguoti visų susijusių sričių politiką, visų pirma klimato, žemės ūkio ir sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad norint pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus, kaip pvz. veiksmingo 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, reikia konkrečių įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių nacionaliniu ir ES lygmenimis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad visose klimato politikos srityse turėtų būti laikomasi teisingos pertvarkos principo, glaudžiai bendradarbiaujant su pilietine visuomene ir socialiniais partneriais; todėl mano, kad stipresnė socialinė partnerystė ir pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionaliniu ir ES lygmenimis yra būtina sąlyga siekiant poveikio klimatui neutralumo tikslo visuose visuomenės sektoriuose sąžiningu, įtraukiu ir socialiai tvariu būdu; laikosi nuomonės, kad gamtos procesais paremti sprendimai, ekosistemų ir biologinės įvairovės atkūrimas ir išsaugojimas yra būtina klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo prie jos sąlyga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad didesniam rinkų stabilumui užtikrinti ES būtų naudinga nustatyti dar vieną tarpinį išmetamų teršalų kiekio mažinimo tikslą iki 2040 m., nes taip gali būti pasiektas dar didesnis stabilumas ir užtikrinta, kad iki 2050 m. būtų pasiektas nulinio grynojo išmetamų ŠESD kiekio tikslas; taip pat primena, kad būtina reguliariai atnaujinti tokius tikslus siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo tikslą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad turėtų būti tęsiamas darbas siekiant sukurti patikimą vartojimo poveikio klimato kaitai įvertinimo modelį; atkreipia dėmesį į išsamios Komisijos analizės išvadą, kad ES pastangas sumažinti jos gamybos procesuose išmetamų teršalų kiekį iš dalies kompensuoja importuojamos prekės su didesniu anglies pėdsaku, tačiau bet kokiu atveju ES reikšmingai prisidėjo mažindama išmetamą teršalų kiekį kitose šalyse dėl padidėjusio prekybos srauto ir anglies dioksido atžvilgiu efektyvesnio jos eksporto; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad būtina stiprinti tarptautinę sistemą, kad būtų apsaugota pasaulio biologinė įvairovė, sustabdytas jos dabartinis nykimas ir kad ji, kiek įmanoma, būtų atkurta; mano, kad tokia sistema turėtų būti grindžiama tikslais ir tvirtais įsipareigojimais, apimančiais nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir kitas tinkamas priemones, finansinius įsipareigojimus ir geresnes pajėgumų didinimo garantijas, taip pat kas penkerius metus vykdomos peržiūros mechanizmą, ypatingą dėmesį skiriant užmojų didinimui; |
| --- | --- |

30.

Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencija (COP 25) Madride, Ispanijoje

| 31. | pripažįsta Katovicuose vykusios COP 24 laimėjimus: ji leido dar labiau įsibėgėti klimato politikos veiksmams, o baigus rengti Paryžiaus susitarimo darbo programą (Katovicų taisyklių sąvadą (angl. Katowice Rulebook)) buvo parengtos veiksmų gairės Paryžiaus susitarimui įgyvendinti; tačiau pažymi, kad kai kurie Katovicuose ne iki galo išnagrinėti klausimai – pirmiausia susiję su Paryžiaus susitarimo 6 straipsnyje numatytais mechanizmais – turi būti baigti per COP 25; taip pat mano, kad COP 25 turės būti priimtas ne vienas sprendimas dėl įgyvendinimo, ypač klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie jos, skaidrumo ir rėmimo srityse; tikisi gerų rezultatų per COP 25 persvarstant Varšuvos tarptautinį klimato kaitos poveikio sukeltų nuostolių ir žalos mechanizmą ir vedant derybas dėl Lyčių lygybės veiksmų plano; pripažįsta, kad per COP 25 turės būti vedamos tolesnės derybos dėl veiksmų įgyvendinimo trukmės; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti bendrą NDC įgyvendinimo tvarkaraštį nepaisant to, kad daugelis UNFCCC šalių dirba pagal penkerių ar dešimties metų tvarkaraščius, kai kurios šalys yra nustačiusios trumpesnius įgyvendinimo laikotarpius, o kitos visai jų nenustačiusios; pažymi, kad toliau laikantis nesuderintų tvarkaraščių galima tikėtis neigiamo poveikio būsimoms deryboms dėl klimato srities užmojų; mano, kad vienodas NDC įgyvendinimo laikotarpis padėtų užtikrinti, kad visos susitarimo šalys persvarstytų savo įsipareigojimus ir vieningai apie juos praneštų ir kad pagerėtų pasaulinių pastangų sumavimas ir jas būtų lengviau vertinti kiekybiniu požiūriu; pritaria tam, kad būtų nustatytas bendras penkerių metų laikotarpis įgyvendinant visus DVT po 2030 m., nes jis atitinka Paryžiaus susitarimo užmojų ciklą ir nekenkia papildomiems ilgalaikiams įsipareigojimams, kuriuos susitarimo šalys gali būti prisiėmusios nacionaliniu mastu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina tai, kad Čilė yra viena iš sėkmingiausiai dirbančių valstybių perėjimo prie švarios energijos srityje, ir visų pirma tai, kad ji daugiausiai pasaulyje padidino saulės energijos gamybą; mano, kad Čilės įsipareigojimai spręsti kritiškos klimato padėties problemą turėtų įkvėpti daugelį šalių Pietų Amerikoje ir pasaulyje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad veiksmai, kurių pasaulio mastu bus imtasi per ateinančius dešimt metų, turės poveikio žmonijai per kitus 10 000 metų; todėl ragina Komisiją ir visas COP 25 šalis imtis ryžtingų plataus užmojo priemonių; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta bendradarbiavimu grindžiamų strategijų vaidmenį siekiant platesnio užmojo rezultatų klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos srityse bei skatinant darnų vystymąsi ir aplinkosauginį naudingumą; pabrėžia, kad šiais mechanizmais turi būti užtikrinamas apskritai mažesnis teršalų išmetimas ir vengiama jų didėjimo nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų laikotarpiais ar tarp jų; reiškia susirūpinimą dėl to, kad per UNFCCC 50-ąjį tarpsesijinį susitikimą Bonoje padaryta ribota pažanga rinkos ir ne rinkos principais grindžiamų mechanizmų srityje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti pastangas, kad būtų nustatytos griežtos ir tvirtos tarptautinės taisyklės, susijusios su Paryžiaus susitarimo 6 straipsniu; pripažįsta, kad daugelį problemų aplinkos vientisumui ir tvarumui kelia didelis projektų, vykdomų pagal švaraus vystymosi mechanizmą (angl. CDM) ir bendrą įgyvendinimą (BĮ) pagal Kioto protokolą, skaičius; ragina neleisti atsirasti teršalų kiekio mažinimo ir papildomumo apskaitos spragoms arba dvigubai jo apskaitai; reiškia susirūpinimą dėl to, kad nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų tikslams gali būti taikomi Kioto protokole apibrėžti vienetai, nes tai gali rimtai pakenkti pagal 6 straipsnį numatytų būsimųjų mechanizmų aplinkosauginiam naudingumui; pabrėžia, kad taršos leidimai pagal naujus rinkos mechanizmus turi būti papildoma priemonė ir didinti klimato kaitos poveikio švelninimo pastangas siekiant galiojančių ir būsimų NDC; pritaria tam, kad iš pagal 6 straipsnį vykdomų mechanizmų gaunamų pajamų dalis būtų naudojama nepakankamai finansuojamam Prisitaikymo fondui remti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad per COP 25 turėtų būti apibrėžtas naujas užmojų mastas – tiek kalbant apie Paryžiaus susitarimo įgyvendinimą, tiek apie kitą nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų, kurie turėtų atspindėti didesnius visų sektorių įsipareigojimus klimato politikos veiksmų srityje sausumoje ir vandenynuose, raundą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, jog svarbu, kad per COP 25 ES kalbėtų vienu balsu ir laikytųsi vieningos pozicijos bei taip būtų užtikrinta jos politinė galia ir patikimumas; primygtinai ragina visas valstybes nares paremti ES įgaliojimus per derybas ir dvišalius susitikimus su kitais subjektais; |
| --- | --- |

38.

Miškų vaidmuo

| 39. | primena, kad Paryžiaus susitarime visos susitarimo šalys raginamos imtis veiksmų siekiant išsaugoti ir padidinti absorbentus, įskaitant miškus; pažymi, kad sustabdžius miškų naikinimą ir alinimą ir leidus jiems ataugti būtų atlikta 30 proc. visų švelninimo veiksmų, reikalingų, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5 oC; pabrėžia, kad tvariai tvarkomi miškai yra labai svarbūs kovojant su klimato kaita didinant CO2 sekvestraciją auginant miškus, užtikrinant anglies dioksido saugojimą medienos produktuose ir iškastinių žaliavų bei energijos pakeitimą, tuo pat metu mažinant miškų gaisrų, kenkėjų antplūdžio ir ligų riziką; pabrėžia, kad svarbu skatinti darbo metodus, kuriuos taikant išsaugomi natūralieji anglies dioksido absorbentai, įskaitant neliestus miškus ir neliestą miško dirvožemį, kurie Komisijos komunikate dėl ES veiksmų stiprinimo miškų atkūrimo srityje laikomi nepakeičiamais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina visas susitarimo šalis, įskaitant ES ir jos valstybes nares, laikytis tarptautinių įsipareigojimų, be kita ko, prisiimtų Jungtinių Tautų Miškų forume, pagal JT biologinės įvairovės konvenciją (JTBĮK), Niujorko deklaraciją dėl miškų ir 15-ojo darnaus vystymosi tikslo, ypač 15.2 uždavinio iki 2020 m. įgyvendinti tvarų visų miškų rūšių valdymą, sustabdyti miškų naikinimą, atkurti sunykusius miškus ir pasauliniu mastu gerokai padidinti miškų įveisimą ir atkūrimą; ragina dėti daugiau pastangų visais politiniais lygmenimis siekiant užkirsti kelią miškų būklės blogėjimui Europoje ir prireikus atkurti jų būklę; todėl prašo Komisijos ir valstybių narių remti miškų atkūrimo priemones nualintose ir žemės ūkio reikmėms netinkamose dirvose; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atsižvelgiant į esminį miškų vaidmenį kovojant su klimato kaita ir į iššūkius, su kuriais dėl ekstremalių sausrų ir kenkėjų susiduria kai kurie Europos miškų savininkai, mano, kad Komisija turėtų apsvarstyti paskatų sistemą atvejais kai tvari miškotvarka nėra susijusi su verslu; |
| --- | --- |

41.

Atsparumas klimato kaitos poveikiui prie jos prisitaikant

| 42. | teigiamai vertina Komisijos paskelbtą ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos įgyvendinimo ataskaitą, kuri rodo, kad tam tikra pažanga padaryta įgyvendinant kiekvieną iš jos atskirų aštuonių veiksmų; vis dėlto pažymi, kad nepaisant pasaulinių pastangų sumažinti išmetamų teršalų kiekį klimato kaitos poveikis yra neišvengiamas ir gyvybiškai svarbu imtis tolesnių veiksmų siekiant prie jos prisitaikyti; todėl ragina Komisiją persvarstyti strategiją atsižvelgiant į ataskaitos išvadas, kad ES lieka pažeidžiama dėl klimato kaitos poveikio, kuris patiriamas tiek jos viduje, tiek už jos ribų; pabrėžia poreikį, kad draudimo sektorius investuotų į prisitaikymą prie klimato kaitos, taip pat viešųjų ir privačiųjų investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas poreikį; laikosi nuomonės, kad žmonių sveikatos apsauga ir saugos užtikrinimas, biologinės įvairovės nykimo ir dirvožemio būklės blogėjimo stabdymas ir miestų prisitaikymo skatinimas yra prioritetinės svarbos klausimai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pažymi, kad Paryžiaus susitarimo 8 straipsnyje (dėl nuostolių ir žalos) teigiama, kad susitarimo šalys turėtų laikytis bendradarbiavimu pagrįsto požiūrio klimato kaitos poveikio sukeltų nuostolių ir žalos srityje; todėl pabrėžia pasaulinių paramos priemonių tokiose srityse, kurioms ypač didelę neigiamą įtaką daro klimato kaita, svarbą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pakartoja, kad visos šalys neišvengiamai turi imtis prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų, jei ketina mažinti neigiamą klimato kaitos poveikį ir visapusiškai pasinaudoti klimato kaitai atsparaus augimo ir darnaus vystymosi galimybėmis; pabrėžia, kad būtina kurti vienodas sistemas ir priemones, kurias taikant būtų galima stebėti pažangą, daromą įgyvendinant nacionalinius prisitaikymo prie klimato kaitos planus ir veiksmus, bei jų veiksmingumą; apgailestauja, kad valstybės narės, rengdamos nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, sau kėlė per mažus energetikos veiksmingumo ir atsinaujinančiųjų šaltinių energijos tikslus; primena, kad atsinaujinantieji energijos šaltiniai, įskaitant atsinaujinančiąją jūrų energiją kaip žiedinės ekonomikos dalį, yra klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos poveikio sprendimo dalis; ragina valstybes nares stiprinti savo nacionalinius planus energetikos ir klimato politikos srityse, kad būtų visiškai įgyvendintas Paryžiaus susitarimas; |
| --- | --- |

44.

Klimato politikos finansavimas ir kitos įgyvendinimo priemonės

| 45. | palankiai vertina per COP 24 priimtą sprendimą, kad Prisitaikymo fondas turėtų būti ir toliau naudojamas Paryžiaus susitarimui įgyvendinti; pripažįsta fondo svarbą dėl klimato kaitos labiausiai pažeidžiamoms bendruomenėms, todėl palankiai vertina naują 10 mln. USD dydžio įnašą, kurį valstybės narės savanoriškai fondui skyrė 2019 m.; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pripažįsta, kad 37 proc. ES biudžeto dabar skiriama bendrai žemės ūkio politikai (BŽŪP) finansuoti, vykdant šią politiką būtų galima mobilizuoti didžiules lėšas, kad būtų skatinama klimato bei aplinkos požiūriu palanki veikla žemės ūkio sektoriuje ir už ją atlyginama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena, kad pagal BŽŪP turėtų būti nutrauktos subsidijos aplinkos ir klimato požiūriu žalingai veiklai, įskaitant durpynų sausinimą, vandens pereikvojimą drėkinimo tikslais, taip pat neturėtų būti taikomos nuobaudos už medžius žemės ūkio paskirties plotuose; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pripažįsta, kad ES ir jos valstybės narės yra didžiausios viešojo finansavimo kovai su klimato kaita teikėjos; teigiamai vertina per COP 24 priimtą sprendimą nuo 2025 m. vadovautis nauju platesnio užmojo tikslu –be dabartinio įsipareigojimo nuo 2020 m. mobilizuoti 100 mlrd. USD per metus, tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad šiuo metu faktiniai išsivysčiusių šalių įsipareigojimai toli gražu nesiekia jų kolektyvinio tikslo skirti 100 mlrd. USD per metus; tikisi, kad besiformuojančios rinkos ekonomikos šalys nuo 2025 m. prisidės prie klimato veiksmų finansavimo, kuris tuo metu bus gerokai didesnis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripažįsta, kad klimato kaitos problemos neįmanoma lokalizuoti ir kad klimato poveikis už ES ribų taip pat daro poveikį ES, nes tokie įvykiai kaip uraganai, sausros, potvyniai ir miškų gaisrai gali padaryti įtaką ES maisto ir vandens saugumui ir paslaugų bei prekių tiekimo grandinėms; ragina Komisiją ir valstybes nares pirmenybės tvarka suteikti daugiau lėšų tarptautiniams prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmams ir užtikrinti, kad tiek pat lėšų būtų skiriama klimato kaitos švelninimui, taip pat kad klimato veiksmų srityje būtų skiriama lėšų nuostoliams ir žalai kompensuoti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kaip svarbu įgyvendinti visuotinį tikslą prisitaikyti prie klimato kaitos ir mobilizuoti reikšmingą naują prisitaikymui skirtą finansavimą besivystančiose šalyse; ragina ES ir jos valstybes nares įsipareigoti gerokai padidinti teikiamą prisitaikymo finansavimą; pripažįsta, kad reikia pažangos nuostolių ir žalos klausimu, kuriam spręsti reikiamos papildomos lėšos turėtų būti surinktos iš naujoviškų viešojo finansavimo šaltinių, taikant Varšuvos tarptautinį mechanizmą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia tvarių finansų vaidmenį ir mano, kad, norint sėkmingai sumažinti pasaulio ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, labai svarbu, kad pagrindinės tarptautinės finansų institucijos skubiai priimtų ir plėtotų žaliąjį finansavimą; pabrėžia, kad reikia įgyvendinti ES tvarių finansų veiksmų planą, ir remia Tarptautinės tvaraus finansavimo platformos sukūrimą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | be to, pabrėžia privačiojo sektoriaus vaidmenį, įskaitant įmones ir finansų rinkas, prisidedant prie tvarumo tikslų; palankiai vertina pastangas siekiant priimti teisės aktus dėl tvarių finansų, ir ragina Komisiją užtikrinti įmonių, į kurias investuojama, skaidrumą ir atskaitomybę, visų pirma užtikrinant, kad besivystančiose šalyse nebūtų kenkiama tvarumui ir nebūtų pažeidžiamos žmogaus teisės; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina per 14-ąją Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferenciją (COP 14) 196 vyriausybių pasiektą susitarimą didinti investicijas į gamtą ir žmones iki 2020 m. ir vėliau; pabrėžia, kad ekonomikos augimas gali palengvinti darnų vystymąsi tik jei jis yra atsietas nuo biologinės įvairovės nykimo ir mažėjančio gamtos pajėgumo tarnauti žmonėms; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad ES biudžetas turėtų atitikti jos tarptautinius įsipareigojimus dėl darnaus vystymosi bei jos vidutinės trukmės ir ilgojo laikotarpio klimato politikos ir energetikos tikslus: jis turėtų būti toks, kad nebūtų prieštaraujama šiems tikslams ar trukdoma juos įgyvendinti; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad ES investicijos būtų suderinamos su klimato politikos ir biologinės įvairovės poreikiais, ir prireikus pasiūlyti suderintas privalomas taisykles; ragina Komisiją užtikrinti, kad kita daugiametė finansinė programa (DFP) visiškai atitiktų Paryžiaus susitarimą ir kad jokios išlaidos jam neprieštarautų; pabrėžia, kad svarbu papildyti Žaliojo klimato fondo (GCF) lėšas, ir ragina valstybes nares bent padvigubinti savo įnašus pradiniam lėšų telkimo etapui; palankiai vertina EIB direktorių valdybos priimtą sprendimą nuo 2021 m. pabaigos nutraukti daugumos iškastinio kuro energijos projektų finansavimą ir laipsniškai didinti savo finansavimo dalį, skirtą klimato politikai ir aplinkos tvarumui paremti, kad 2025 m. ji sudarytų 50 % EIB veiklos; mano, kad tai pirmas plataus užmojo žingsnis siekiant EIB paversti Europos klimato banku; prašo valstybių narių taikyti tą patį principą eksporto kredito garantijų atveju; ragina suteikti konkrečias valstybės garantijas žaliosioms investicijoms, žaliojo finansavimo žymėms ir mokestinėms lengvatoms, taikomoms žaliesiems investiciniams fondams ir žaliųjų obligacijų išleidimui; pabrėžia, kad mokslinių tyrimų ir pramonėje taikytinų inovacijų finansavimas turi būti platesnio užmojo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina EIB 2020 m. persvarstyti savo kovos su klimato kaita strategiją ir priimti konkrečius ir plataus užmojo veiksmų planus, skirtus įvykdyti EIB įsipareigojimą suderinti visą savo finansavimo veiklą su Paryžiaus susitarimu, taip pat skubiai suderinti visą savo skolinimo sektoriams politiką ir gaires su Paryžiaus susitarimo tikslais; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia teisingo perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos svarbą ir tai, kad būtina vadovautis prognozėmis ir dalyvavimu grindžiamu požiūriu, siekiant užtikrinti, kad perėjimas teiktų naudą piliečiams, ir siekiant padėti pažeidžiamiausiems regionams ir bendruomenėms; mano, kad teisingo perėjimo fondo sukūrimas yra viena iš priemonių, kurią galima naudoti ES lygmeniu siekiant užtikrinti įtraukų ir informacija pagrįstą perėjimą tiems ES žmonėms ir regionams, kuriuos labiausiai paveikia išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimas, pavyzdžiui, pertvarkomuose anglių kasybos regionuose; pripažįsta, kad vien kompensacijų fondų nepakanka siekiant užtikrinti teisingą perėjimą, ir kad bet kokios perėjimo politikos pagrindas turėtų būti išsami ES strategija, skirta tų ES regionų plėtrai ir modernizavimui, ir parama regionams, kurie su perėjimu susiduria labiausiai; mano, kad ES prisitaikymas prie klimato kaitos turi būti darnus ekologiniu, ekonominiu ir socialiniu požiūriais; ragina ES ir valstybes nares šiuo klausimu nustatyti tinkamą politiką ir skirti finansavimą, kurie priklausytų nuo aiškių, patikimų ir įgyvendinamų trumpalaikių ir ilgesnio laikotarpio susijusių valstybių narių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo įsipareigojimų, įskaitant konkrečių politikos krypčių, kuriomis siekiama laipsniškai atsisakyti anglių, kito iškastinio kuro ir iškastinio kuro subsidijų, įtraukimą į savo galutinius nacionalinius energetikos ir klimato srities planus, laikantis ES įsipareigojimo siekti, kad visuotinis atšilimas neviršytų ilgalaikių Paryžiaus susitarimo tikslų, ir 2050 m. klimato neutralumo tikslo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mano, kad norint sėkmingai pereiti prie tvarios energetikos, yra itin svarbu demokratizuoti energetikos sistemą; todėl ragina stiprinti piliečių teises ir gebėjimus, kad jie galėtų dalyvauti gaminant saugią ir švarią energiją; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad svarbu pradėti diskusijas su visomis pasaulio šalimis, kurios šiuo metu yra priklausomos nuo iškastinio kuro eksporto, siekiant nustatyti, kaip būtų galima įgyvendinti bendrą energetinio saugumo ir klimato apsaugos strategiją taip, kad būtų pagerintos šių regionų ateities perspektyvos; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad branduolinė energija gali būti svarbi siekiant su klimatu susijusių tikslų, nes ji neskleidžia šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir gali užtikrinti didelę elektros energijos gamybos Europoje dalį; vis dėlto mano, kad dėl gaminant šią energija susidarančių atliekų jai būtina vidutinės trukmės ir ilgalaikė strategija, kuria būtų atsižvelgiama į technologinę pažangą (lazerių, branduolių sintezės ir kt. srityse), siekiant padidinti viso šio sektoriaus tvarumą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | remia Finansų ministrų koalicijos dėl klimato politikos veiksmų darbą ir ragina visas vyriausybes patvirtinti koalicijos įsipareigojimą suderinti visų sričių politiką ir praktiką, susijusią su finansų ministerijų kompetencija, su Paryžiaus susitarimo tikslais ir nustatyti veiksmingą anglies dioksido kainodarą, kaip nustatyta „Helsinkio principuose“; |
| --- | --- |

60.

| 61. | primena susitarimo šalims apie būtinybę skirti pakankamai išteklių, kad įsipareigojimai būtų paversti veiksmais ir kad būtų įgyvendintos priemonės, reikiamos Paryžiaus susitarimo tikslams pasiekti; pritaria vis augančiam postūmiui nustatyti importui į Europos Sąjungą taikomą anglies dioksido mokesčio sureguliavimo ES pasienyje mechanizmą, kad būtų sukurtos vienodos sąlygos tarptautinei prekybai ir išvengta anglies dioksido nutekėjimo; |
| --- | --- |

61.

Nevalstybinių subjektų vaidmuo

| 62. | palankiai vertina ryžtingą ir vis augantį jaunimo judėjimą prieš klimato kaitą; pabrėžia, kad svarbu užmegzti prasmingą dialogą su jaunimu ir skatinti jų dalyvavimą visų lygmenų politikos formavimo procese; palankiai vertina tai, kad pasaulyje telkiasi vis daugiau ir vis įvairesnių nevalstybinių subjektų, įsipareigojančių imtis kovos su klimato kaita veiksmų ir siekti konkrečių bei įvertinamų rezultatų; pabrėžia itin svarbų pilietinės visuomenės, privačiojo sektoriaus ir subnacionalinių valdžios institucijų vaidmenį darant įtaką visuomenės nuomonei ir valstybės veiklai, taip pat dalijantis žiniomis ir geriausia patirtimi klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių kūrimo ir įgyvendinimo srityje; ragina ES, valstybes nares ir visas susitarimo šalis skatinti ir remti bendradarbiavimą su nevalstybiniais subjektais, vis dažniau tampančiais kovos su klimato kaita lyderiais, ir į jį įsitraukti; be to, mano, kad į jį turėtų būti įtraukti piliečiai ir turėtų būti didinamas informuotumas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia itin svarbų miestų vaidmenį įgyvendinant Paryžiaus susitarimo tikslus, nes, kaip nurodyta JT apibendrinamoje parengtoje 11-ojo darnaus vystymosi tikslo 2018 m. atskaitoje „Pažangos, padarytos kuriant įtraukius, saugius, atsparius ir tvarius miestus ir gyvenvietes, apžvalga“, miestuose išmetama daugiau kaip 70 proc. visų išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, atliekų ir oro teršalų; palankiai vertina 102 miestų JT aukščiausiojo lygio susitikime klimato politikos klausimais prisiimtą įsipareigojimą iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą; ragina šalis aktyviau įtraukti miestus į savo išmetamųjų teršalų mažinimo planus; |
| --- | --- |

63.

Atvirumas, įtrauktis ir skaidrumas

| 64. | pabrėžia, kad reikia veiksmingo visų šalių dalyvavimo siekiant tikslo, kad vidutinė temperatūra pasaulyje nepakiltų daugiau kaip 1,5 oC, o šiam tikslui pasiekti reikia spręsti įtvirtintų teisių arba konfliktuojančių interesų klausimą; atsižvelgdamas į tai pakartoja, jog pritaria tam, kad į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją būtų įtraukta speciali politika interesų konfliktams spręsti; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis vadovauti šiam procesui nepakenkiant Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos ir Paryžiaus susitarimo siekiams ir tikslams; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad 80 proc. dėl klimato kaitos perkeltų asmenų sudaro moterys ir vaikai, kurie apskritai patiria didesnį klimato kaitos poveikį ir turi pakelti didesnę naštą negu vyrai, nepaisant to, kad nedalyvauja priimant svarbiausius sprendimus dėl klimato politikos veiksmų; todėl pabrėžia, kad visų mažiausiai atstovaujamų lyčių įgalėjimas, jų visapusiškas ir lygiateisis dalyvavimas bei lyderystė tokiuose tarptautiniuose forumuose kaip UNFCCC, taip pat dalyvavimas nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens klimato politikos veiksmuose yra gyvybiškai svarbūs norint, kad ši politika būtų sėkminga ir veiksminga; mano, kad ES ir valstybės narės turėtų visapusiškai paremti UNFCCC lyčių lygybės veiksmų planą, visų pirma įtraukiant lyčių aspektą į ES klimato ir vystymosi politiką, ir skatinti čiabuvių moterų ir moterų teisių gynėjų dalyvavimą UNFCCC procese; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pažymi, kad klimato kaitos padariniai, be kita ko, išgyvenimui, mitybai ir galimybei gauti išsilavinimą daro ypač didelį poveikį vaikų ir paauglių sveikatai, apsaugai ir vystymuisi; mano, kad būtina imtis veiksmų siekiant apriboti šį žalingą poveikį; |
| --- | --- |

66.

Visapusiškos visų sektorių pastangos

| 67. | pataria Komisijai pasidomėti ryšiais ir kitokio pobūdžio bendradarbiavimu su suinteresuotosiomis šalimis trečiųjų valstybių ir regionų anglies dioksido rinkose bei skatinti kurti papildomų anglies dioksido rinkų ir kitų anglies dioksido kainodaros mechanizmų, kuriuos taikant būtų užtikrintas dar didesnis veiksmingumas, taupomos lėšos ir mažinama anglies dioksido nutekėjimo rizika sukuriant vienodas sąlygas visame pasaulyje; ragina Komisiją parengti apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad bet koks ryšys su ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) ir toliau padėtų užtikrinti papildomą nuolatinį indėlį į klimato kaitos švelninimą bei nedarytų neigiamo poveikio ES vidaus įsipareigojimams, susijusiems su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | primena, kad visi sektoriai turi prisidėti siekiant sukurti neutralaus poveikio klimatui ekonomiką, o mažinant ES ekonomikos priklausomybę neturėtų būti pereita prie anglies dioksido perkėlimo į trečiąsias šalis anglies dioksido nutekėjimo pavidalu. Šis procesas turėtų tapti mūsų ekonomikos ir pramonės sėkmė, vykdant pakankamas investicijas, naudojant tinkamas priemones ir galimybes, skirtas kurti reikiamas proveržio inovacijas ir technologijas; tiki rinka paremto metodo sėkme; mano, kad anglies dioksido pasienio koregavimo priemonės turi būti grindžiamos galimybių studija ir atitikti PPO reikalavimus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atkreipia dėmesį į išrinktos Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen pranešimą, kuriuo remiantis apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema bus taikoma ir tiems sektoriams, kuriems ES prekybos sistema dar nėra taikoma; nepritaria tiesioginiam įtraukimui į ES ATLPS sistemą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pažymi, kad transporto sektorius yra vienintelis, kuriame teršalų išmetimas nuo 1990 m. padidėjo; pabrėžia, jog tai nesuderinama su ilgalaikiu poveikio klimatui neutralizavimo tikslu, kuriam pasiekti reikia didesnio ir spartesnio išmetamų teršalų kiekio mažinimo visuose visuomenės sektoriuose, įskaitant aviacijos ir jūrų sektorius; primena, kad transporto sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro turės būti visiškai panaikinta vėliausiai iki 2050 m.; pažymi, jog Komisijos atlikta analizė rodo, kad dabartiniai pasauliniai tikslai ir priemonės, numatyti Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO), net jeigu būtų visiškai įgyvendinti, neatitinka būtinų išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslų ir kad reikia imtis reikšmingų tolesnių veiksmų, atitinkančių visą ekonomiką apimantį tikslą, kad išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis būtų lygus nuliui; mano, jog siekiant užtikrinti, kad nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai atitiktų visos ekonomikos mastu prisiimtus įsipareigojimus, kaip reikalaujama pagal Paryžiaus susitarimą, šalys turėtų būti raginamos įtraukti tarptautinės laivybos ir aviacijos išmetamus teršalus bei susitarti dėl tarptautinio, regioninio ir nacionalinio lygmens priemonių ir jas įgyvendinti, siekiant sumažinti šiuose sektoriuose išmetamų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

70.

| 71. | primena, kad 2020 m. pasaulinės tarptautinės aviacijos sektoriuje numatomas išmetamas teršalų kiekis bus maždaug 70 proc. didesnis nei 2005 m., o iki 2050 m. galėtų padidėti net 300–700 proc.; reiškia susirūpinimą dėl ICAO išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemos (CORSIA) užmojų lygio, atsižvelgdamas į šiuo metu vykstantį darbą standartų ir rekomenduojamos praktikos, kurių nuo 2019 m. reikia laikytis įgyvendinant programą; pabrėžia, kad dabartiniai standartai yra nepakankami ir kad tolesnis programos CORSIA užmojų mažinimas yra nepriimtinas; ragina Komisiją ir valstybes nares padaryti viską, kad būtų sustiprintos programos CORSIA nuostatos ir paremtas ilgalaikio tikslo, t. y. iš esmės sumažinti aviacijos sektoriuje išmetamą teršalų kiekį, priėmimas, išsaugant ES teisėkūros savarankiškumą įgyvendinant ATLPS direktyvą; be to, pabrėžia, kad ES ir tarptautinėse sistemose būtina spręsti aviacijos išmetamo ne anglies junginių šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio klausimą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | reiškia didelį susirūpinimą dėl 40-ąją ICAO asamblėjoje priimtos rezoliucijos A40–19 ir dėl vadinamosios CORSIA netaikymo nuostatos; primygtinai ragina valstybes nares pateikti oficialią išlygą dėl šios rezoliucijos dalies, kad būtų išsaugotas Sąjungos teisėkūros savarankiškumas, susijęs su priemonėmis, kuriomis siekiama sumažinti aviacijos sektoriuje išmetamą ŠESD kiekį; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primena Komisijai teisinę prievolę per 12 mėnesių nuo tada, kai ICAO priims reikiamas priemones, ir prieš pradedant įgyvendinti programą CORSIA pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje ji, be kita ko, turi išanalizuoti programos CORSIA užmojus ir aplinkosauginį naudingumą apskritai, įskaitant jos bendrus užmojus, palyginti su Paryžiaus susitarimo tikslais; pabrėžia, kad tik Europos Parlamentas ir Taryba, kaip teisėkūros institucijos, gali spręsti dėl bet kokio dalinio ATLPS direktyvos pakeitimo ateityje; pabrėžia, kad bet koks dalinis ATLPS direktyvos pakeitimas turėtų būti atliekamas tik jeigu yra suderinamas su ES įsipareigojimu mažinti išmetamą ŠESD kiekį, kuris taikomas visai ekonomikai ir pagal kurį kompensacinių kreditų naudojimas po 2020 m. nenumatomas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palankiai vertina vis didesnę paramą ES mastu suderintam kainodaros aviacijos sektoriuje metodui ir ragina Komisiją kuo greičiau šiuo klausimu pateikti naują plataus užmojo Energijos mokesčių direktyvos redakciją, be kita ko, panaikinant šiuo metu žibalui ir jūriniam kurui taikomas mokesčių lengvatas; |
| --- | --- |

74.

| 75. | primena, jog prognozuojama, kad laikotarpiu iki 2050 m. laivybos sektoriuje išmetamas CO2 kiekis didės 50–250 proc.; palankiai vertina susitarimą dėl pradinės IMO strategijos, kuria siekiama sumažinti laivų išmetamą ŠESD kiekį, kaip pirmąjį sektoriaus žingsnį siekiant įgyvendinti Paryžiaus susitarimo tikslą dėl temperatūros didėjimo ribojimo; primygtinai ragina IMO padaryti greitą pažangą priimant trumpalaikes ir vidutinės trukmės priemones, kurios padėtų pasiekti strategijoje nustatytų tikslus; atkreipia ypatingą dėmesį į trumpalaikių ir vidutinės trukmės priemonių įgyvendinimo iki 2023 m. svarbą ir skubą; ragina ES, Komisiją ir valstybes nares dėti visas pastangas remiant greitą Viduržemio jūros priskyrimą prie bendros sieros oksidų ir azoto oksidų išskyrimo kontrolės rajonų, nes tai labai svarbus žingsnis mažinant dėl laivybos išmetamų teršalų kiekį Europoje; pabrėžia, kad reikia nedelsiant išnagrinėti galimybę taikyti tolesnes priemones ir veiksmus, įskaitant anglies dioksido kainodaros priemones, siekiant spręsti jūrų transporto išmetamų teršalų klausimą laikantis sektoriaus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo strategijos; todėl mano, kad ES ir valstybės narės turėtų atidžiai stebėti IMO pradinės strategijos poveikį ir įgyvendinimą; palankiai vertina pasiūlymą dėl ES reglamento, kuriuo siekiama tinkamai atsižvelgti į pasaulinę duomenų rinkimo sistemą, pagal kurią renkami duomenys apie laivų kuro suvartojimą (stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemą), ir IMO pasaulinę duomenų rinkimo sistemą, skirtą rinkti duomenims apie kuro suvartojimą laivuose; primena, kad stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistema yra pirmas žingsnis, kuris galiausiai turėtų padėti ES nustatyti privalomus išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslus; primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau pasiūlyti papildomų ES veiksmų, kurie būtų jos 2050 m. priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategijos dalis, pvz., jūrų sektorių įtraukti į ATLPS ir nustatyti laivų efektyvumo standartus bei laivų ženklinimą, ir pasiūlyti strategiją dėl bendradarbiavimo su kitomis šalimis, kurios norėtų imtis veiksmų kuo anksčiau, kad būtų sumažintas jūrų transporto išmetamas teršalų kiekis laikantis Paryžiaus susitarime nustatyto temperatūros tikslo; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pažymi, kad jau esama paprastų sprendimų, kaip sumažinti išmetamų teršalų kiekį, pavyzdžiui, labiau riboti greitį arba nustatyti išmetamųjų teršalų kontrolės rajonus, kurie yra numatyti pagal tarptautinę MARPOL konvenciją; mano, kad priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategija ir Europos žaliuoju kursu turėtų būti skatinamos investicijos, netaršių ir ekologiškų laivų, pagamintų iš ekologiškų dalių, plataus užmojo moksliniai tyrimai, geresnis atliekų ir vandens valdymas ir infrastruktūros tobulinimas siekiant, kad iki 2030 m. būtų galima išplėsti rinką, pvz., elektrifikuoti uostus; |
| --- | --- |

76.

| 77. | primygtinai ragina skirti daugiau lėšų alternatyviųjų degalų moksliniams tyrimams ir jų diegimui rinkoje; |
| --- | --- |

77.

| 78. | primena, kad 23 proc. pasaulyje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio yra žemės ūkio kilmės; pabrėžia, kad norint užtikrinti pakankamą mitybą didėjančiam pasaulio gyventojų skaičiui reikia investuoti į pažangius žemės ūkio ir gamybos metodus, pvz., iš mėšlo gaminti metaną, efektyviau naudoti trąšas, biomasę naudoti ciklais ir didinti mėsos bei pieno produktų gamybos našumą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | primena, kad nors žemės ūkiui tenka apie 10 proc. ES išmetamo ŠESD kiekio, jis gali padėti Sąjungai sumažinti savo išmetamų teršalų kiekį jame taikant gerą dirvožemio valdymą, agrarinę miškininkystę, biologinės įvairovės apsaugą ir kitus žemės valdymo metodus; pripažįsta, kad žemės ūkis kasmet iki 2050 m. gali sutaupyti apie 3,9 gigatonų CO2 ekvivalento, o tai sudaro apie 8 proc. viso šiuo metu pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pažymi, kad apie 60 proc. viso pasaulio metano išmetama iš tokių šaltinių kaip žemės ūkis, sąvartynai, nuotekų valymo įrenginiai ir iškastinio kuro gamyba bei transportavimas vamzdynais; primena, kad metanas yra didelio poveikio ŠESD, turinčios 100 m. visuotinio atšilimo didinimo potencialą, darančios 28 kartų didesnį poveikį nei CO2; primena Komisijai jos teisinę prievolę kuo greičiau išnagrinėti galimas politikos priemones, kuriomis būtų greitai mažinamas išmetamas metano kiekis, kurios būtų Sąjungos metano strateginio plano dalis; ragina Komisiją per pirmąją savo įgaliojimų laikotarpio pusę šiuo klausimu Parlamentui ir Tarybai pateikti tinkamų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pripažįsta, kad žemės ūkio sektorius gali atlikti svarbų teigiamą vaidmenį kovojant su klimato kaita, ir pabrėžia BŽŪP reformos svarbą siekiant padėti ūkininkams kurti ir taikyti klimato kaitos atžvilgiu pažangius ūkininkavimo metodus, tokius kaip anglies dioksido sekvestracija ir išmetamo anglies dioksido perdirbimas; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pabrėžia svarbų gamtinių absorbentų vaidmenį ES siekiant užtikrinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio poveikio klimatui neutralumą; ragina Komisiją parengti išsamią ES tvaraus gamtinių absorbentų didinimo strategiją, laikantis 2050 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio poveikio klimatui neutralumo tikslo; ragina valstybes nares į savo ilgalaikes strategijas visapusiškai įtraukti šį aspektą, kaip reikalaujama Valdymo reglamento 15 straipsnio 4 dalies b punkte; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pripažįsta anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (CCS) technologijų vaidmenį, kuris Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos specialioje ataskaitoje dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC bei Komisijos komunikate „Švari planeta visiems“ priskiriamas daugeliui 1,5 oC scenarijų; |
| --- | --- |

83.

| 84. | remia aktyvesnius veiksmus, kuriais siekiama valstybių narių nustatytų tikslų pagal Strateginį energetikos technologijų planą, siekiant taikyti komercinio masto anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijas ES energetikos ir pramonės sektoriuose, taip pat parengti tvirtą reglamentavimo sistemą, skirtą tiesiogiai padėti šalinti CO2 iš atmosferos saugiam saugojimui iki 2022 m.; |
| --- | --- |

84.

| 85. | labai apgailestauja dėl to, kad iškastinio kuro subsidijos vis dar didėja ir ES sudaro apie 55 mlrd. EUR per metus; primygtinai ragina visas valstybes nares į savo galutinius nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus įtraukti konkrečią politiką, terminus ir priemones, kad iki 2020 m. būtų palaipsniui panaikintos visos tiesioginės ir netiesioginės iškastinio kuro subsidijos, siekiant įvykdyti ES pasaulinius įsipareigojimus ir atlaisvinti išteklius, kurie galėtų būti panaudoti siekiant sukurti neutralaus poveikio klimatui visuomenę; ragina visas kitas susitarimo šalis imtis panašių priemonių; |
| --- | --- |

85.

| 86. | palankiai vertina tai, kad įsigaliojo Monrealio protokolo Kigalio pakeitimas; mano, kad tai turėtų ES suteikti naują postūmį, kad būtų greitai persvarstytas Fluorintų dujų reglamentas, siekiant pašalinti žinomus trūkumus, dėl kurių kyla grėsmė ES užmojams dėl klimato, pvz., dėl neteisėtos prekybos hidrofluorangliavandeniliais (HFC) ir nepakankamų veiksmų, nukreiptų prieš sieros heksafluorido (SF6) naudojimą; |
| --- | --- |

86.

Pramonė ir konkurencingumas

| 87. | mano, kad ekonomikos klestėjimas, pramonės konkurencingumas, tvari plėtra ir klimato politika turėtų vienas kitą stiprinti; pabrėžia, kad ES turėtų vadovauti perėjimui prie nulinio ŠESD išmetimo lygio ekonomikos iki 2050 m. ir taip ES pramonei užtikrinti konkurencinį pranašumą; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pabrėžia, kad nepaprastai svarbu pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus, tuo pat metu išsaugant darbo vietas ir ES pramoninį pagrindą, siekiant šiame sektoriuje žmonėms suteikti teigiamą perspektyvą ir parodyti pasauliui, kad pramonė ir klimato neutralumas nėra tarpusavyje nesuderinami; labai palankiai vertina daugelio Europos pramonės subjektų įsipareigojimą ir pastangas klimato atžvilgiu tapti neutraliomis ir skatina tuos sektorius ar įmones, kurie vis dar dvejoja, sekti daugeliu gerų pavyzdžių; |
| --- | --- |

88.

| 89. | be to, palankiai vertina ES piliečių, įmonių ir pramonės atstovų pastangas ir pažangą, padarytą siekiant laikytis Paryžiaus susitarime nustatytų įsipareigojimų pagal Katovicų taisyklių sąvadą; vis dėlto pažymi, kad šių pastangų nepakanka norint pasiekti, kad iki 2050 m. būtų sukurta visiškai nulinio ŠESD išmetimo lygio ekonomika; todėl ragina valstybes nares, jų regionus ir savivaldybes, taip pat įmones ir pramonės sektorius nustatyti platesnio užmojo tikslus ir jų aktyviai siekti įgyvendinant Europos žaliąjį kursą, siekiant spręsti klimato problemas ir visapusiškai pasinaudoti Paryžiaus susitarimo teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pabrėžia, kad stabili ir patikima teisinė sistema ir aiškūs politikos signalai tiek ES, tiek pasauliniu lygmeniu sudaro palankesnes sąlygas su klimato kaita susijusioms investicijoms ir jas stiprina ir gali padėti išvengti susaistymo su anglies dvideginį išmetančiomis technologijomis; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu tinkamai ir laiku įgyvendinti dokumentų rinkinio „Švari energija visiems europiečiams“ teisės aktus, ir ragina parengti ilgalaikę ES pramonės politikos strategiją ir ES klimato srities teisės aktus, atitinkančius ES įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir parengtus taip, kad užtikrintų trumpalaikį ir ilgalaikį ES pramonės vystymąsi, visų pirma remiant MVĮ, kuriant kokybiškas darbo vietas ir sudarant sąlygas pereiti prie ekologinės gamybos, kartu užtikrinant, kad ES pramonė būtų konkurencinga pasauliniu mastu, kad ES iki 2050 m. pasiektų nulinį išmetamą ŠESD kiekio lygį ir kad niekas neliktų nuošalyje; |
| --- | --- |

90.

| 91. | teigiamai vertina tai, kad kai kurios šalys, kuriose yra įsisteigę vieni iš didžiausių ES energijai imlių sektorių konkurentų, pradėjo taikyti prekybos anglies dioksido taršos leidimais ar kitus kainodaros mechanizmus; ragina kitas šalis sekti jų pavyzdžiu; ragina išplėsti šiuos mechanizmus įtraukiant visą energijai imlią pramonę; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pabrėžia, kad svarbu didinti kokybiškų darbo vietų ir kvalifikuotų darbuotojų skaičių ES pramonėje, siekiant skatinti inovacijas ir perėjimą prie tvarių gamybos procesų; pabrėžia, kad reikia padėti intensyviai anglį naudojantiems ir daug anglies dioksido išmetantiems regionams, kuriuose didelė darbuotojų dalis dirba nuo anglies priklausomuose sektoriuose, investuoti į šiuos regionus ir kurti perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programas, siekiant pritraukti naujų ir novatoriškų įmonių, pradedančiųjų įmonių ir pramonės sektorių, siekiant sukurti tvarią regioninę ekonomiką, kartu užtikrinant, kad niekas neliktų nuošalyje; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pabrėžia, kad kovojant su klimato kaita ne visų regionų pradinės sąlygos yra vienodos, ne visi regionai turi vienodų priemonių ir todėl atitinkamai skiriasi pasekmės juose; todėl pabrėžia, kad yra itin svarbu užtikrinti tokį perėjimą, kad būtų atsižvelgiama į labiausiai pažeidžiamų regionų, gyventojų ir sektorių ypatumus; |
| --- | --- |

93.

Energetikos politika

| 94. | pažymi, kad energetika vaidina pagrindinį vaidmenį pereinant prie nulinio išmetamo ŠESD kiekio ekonomikos; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pabrėžia, kad, pereinant prie tvarios energetikos sistemos, energijos nepritekliaus problemą reikia spręsti stiprinant energijos vartotojų teises, jiems teikiant geresnę informaciją, taikant veiksmingesnes efektyvaus energijos vartojimo pastatuose priemones, ypač mažas pajamas gaunančiuose namų ūkiuose, ir sprendžiant šį klausimą socialinės politikos srityje; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pabrėžia energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos svarbą mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, užtikrinant energetinį saugumą ir mažinant energijos nepriteklių; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pabrėžia, kad visi sektoriai turi veiksmingai dirbti kartu, kad būtų sumažinta ES ekonomikos priklausomybė nuo iškastinio kuro ir pasiektas nulinis išmetamas ŠESD kiekis; pabrėžia, kad šalys turėtų lanksčiai spręsti, kaip sumažinti savo ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, kad būtų lengviau mažinti su pereinamuoju laikotarpiu susijusias socialines išlaidas ir pelnyti visuomenės pritarimą ir paramą; |
| --- | --- |

97.

| 98. | mano, kad tolesnė ES energijos vidaus rinkos integracija bus labai svarbi, ypač siekiant įgyvendinti nulinio išmetamo ŠESD kiekio ekonomiką; |
| --- | --- |

98.

| 99. | primena, kad prioriteto teikimas energijos vartojimo efektyvumui, visų pirma įgyvendinant principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, ir pirmavimas pasaulyje atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje – tai du iš pagrindinių ES energetikos sąjungos tikslų; pabrėžia, kad nustatytas ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies 2030 m. tikslas – 32 proc. arba daugiau, o jos energijos vartojimo efektyvumo tikslas – 32,5 proc. ar daugiau; pabrėžia, kad šie tikslai, nors ir lemia didesnį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą, nei numatyta, neatitinka išrinktosios Komisijos pirmininkės pasiūlyto 50–55 proc. sumažinimo arba tikslo apriboti visuotinį atšilimą 1,5 oC; ragina Komisiją ir Tarybą nustatyti, kokių papildomų pastangų reikia siekiant padidinti atsinaujinančiosios energijos gamybą ir energijos vartojimo efektyvumą, siekiant tikslo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; ragina pasauliniu mastu skatinti energijos vartojimo efektyvumo priemones ir laiku pradėti naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją; |
| --- | --- |

99.

| 100. | palankiai vertina tai, kad visame pasaulyje gaminama vis daugiau energijos iš atsinaujinančiųjų šaltinių, ypač energetikos sektoriuje; yra susirūpinęs dėl to, kad lėtai auga šildymo, vėsinimo ir transporto atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas, ypač aviacijos ir jūrų sektoriuose; yra labai susirūpinęs dėl bendrai sulėtėjusio (nuo 2014 m.) ES atsinaujinančiosios energijos rinkos dalies augimo, kuris trukdo pasiekti ES energetikos ir klimato tikslus; pabrėžia, kad siekiant ilgalaikių tvarumo tikslų, visi sektoriai privalo didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą; |
| --- | --- |

100.

Moksliniai tyrimai, inovacijos, skaitmeninės technologijos ir kosmoso politika

| 101. | pripažįsta esminį mokslo ir mokslu pagrįstų inovacijų vaidmenį siekiant sėkmingai kovoti su klimato kaita ir pasiekti strateginius Paryžiaus susitarimo ir kitus plataus užmojo klimato srities programų tikslus; pabrėžia, kad ES privalo atlikti vadovaujamą vaidmenį tiek kovojant su klimato kaita, tiek skatinant technologijų pažangą, užtikrinančią klimato kaitos poveikiui atsparų vystymąsi; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pabrėžia, kad siekiant kovoti su klimato kaita svarbu tęsti ir plėsti mokslinius tyrimus ir inovacijas klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo politikos, efektyvaus išteklių naudojimo, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir neteršiančių technologijų, tvaraus antrinių žaliavų naudojimo (žiedinės ekonomikos) ir klimato kaitos duomenų rinkimo srityse; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į ES įsipareigojimus energetikos sąjungoje ir įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą, prioritetą reikia teikti pagal naująją programą „Europos horizontas“ įgyvendinamų tvarių energetikos projektų finansavimui; |
| --- | --- |

102.

| 103. | primena, kad moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas yra vienas iš penkių ES energetikos sąjungos strategijos ramsčių; todėl primena svarbų mokslo darbuotojų vaidmenį kovojant su visuotiniu atšilimu ir pabrėžia, kad svarbu, jog tarptautiniai partneriai glaudžiai bendradarbiautų tarpusavyje šiuo klausimu; |
| --- | --- |

103.

| 104. | primena, kad skaitmeninės technologijos atlieka esminį vaidmenį remiant energetikos ir pramonės pertvarką, visų pirma didinant energijos vartojimo efektyvumą ir taupant bei mažinant išmetamą teršalų kiekį; pabrėžia, kad Europos pramonės skaitmeninimas gali duoti naudos klimatui, padedant efektyviau naudoti išteklius, įskaitant antrinį perdirbimą ir medžiagų naudojimo mažinimą; atkreipia dėmesį į naudą klimatui, kurią teikia visiškas perdavimo ir paskirstymo tinklų ir prekybos energija centrų, taip pat reguliavimo apkrova programų, kurios valdomos naudojant programinę įrangą, skaitmeninimas; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pripažįsta naujosios ES kosmoso programos vaidmenį remiant ES kovą su klimato kaita ir jos poveikiu; primena, kad duomenų ir informacijos paslaugos, kurias teikia Sąjungos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa „Copernicus“, vaidina svarbų vaidmenį stebint Žemę; pabrėžia programos „Copernicus“ svarbą sudarant palankesnes stebėjimo sistemų tarptautinio koordinavimo ir susijusių duomenų mainų sąlygas; |
| --- | --- |

105.

Klimato kaita ir vystymasis

| 106. | primena, kad, remiantis 2019 m. birželio 25 d. JT specialiojo pranešėjo ypač didelio skurdo ir žmogaus teisių klausimais ataskaita dėl kovos su klimato kaita ir skurdo, klimato kaita gali panaikinti per pastaruosius 50 metų pasiektą pažangą vystymosi, visuotinės sveikatos ir skurdo mažinimo srityse ir manoma, kad besivystančios šalys patirs 75–80 proc. klimato kaitos išlaidų; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pabrėžia, kad besivystančios šalys yra labiausiai pažeidžiamos dėl klimato kaitos ir labiausiai patiria jos poveikį, taip pat yra mažiau apsirūpinusios, kad galėtų atlaikyti vis labiau pražūtingą jos poveikį, įskaitant maisto ir vandens krizes, fizinį sugriovimą dėl stichinių nelaimių, gyventojų perkėlimą ir dėl ribotų išteklių kylančią įtampą; primena, kad klimato kaita turi dramatiškų padarinių besivystančių šalių, ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių, ilgalaikei ekonominei plėtrai; |
| --- | --- |

107.

| 108. | atkreipia dėmesį į atogrąžų ciklonų „Idai“ ir „Kenneth“ pavyzdį: pastarasis ciklonas buvo stipriausias ciklonas, kada nors užklupęs Afrikos žemyną, 2019 m. pirmąjį pusmetį Komoruose, Malavyje, Mozambike ir Zimbabvėje sukėlęs naikinančių pasekmių – per jį žuvo daug žmonių, o daugiau kaip 2 mln. žmonių prireikė nedelsiant suteikti humanitarinę pagalbą, kuri sudarė beveik 400 mln. JAV dolerių, ir manoma, kad atstatymo po jo kaina sieks 3 mlrd. JAV dolerių; |
| --- | --- |

108.

| 109. | atkreipia dėmesį į tai, kad besivystančių šalių infrastruktūros atsparumas nulems jų gebėjimą prisitaikyti prie klimato kaitos; todėl primygtinai ragina skatinti investicijas į atsparią infrastruktūrą besivystančiose šalyse, siekiant padėti joms atlaikyti vis sunkesnes gaivalines nelaimes; |
| --- | --- |

109.

| 110. | primena savo poziciją, kad bent 45 proc. finansavimo pagal siūlomą 2021–2027 m. Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) turėtų būti skiriama klimato ir aplinkos apsaugos tikslams siekti; |
| --- | --- |

110.

| 111. | primygtinai ragina laikytis bendro požiūrio į Paryžiaus susitarimo ir Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimą tiek vidaus, tiek išorės politikoje ir kuo labiau laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui principo, visų pirma vystymosi, prekybos, žemės ūkio, energetikos ir klimato srityse; |
| --- | --- |

111.

| 112. | pabrėžia, kad klimatas, ekonomika ir visuomenė yra tarpusavyje susiję; ypač atkreipia dėmesį į tiesioginį klimato kaitos poveikį čiabuvių bendruomenėms ir didelę egzistencinę grėsmę, kylančią daugeliui jų, įskaitant kontaktų su likusia žmonija neturinčias bendruomenes; pabrėžia, kad, pasak Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos, čiabuvių ir tradicinės žinios yra svarbus kovos su klimato kaita žinių šaltinis, ypač dėl to, kad apie 80 proc. dar išlikusios pasaulio biologinės įvairovės yra čiabuvių tautų teritorijose; yra priblokštas dėl to, kad šiaurinėje Brazilijoje neseniai buvo nužudytas čiabuvių lyderis Emrya Wajãpi, ir palankiai vertina JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2019 m. liepos 29 d. pareiškimą, kuriame „Brazilijos vyriausybė raginama sustabdyti čiabuvių teritorijų invaziją ir užtikrinti taikų naudojimąsi savo kolektyvinėmis teisėmis į savo žemę“, laikantis TDO konvencijos Nr. 169; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ragina išsivysčiusias šalis, įskaitant ES valstybes nares, labiau remti dalijimąsi žiniomis, gebėjimų stiprinimą ir technologijų perdavimą besivystančioms šalims, taip pat laikytis Paryžiaus susitarimo 9–11 straipsnių ir Adis Abebos veiksmų darbotvarkės 49, 116 ir 120 straipsnių dėl vystymosi finansavimo, taip pat vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su 17-uoju darnaus vystymosi tikslu, įskaitant tikslus Nr. 17.6–17.8; todėl atkreipia dėmesį į teigiamą ES investicijų į daug žadančius mokslinių tyrimų projektus didinimo potencialą; be to, ragina ES skatinti priimti deklaraciją, panašią į 2001 m. Dohos deklaraciją dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos, siekiant skatinti teisėtą klimatui nekenkiančių technologijų perdavimą besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

113.

| 114. | atkreipia dėmesį į itin svarbią privačių investicijų ir augimo svarbą pereinant prie klimatui nekenkiančios infrastruktūros ir gamybos metodų; pabrėžia, kad reikia kuo labiau padidinti tokių investicijų indėlį kovojant su klimato kaita ir siekiant darnaus vystymosi tikslų, be kita ko, teikiant paskatas ir skatinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę; mano, kad Išorės investicijų planas yra esminė priemonė siekiant šio tikslo; be to, pabrėžia, kad būtina užtikrinti įtraukų ir tvarų vystymąsi ir augimą, kad besivystančios šalys galėtų dalyvauti prisitaikant prie klimato kaitos, be kita ko, taikant inovacijų strategijas ir technologinę pažangą; yra įsitikinęs, kad ES turėtų nedelsdama skatinti atsakingą ir tvarų privatų finansavimą, visų pirma kalbant apie įsipareigojimus žmogaus teisių srityje ir indėlį į besivystančių šalių vidaus ekonomiką; tačiau įspėja, kad neturėtų būti pernelyg pasikliaunama savanoriškomis privačiojo sektoriaus pastangomis; |
| --- | --- |

114.

| 115. | atkreipia dėmesį į didėjantį susidomėjimą kurti klimatui nekenkiančių ir tvarių investicijų standartus ir pakartoja savo susirūpinimą dėl to, kad dėl vis didėjančio privačiojo sektoriaus iniciatyvų skaičiaus tampa sunku jas palyginti ir tikrinti; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos ir tarptautinės bendruomenės iniciatyvas remti investicijas į klimato politikos veiksmus ir politinį dialogą dėl klimato politikos besivystančiose šalyse, pvz., Pasaulinį kovos su klimato kaita aljansą plius (PKKKA+) ir Žaliąjį klimato fondą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares toliau dalyvauti tarptautiniuose forumuose, siekiant skatinti investicijų į klimato kaitą veiksmingumą ir teisingumą; |
| --- | --- |

115.

Klimato diplomatija

| 116. | tvirtai palaiko ES politinės informavimo veiklos ir klimato diplomatijos tęsimą bei stiprinimą, nes tai nepaprastai svarbu norint mobilizuoti klimato politikos veiksmus šalyse partnerėse ir formuoti viešąją nuomonę visame pasaulyje; vis dėlto mano, kad dėtos pastangos akivaizdžiai buvo netinkamos ir kad Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos skiriamų žmogiškųjų išteklių toli gražu nepakako; todėl siūlo smarkiai padidinti žmogiškuosius išteklius šioje srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis holistinio požiūrio į ES klimato diplomatiją, sukuriant sąsajas tarp klimato kaitos ir darnaus vystymosi, žemės ūkio, konfliktų sprendimo, migracijos ir humanitarinių problemų, siekiant palengvinti visuotinį perėjimą prie nulinio teršalų išmetimo, atsparumo klimato kaitai, darnaus vystymosi ir apsirūpinimo maistu bei vandeniu saugumo; |
| --- | --- |

116.

| 117. | atkreipia dėmesį į vis sunkesnius klimato kaitos padarinius tarptautiniam saugumui ir regioniniam stabilumui, nulemiamus aplinkos būklės blogėjimo, pragyvenimo šaltinių praradimo, žmonių perkėlimo dėl klimato kaitos ir įvairių susijusių neramumų, kurių atvejais klimato kaita neretai laikytina grėsmę stiprinančiu veiksniu; todėl primygtinai ragina ES ir valstybes nares bendradarbiauti su partneriais visame pasaulyje, siekiant geriau suprasti, integruoti, numatyti ir valdyti destabilizuojantį klimato kaitos poveikį; ragina įgyvendinti išankstinio įspėjimo programą, skirtą įspėti apie pagrindines kritines ribas, galinčias pakenkti tvarioms struktūroms ir ekologinėms sistemoms didesniuose regionuose ar žemynuose; |
| --- | --- |

117.

| 118. | palankiai vertina įsipareigojimą sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir konkrečią šiuo klausimu daugelyje pasaulio dalių vykdomą veiklą, pvz. daugelio besivystančių šalių ir mažų salų valstybių labai plataus užmojo įsipareigojimus; vis dėlto, apgailestauja dėl nepakankamų užmojų ir diskusijų trūkumo dėl aktyvesnių nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų daugelyje stipriausios ekonomikos šalių; primena, kad ES išmeta 9 proc. pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio, bet joje gyvena vos 6,7 proc. pasaulio gyventojų, todėl labai svarbu, kad ES parodytų didesnius užmojus, ypač atsižvelgiant į istorinę jos atsakomybę už klimato kaitą ir būtinybę parodyti gerą pavyzdį visam pasauliui; pabrėžia, kad nebus įmanoma pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslų ir išvengti peržengtų kritinių ribų, jei nebus užsibrėžta didesnių užmojų ir kitose stipriausios ekonomikos šalyse; |
| --- | --- |

118.

| 119. | prašo Komisijos nedelsiant išnagrinėti galimybes imtis papildomų veiksmų, kuriais kitos stipriausios ekonomikos būtų padrąsintos sustiprinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, įgyvendinti papildomus konkrečius veiksmus ir išnagrinėti galimybę taikyti novatoriškus metodus; |
| --- | --- |

119.

| 120. | ragina Komisiją ir valstybes nares pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis (pvz., tarptautinėmis derybomis, prekybos ir regioniniais susitarimais, tarptautinėmis partnerystėmis), siekiant skatinti ir stiprinti bendradarbiavimą pasauliniu mastu, pereinant prie nulinio išmetamo teršalų kiekio, atsparumo klimato kaitai, tvaraus vystymosi ir apsirūpinimo maistu bei vandeniu saugumo; |
| --- | --- |

120.

| 121. | pabrėžia, kad su klimato politika susijusius užmojus būtina įtraukti į visų sričių ES politiką, įskaitant prekybą; ragina Komisiją užtikrinti, kad visi ES pasirašomi nauji prekybos ir investicijų susitarimai būtų visapusiškai suderinami su Paryžiaus susitarimu ir darnaus vystymosi tikslais, o aplinkos ir klimato nuostatos būtų teisiškai privalomos ir įvykdytinos; prašo Komisijos atlikti bei paskelbti išsamų šiuo metu galiojančių ir būsimų susitarimų atitikties Paryžiaus susitarimui įvertinimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad į bet kokį prekybos susitarimą būtų įtrauktos privalomos nuostatos dėl atitikties Paryžiaus susitarimui, įskaitant nuostatas, susijusias su miškų valdymu ir tvariu išsaugojimu; ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti parduodamų prekių gyvavimo ciklui nuo koncepcijos iki vartojimo, siekiant apsaugoti gamtos išteklius ir atsižvelgti į kumuliacinį poveikį, įskaitant transportavimo poveikį; |
| --- | --- |

121.

| 122. | ragina Komisiją ir Tarybą į prekybos susitarimus įtraukti Paryžiaus susitarimą siekiant paskatinti prekybos partnerius siekti Paryžiaus susitarime nustatytų tikslų; taip pat ragina Komisiją ir Tarybą peržiūrėti prekybos susitarimus, kad į šiuos dvišalius susitarimus būtų įtraukti plataus užmojo klimato srities įsipareigojimai, o partneriai būtų skatinami priimti klimato strategijas vadovaujantis Paryžiaus susitarimu; |
| --- | --- |

122.

| 123. | labai palankiai vertina Rusijos pranešimą, kad ji įgyvendins Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

123.

| 124. | pripažįsta, kad ES ir JAV partnerystė yra itin svarbi siekiant strateginių Paryžiaus susitarimo ir kitų plataus užmojo strategijų tikslų; dėl to pakartoja, jog apgailestauja dėl JAV Prezidento D. Trumpo paskelbto ketinimo imtis veiksmų, kad JAV išstotų iš Paryžiaus susitarimo; labai teigiamai vertina tai, kad didžiosios JAV valstijos, miestai, universitetai ir kiti nevalstybiniai subjektai, dalyvaudami kampanijoje „We Are Still In“, ir toliau telkia jėgas klimato politikai įgyvendinti; išreiškia viltį, kad JAV vėl prisijungs prie kovos su klimato kaita ir, bendradarbiaudamos su ES, lyderiaus derybose dėl pasaulinio masto susitarimų dėl prekybos, pramonės ir energetikos priėmimo vadovaujantis Paryžiaus susitarimu; |
| --- | --- |

124.

| 125. | nepaprastai apgailestauja dėl Brazilijos Prezidento J. Bolsonaro ir Brazilijos vyriausybės vangios reakcijos į beprecedentį Brazilijos Amazonės miškuose kilusių gaisrų skaičių ir mastą; ragina ES ir jos valstybes nares, pasitelkiant tarptautinį bendradarbiavimą ir pagalbą, daryti viską siekiant kovoti su aplinkos niokojimu Amazonėje ir kitose pasaulinei ekosistemai nepaprastai svarbiose teritorijose ir atsižvelgti į galimą savo pačių prekybos politikos vaidmenį; |
| --- | --- |

125.

Europos Parlamento vaidmuo

| 126. | mano, kad Parlamentas turi būti įtrauktas į ES delegaciją, nes turi pritarti sudaromiems tarptautiniams susitarimams ir, kaip viena iš teisėkūros institucijų, atlieka esminį vaidmenį įgyvendinant Paryžiaus susitarimą ES lygmeniu; todėl tikisi, kad jam bus leista dalyvauti ES koordinavimo posėdžiuose Klimato kaitos konferencijoje COP 25 Madride ir kad jam bus užtikrinta galimybė susipažinti su visais parengiamaisiais dokumentais nuo pat derybų pradžios; |
| --- | --- |

126.

o

o o

| 127. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir JTBKKK sekretoriatui, prašydamas toliau perduoti šią rezoliuciją visoms Konvencijos šalims narėms, kurios nėra ES valstybės narės. |
| --- | --- |

127.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0430.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0217.

(3)  OL C 356, 2018 10 4, p. 38.

(4)  M. Burke ir kt., „Global non-linear effect of temperature on economic production“, žurnalas Nature, 527 tomas, p. 235–239.

(5)  JT aplinkos programa, 2018 m. atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje ataskaita, p. 21.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/48

---

P9_TA(2019)0080

ES prisijungimas prie Stambulo konvencijos ir kitos kovos su smurtu dėl lyties priemonės

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos ir kitų kovos su smurtu dėl lyties priemonių (2019/2855(RSP))

(2021/C 232/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, kuri buvo pateikta pasirašyti 2011 m. gegužės 11 d. Stambule (toliau – Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, kuri buvo pateikta pasirašyti 2011 m. gegužės 11 d. Stambule (toliau – Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas per 1995 m. rugsėjo 15 d. vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, ir į vėlesnius baigiamuosius dokumentus, priimtus per Jungtinių Tautų specialiąsias sesijas „Pekinas+5“ (2005 m.), „Pekinas+15“ (2010 m.) ir „Pekinas+20“ (2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas per 1995 m. rugsėjo 15 d. vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, ir į vėlesnius baigiamuosius dokumentus, priimtus per Jungtinių Tautų specialiąsias sesijas „Pekinas+5“ (2005 m.), „Pekinas+15“ (2010 m.) ir „Pekinas+20“ (2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į JT teisinių priemonių žmogaus teisių srityje nuostatas, ypač nuostatas dėl moterų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT teisinių priemonių žmogaus teisių srityje nuostatas, ypač nuostatas dėl moterų teisių,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 4 d. pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2016)0109), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 4 d. pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2016)0109),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/865 dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo pasirašymo Europos Sąjungos vardu atsižvelgiant į klausimus, susijusius su teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/865 dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo pasirašymo Europos Sąjungos vardu atsižvelgiant į klausimus, susijusius su teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/866 dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo pasirašymo Europos Sąjungos vardu atsižvelgiant į prieglobstį ir negrąžinimo principą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/866 dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo pasirašymo Europos Sąjungos vardu atsižvelgiant į prieglobstį ir negrąžinimo principą (2),

| — | atsižvelgdamas į 1969 m. gegužės 23 d. Vienos konvenciją dėl tarptautinių sutarčių teisės, visų pirma į jos 26 ir 27 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1969 m. gegužės 23 d. Vienos konvenciją dėl tarptautinių sutarčių teisės, visų pirma į jos 26 ir 27 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į susijusią Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į susijusią Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/99/ES dėl Europos apsaugos orderio (4) ir į 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (ES) Nr. 606/2013 dėl apsaugos priemonių tarpusavio pripažinimo civilinėse bylose (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/99/ES dėl Europos apsaugos orderio (4) ir į 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (ES) Nr. 606/2013 dėl apsaugos priemonių tarpusavio pripažinimo civilinėse bylose (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (6), ir į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (6), ir į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (7),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (8) ir į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (8) ir į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. balandžio 4 d. rezoliuciją, kuria prašoma, kad Teisingumo Teismas pateiktų nuomonę dėl to, ar pasiūlymai dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo suderinami su Sutarčių nuostatomis, ir dėl prisijungimo prie šios konvencijos procedūros (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. balandžio 4 d. rezoliuciją, kuria prašoma, kad Teisingumo Teismas pateiktų nuomonę dėl to, ar pasiūlymai dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo suderinami su Sutarčių nuostatomis, ir dėl prisijungimo prie šios konvencijos procedūros (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją „Bauginimo ir seksualinio priekabiavimo darbe, viešose vietose ir politiniame gyvenime ES prevencijos ir kovos su jais priemonės“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją „Bauginimo ir seksualinio priekabiavimo darbe, viešose vietose ir politiniame gyvenime ES prevencijos ir kovos su jais priemonės“ (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo sudarymo Europos Sąjungos vardu (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE)) (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo sudarymo Europos Sąjungos vardu (COM(2016)0109 – 2016/0062(NLE)) (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (14),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų jų diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. ES gaires dėl smurto prieš moteris ir mergaites ir kovos su visų formų jų diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2014 m. kovo mėn. ataskaitą „ES masto apklausa „Smurtas prieš moteris“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) 2014 m. kovo mėn. ataskaitą „ES masto apklausa „Smurtas prieš moteris“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 14 d. Venecijos komisijos rekomendacijas dėl Armėnijos, dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo ratifikavimo konstitucinių padarinių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 14 d. Venecijos komisijos rekomendacijas dėl Armėnijos, dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo ratifikavimo konstitucinių padarinių,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (15),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi lyčių lygybė yra viena pagrindinių ES vertybių; kadangi teisė į vienodas sąlygas ir nediskriminavimą yra pamatinė teisė, įtvirtinta Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir ji turėtų būti visiškai užtikrinama; |
| --- | --- |

A.

kadangi lyčių lygybė yra viena pagrindinių ES vertybių; kadangi teisė į vienodas sąlygas ir nediskriminavimą yra pamatinė teisė, įtvirtinta Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir ji turėtų būti visiškai užtikrinama;

| B. | kadangi Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) lyčių lygybės indeksas rodo, kad nė viena ES šalis dar nėra iki galo pasiekusi moterų ir vyrų lygybės; kadangi norint pasiekti šį tikslą, pirmiau turi būti panaikintas smurtas dėl lyties; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) lyčių lygybės indeksas rodo, kad nė viena ES šalis dar nėra iki galo pasiekusi moterų ir vyrų lygybės; kadangi norint pasiekti šį tikslą, pirmiau turi būti panaikintas smurtas dėl lyties;

| C. | kadangi kova su smurtu dėl lyties yra vienas iš ES strateginės veiklos siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m. prioritetų; |
| --- | --- |

C.

kadangi kova su smurtu dėl lyties yra vienas iš ES strateginės veiklos siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m. prioritetų;

| D. | kadangi, kaip apibrėžta Stambulo konvencijoje, smurtas prieš moteris yra suprantamas kaip žmogaus teisių pažeidimas ir moterų diskriminacijos forma ir reiškia visus smurto dėl lyties veiksmus, dėl kurių moterys patiria arba gali patirti fizinę, seksualinę, psichologinę arba ekonominę žalą ar kančias, įskaitant grasinimą įvykdyti tokius veiksmus, prievartą arba savavališką laisvės atėmimą, nesvarbu, ar tie veiksmai būtų vykdomi viešajame, ar privačiajame gyvenime; |
| --- | --- |

D.

kadangi, kaip apibrėžta Stambulo konvencijoje, smurtas prieš moteris yra suprantamas kaip žmogaus teisių pažeidimas ir moterų diskriminacijos forma ir reiškia visus smurto dėl lyties veiksmus, dėl kurių moterys patiria arba gali patirti fizinę, seksualinę, psichologinę arba ekonominę žalą ar kančias, įskaitant grasinimą įvykdyti tokius veiksmus, prievartą arba savavališką laisvės atėmimą, nesvarbu, ar tie veiksmai būtų vykdomi viešajame, ar privačiajame gyvenime;

| E. | kadangi sąvoka „moterų žudymas dėl lyties“ buvo apibrėžtas Belém do Para konvencijos tolesnių veiksmų mechanizme kaip „moterų smurtinė mirtis dėl lyties, nesvarbu, ar ji įvyksta šeimoje, ar gyvenant kartu su partneriu, ar esant kitokiems tarpasmeniniams ryšiams, bendruomenėje, o ją sukelia bet koks asmuo arba ją sukelia ar toleruoja valstybė ar jos atstovai veikdami patys arba savo neveikimu“ (16); |
| --- | --- |

E.

kadangi sąvoka „moterų žudymas dėl lyties“ buvo apibrėžtas Belém do Para konvencijos tolesnių veiksmų mechanizme kaip „moterų smurtinė mirtis dėl lyties, nesvarbu, ar ji įvyksta šeimoje, ar gyvenant kartu su partneriu, ar esant kitokiems tarpasmeniniams ryšiams, bendruomenėje, o ją sukelia bet koks asmuo arba ją sukelia ar toleruoja valstybė ar jos atstovai veikdami patys arba savo neveikimu“ (16);

| F. | kadangi Stambulo konvencijoje nustatyta, kad visos jos nuostatos, ypač priemonės aukų teisėms apsaugoti, įgyvendinamos „be diskriminacijos dėl bet kokių priežasčių, pavyzdžiui, lyties biologiniu aspektu, lyties socialiniu aspektu, rasės, odos spalvos, kalbos, religijos, politinių ar kitokių pažiūrų, tautinės ar socialinės kilmės, priklausymo nacionalinei mažumai, turto, kilmės, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, amžiaus, sveikatos būklės, negalios, civilinės būklės, migranto arba pabėgėlio statuso ar kito statuso“; |
| --- | --- |

F.

kadangi Stambulo konvencijoje nustatyta, kad visos jos nuostatos, ypač priemonės aukų teisėms apsaugoti, įgyvendinamos „be diskriminacijos dėl bet kokių priežasčių, pavyzdžiui, lyties biologiniu aspektu, lyties socialiniu aspektu, rasės, odos spalvos, kalbos, religijos, politinių ar kitokių pažiūrų, tautinės ar socialinės kilmės, priklausymo nacionalinei mažumai, turto, kilmės, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, amžiaus, sveikatos būklės, negalios, civilinės būklės, migranto arba pabėgėlio statuso ar kito statuso“;

| G. | kadangi ir fizinis, ir psichologinis smurtas prieš moteris ir smurtas dėl lyties yra plačiai paplitęs ir daro poveikį moterims visuose visuomenės sluoksniuose, nepaisant amžiaus, išsilavinimo, pajamų, socialinės padėties, kilmės šalies ar gyvenamosios šalies; |
| --- | --- |

G.

kadangi ir fizinis, ir psichologinis smurtas prieš moteris ir smurtas dėl lyties yra plačiai paplitęs ir daro poveikį moterims visuose visuomenės sluoksniuose, nepaisant amžiaus, išsilavinimo, pajamų, socialinės padėties, kilmės šalies ar gyvenamosios šalies;

| H. | kadangi smurtas dėl lyties yra ir struktūrinės nelygybės, kurią patiria moterys daugelyje gyvenimo aspektų, susijusiose su darbu, sveikata, galimybe naudotis finansiniais ištekliais, galia ir žiniomis, taip pat asmeninio laiko valdymu, priežastis, ir jos padarinys; kadangi kovojant su smurtu dėl lyties būtina suprasti jo priežastis ir veiksnius; |
| --- | --- |

H.

kadangi smurtas dėl lyties yra ir struktūrinės nelygybės, kurią patiria moterys daugelyje gyvenimo aspektų, susijusiose su darbu, sveikata, galimybe naudotis finansiniais ištekliais, galia ir žiniomis, taip pat asmeninio laiko valdymu, priežastis, ir jos padarinys; kadangi kovojant su smurtu dėl lyties būtina suprasti jo priežastis ir veiksnius;

| I. | kadangi svarbu pripažinti struktūrinį arba institucinį smurtą, kuris gali būti apibrėžtas kaip moterų subordinavimas ekonominiame, socialiniame ir politiniame gyvenime, kai bandoma paaiškinti smurto prieš moteris paplitimą mūsų visuomenėse; |
| --- | --- |

I.

kadangi svarbu pripažinti struktūrinį arba institucinį smurtą, kuris gali būti apibrėžtas kaip moterų subordinavimas ekonominiame, socialiniame ir politiniame gyvenime, kai bandoma paaiškinti smurto prieš moteris paplitimą mūsų visuomenėse;

| J. | kadangi moterys ES nuo smurto dėl lyties saugomos nevienodai – tai lemia skirtinga valstybių narių įgyvendinama politika ir jų taikomi teisės aktai; |
| --- | --- |

J.

kadangi moterys ES nuo smurto dėl lyties saugomos nevienodai – tai lemia skirtinga valstybių narių įgyvendinama politika ir jų taikomi teisės aktai;

| K. | kadangi teismų sistemos dažnai neužtikrina pakankamos paramos moterims; kadangi daugeliu atvejų aukos gali patirti neigiamus teisėsaugos pareigūnų komentarus arba būna priklausomos, o dėl to jos labiau bijo pranešti apie smurtą; |
| --- | --- |

K.

kadangi teismų sistemos dažnai neužtikrina pakankamos paramos moterims; kadangi daugeliu atvejų aukos gali patirti neigiamus teisėsaugos pareigūnų komentarus arba būna priklausomos, o dėl to jos labiau bijo pranešti apie smurtą;

| L. | kadangi šiame dešimtmetyje pastebimas aiškus ir organizuotas pasaulio ir Europos lygmens puolimas prieš lyčių lygybę ir moterų teises, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises; |
| --- | --- |

L.

kadangi šiame dešimtmetyje pastebimas aiškus ir organizuotas pasaulio ir Europos lygmens puolimas prieš lyčių lygybę ir moterų teises, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises;

| M. | kadangi 2014 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atliktas tyrimas parodė, kad trečdalis visų Europos moterų bent kartą nuo 15 m. amžiaus patyrė fizinį arba seksualinį smurtą, kad 55 proc. moterų susidūrė su viena ar daugiau seksualinio priekabiavimo formų, 11 proc. moterų patyrė priekabiavimą kibernetinėje erdvėje, viena dvidešimtoji (5 proc.) moterų buvo išprievartautos ir daugiau kaip dešimtadalis patyrė seksualinę prievartą panaudojus jėgą; kadangi daugelyje valstybių narių daugiau kaip pusę visų nužudytų moterų nužudo intymus partneris, giminaitis ar šeimos narys; kadangi tik 14 proc. atvejų aukos policijai pranešė apie savo patirtus sunkiausius partnerių smurto atvejus ir tik 13 proc. atvejų pranešė apie sunkiausius ne partnerio smurto atvejus, o tai rodo didelį atvejų, apie kuriuos nepranešama, skaičių; kadangi pastaraisiais metais „#metoo“ judėjimas paskatino moteris ir mergaites pranešti apie prievartos, smurto ir priekabiavimo atvejus; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2014 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros atliktas tyrimas parodė, kad trečdalis visų Europos moterų bent kartą nuo 15 m. amžiaus patyrė fizinį arba seksualinį smurtą, kad 55 proc. moterų susidūrė su viena ar daugiau seksualinio priekabiavimo formų, 11 proc. moterų patyrė priekabiavimą kibernetinėje erdvėje, viena dvidešimtoji (5 proc.) moterų buvo išprievartautos ir daugiau kaip dešimtadalis patyrė seksualinę prievartą panaudojus jėgą; kadangi daugelyje valstybių narių daugiau kaip pusę visų nužudytų moterų nužudo intymus partneris, giminaitis ar šeimos narys; kadangi tik 14 proc. atvejų aukos policijai pranešė apie savo patirtus sunkiausius partnerių smurto atvejus ir tik 13 proc. atvejų pranešė apie sunkiausius ne partnerio smurto atvejus, o tai rodo didelį atvejų, apie kuriuos nepranešama, skaičių; kadangi pastaraisiais metais „#metoo“ judėjimas paskatino moteris ir mergaites pranešti apie prievartos, smurto ir priekabiavimo atvejus;

| N. | kadangi prekyba žmonėmis ir modernių formų vergija, nuo kurių dažniausiai nukenčia moterys, vis dar gajos ES; kadangi 71 proc. visų prekybos žmonėmis aukų visame pasaulyje yra moterys ir mergaitės, o trys ketvirtadaliai šių moterų ir mergaičių yra seksualiai išnaudojamos (17); |
| --- | --- |

N.

kadangi prekyba žmonėmis ir modernių formų vergija, nuo kurių dažniausiai nukenčia moterys, vis dar gajos ES; kadangi 71 proc. visų prekybos žmonėmis aukų visame pasaulyje yra moterys ir mergaitės, o trys ketvirtadaliai šių moterų ir mergaičių yra seksualiai išnaudojamos (17);

| O. | kadangi smurtas ir priekabiavimas internete dažnai turi fizinių pasekmių ir kelia rimtą pavojų išprovokuoti tokį smurtą, nes skatina interneto naudotojus imituoti smurtą ir priekabiavimą, apie kuriuos jie skaitė, ir įvykdyti tokius nusikaltimus; |
| --- | --- |

O.

kadangi smurtas ir priekabiavimas internete dažnai turi fizinių pasekmių ir kelia rimtą pavojų išprovokuoti tokį smurtą, nes skatina interneto naudotojus imituoti smurtą ir priekabiavimą, apie kuriuos jie skaitė, ir įvykdyti tokius nusikaltimus;

| P. | kadangi kai kurios moterų ir mergaičių grupės, pvz., moterys migrantės, pabėgėlės ir prieglobsčio prašytojos, neįgalios moterys ir mergaitės, LBTI moterys ir romų tautybės moterys, susiduria su persipinančia ir įvairių formų diskriminacija, todėl jos atsiduria labiau pažeidžiamoje smurto dėl lyties rizikos padėtyje ir joms užkertamas kelias kreiptis į teismą, gauti paramos bei apsaugos paslaugas ir naudotis savo pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

P.

kadangi kai kurios moterų ir mergaičių grupės, pvz., moterys migrantės, pabėgėlės ir prieglobsčio prašytojos, neįgalios moterys ir mergaitės, LBTI moterys ir romų tautybės moterys, susiduria su persipinančia ir įvairių formų diskriminacija, todėl jos atsiduria labiau pažeidžiamoje smurto dėl lyties rizikos padėtyje ir joms užkertamas kelias kreiptis į teismą, gauti paramos bei apsaugos paslaugas ir naudotis savo pagrindinėmis teisėmis;

| Q. | kadangi moterims, nukentėjusioms nuo smurto dėl lyties, ir jų vaikams dėl didelės pakartotinės viktimizacijos, bauginimo ir keršto rizikos, susijusios su tokiu smurtu, neretai reikia specialios paramos ir apsaugos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi moterims, nukentėjusioms nuo smurto dėl lyties, ir jų vaikams dėl didelės pakartotinės viktimizacijos, bauginimo ir keršto rizikos, susijusios su tokiu smurtu, neretai reikia specialios paramos ir apsaugos;

| R. | kadangi smurtas dėl lyties kenkia žmogaus teisėms, socialiniam stabilumui ir saugumui, visuomenės sveikatai, moterų švietimo ir užimtumo galimybėms, taip pat vaikų ir bendruomenių gerovei ir vystymuisi; |
| --- | --- |

R.

kadangi smurtas dėl lyties kenkia žmogaus teisėms, socialiniam stabilumui ir saugumui, visuomenės sveikatai, moterų švietimo ir užimtumo galimybėms, taip pat vaikų ir bendruomenių gerovei ir vystymuisi;

| S. | kadangi patirtas fizinis, seksualinis arba psichologinis smurtas ir prievarta palieka aukoms labai gilius pėdsakus ir dėl to jos gali patirti ilgalaikę fizinę, seksualinę, emocinę ar psichologinę žalą arba ekonominių ir finansinių nuostolių; |
| --- | --- |

S.

kadangi patirtas fizinis, seksualinis arba psichologinis smurtas ir prievarta palieka aukoms labai gilius pėdsakus ir dėl to jos gali patirti ilgalaikę fizinę, seksualinę, emocinę ar psichologinę žalą arba ekonominių ir finansinių nuostolių;

| T. | kadangi vis dar išlieka nusikaltimų prieš moteris vykdytojų nebaudžiamumas ir jis turi būti panaikintas, užtikrinant, kad kaltininkai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn, o smurto aukomis tapusios moterys bei mergaitės gautų tinkamą teismų sistemos paramą ir pripažinimą; kadangi labai svarbu teikti mokymo kursus paslaugų teikėjams, kurie kovoja su smurtu prieš moteris, pvz., teisėsaugos pareigūnams, teisėjams arba politikos formuotojams; |
| --- | --- |

T.

kadangi vis dar išlieka nusikaltimų prieš moteris vykdytojų nebaudžiamumas ir jis turi būti panaikintas, užtikrinant, kad kaltininkai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn, o smurto aukomis tapusios moterys bei mergaitės gautų tinkamą teismų sistemos paramą ir pripažinimą; kadangi labai svarbu teikti mokymo kursus paslaugų teikėjams, kurie kovoja su smurtu prieš moteris, pvz., teisėsaugos pareigūnams, teisėjams arba politikos formuotojams;

| U. | kadangi ES, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turi imtis visų reikiamų priemonių moterų teisėms propaguoti ir apsaugoti, kad jos gyventų nepatirdamos smurto nei viešajame, nei privačiame gyvenime; |
| --- | --- |

U.

kadangi ES, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turi imtis visų reikiamų priemonių moterų teisėms propaguoti ir apsaugoti, kad jos gyventų nepatirdamos smurto nei viešajame, nei privačiame gyvenime;

| V. | kadangi po to, kai praėjo aštuoneri metai nuo Stambulo konvencijos patvirtinimo, jos dar neratifikavo visos valstybės narės ir pati ES; |
| --- | --- |

V.

kadangi po to, kai praėjo aštuoneri metai nuo Stambulo konvencijos patvirtinimo, jos dar neratifikavo visos valstybės narės ir pati ES;

| 1. | smerkia visų formų smurtą dėl lyties ir apgailestauja dėl to, kad moterys ir mergaitės ir toliau patiria psichologinį, fizinį, seksualinį ir ekonominį smurtą, įskaitant smurtą šeimoje, seksualinį priekabiavimą, kibernetinį smurtą, persekiojimą, žaginimą, ankstyvą ir priverstinę santuoką, moterų lyties organų žalojimą, vadinamuosius nusikaltimus dėl garbės, priverstinius abortus, priverstinę sterilizaciją, seksualinį išnaudojimą, prekybą žmonėmis bei kitų formų smurtą, kuris yra sunkus jų žmogaus teisių ir orumo pažeidimas; yra labai susirūpinęs dėl moterų žudymo dėl lyties Europoje, kuris yra kraštutinė smurto prieš moteris forma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą skubiai užbaigti Stambulo konvencijos ratifikavimą ir prisijungti prie jos plačiu mastu be jokių apribojimų bei raginti ją ratifikuoti visas valstybes nares; ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad Konvencija būtų visiškai integruota į ES teisėkūros ir politikos sistemą; primena, kad ES prisijungimas prie Stambulo konvencijos nereiškia, kad valstybės narės nebeprivalo jos ratifikuoti nacionaliniu lygmeniu; ragina valstybes nares paspartinti derybas dėl Stambulo konvencijos ratifikavimo ir įgyvendinimo ir ypač ragina Bulgariją, Čekiją, Jungtinę Karalystę, Latviją, Lietuvą, Slovakiją bei Vengriją, kurios pasirašė konvenciją, bet jos neratifikavo, nedelsiant tai padaryti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | griežtai smerkia bandymus kai kuriose valstybėse narėse atšaukti priemones, kurių jau imtasi įgyvendinant Stambulo konvenciją, ir kovojant su smurtu prieš moteris; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad Konvencija būtų tinkamai įgyvendinta ir vykdoma, ir skirti tinkamų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, siekiant užkirsti kelią smurtui prieš moteris ir smurtui dėl lyties, kovoti su juo ir apsaugoti jo aukas; primygtinai ragina valstybes nares atsižvelgti į Europos Tarybos Veiksmų dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje ekspertų grupės (GREVIO) rekomendacijas ir patobulinti savo teisės aktus, kad jie labiau atitiktų Stambulo konvencijos nuostatas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad Stambulo konvencija ir toliau yra kovos su smurtu dėl lyties tarptautinis standartas ir pagrindinė jo naikinimo priemonė taikant holistinį, visapusišką ir suderintą požiūrį, didžiausią svarba teikiant aukos teisėms, sprendžiant smurto prieš moteris ir mergaites ir smurto dėl lyties, įskaitant smurtą šeimoje, klausimus, numatant tokias priemones kaip smurto prevencija, kova su diskriminacija, baudžiamosios teisės priemonės, skirtos kovai su nebaudžiamumu, smurto aukų apsauga ir parama joms, vaikų apsauga, moterų prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių apsauga, rizikos vertinimo procedūrų nustatymas ir rizikos įvertinimas bei geresnis duomenų rinkimas, taip pat informuotumo didinimo kampanijos ar programos, be kita ko, bendradarbiaujant su nacionalinėmis žmogaus teisių ir lygybės įstaigomis, pilietine visuomene ir NVO; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smerkia prieš Stambulo konvenciją nukreiptus išpuolius ir kampanijas, grindžiamus tyčiniu klaidingu jos aiškinimu ir klaidingu jos turinio pateikimu visuomenei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tvirtai nurodo, kad atsisakymas teikti lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugas yra viena iš smurto prieš moteris ir mergaites formų, ir pabrėžia, kad Europos Žmogaus Teisių Teismas kelis kartus nusprendė, kad abortus ribojantys teisės aktai ir tų paslaugų neįgyvendinimas pažeidžia moterų žmogaus teisės; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad informuotumo didinimo kampanijos, kuriomis kovojama su lyčių stereotipais ir patriarchaliniu smurtu patriarchaliniame ir kuriomis raginama visiškai netoleruoti priekabiavimo ir smurto dėl lyties, yra pagrindinės kovos su šiuo žmogaus teisių pažeidimu priemonės; mano, kad platesnės kova su diskriminacija grindžiamos švietimo strategijos yra pagrindinė priemonė siekiant užkirsti kelią visų formų smurtui, visų pirma smurtui dėl lyties, ir ypač paauglystėje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad tam, kad kovos su smurtu dėl lyties priemonės būtų veiksmingesnės, karti su jomis turėtų būti imamasi veiksmų, kuriais skatinamas nuo smurto nukentėjusių moterų įgalėjimas ir ekonominė nepriklausomybė; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prašo Komisijos ir valstybių narių užtikrinti, kad visų specialistams, dirbantiems su visų smurto dėl lyties veiksmų aukomis, būtų suteikiami tinkami mokymai lyčių klausimu, procedūros ir gairės, kuriuose pagrindinis dėmesys būtų skiriamas smurto aukos teisėms, siekiant išvengti diskriminacijos, traumavimo ar pakartotinės viktimizacijos per teismo, medicinos ir policijos procedūras; ragina imtis tokių patobulinimų, kad būtų skatinama pranešti apie tokius nusikaltimus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena savo poziciją, kad reikia skirti 193,6 mln. EUR veiksmams, kuriais užkertamas kelias visų formų smurtui dėl lyties ir su juo kovojama bei skatinama Teisių ir vertybių programoje visapusiškai įgyvendinti Stambulo konvenciją, ir pabrėžia, kad svarbu skirti pakankamai lėšų ir valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pakartoja savo raginimą Komisijai, atlikus poveikio vertinimą, persvarstyti šiuo metu galiojantį ES pamatinį sprendimą dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis, ir į jį įtraukti neapykantos kurstymą dėl lyties, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės ir lyties ypatumų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad atitinkami jau galiojantys teisės aktai būtų visiškai įgyvendinami ir vykdomi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su Eurostatu, Europos lyčių lygybės institutu ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, laikantis Konvencijoje nustatytų pareigų, susijusių su duomenų rinkimu ir moksliniais tyrimais, pagerinti duomenų apie smurtą dėl lyties prieinamumą ir palyginamumą; dar kartą ragina Komisiją įsteigti Europos smurto dėl lyties observatoriją, kurios duomenys būtų tikslūs ir palyginami (pagal Europos lyčių lygybės instituto valstybinės smurto prieš moteris stebėjimo tarnybos pavyzdį); |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti oficialias pranešimų apie seksualinį priekabiavimą darbo vietoje procedūras, taip pat rengti specialius mokymus ir informuotumo didinimo kampanijas kaip priemonę užtikrinti orumo principo laikymąsi darbe ir visiško netoleravimo požiūrį taikyti kaip normą; mano, kad ES institucijos šioje srityje turėtų rodyti pavyzdį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Europos Parlamento pirmininką, Biurą ir Parlamento administraciją toliau dirbti siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas būtų darbo erdvė be priekabiavimo ir seksizmo, ir, laikantis 2017 m. rezoliucijoje dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES priimtus reikalavimų, įgyvendinti šias priemones: 1) užsakyti dviejų esamų Europos Parlamento kovos su priekabiavimu komitetų išorės auditą ir viešai paskelbti jo rezultatus; 2) pakeisti kovos su priekabiavimu organus, į juos įtraukiant išorės teisės, medicinos ir terapijos ekspertus, jiems suteikiant visas balsavimo teises; ir 3) visiems EP nariams ir visų kategorijų darbuotojams vesti privalomus mokymo kursus apie pagarbą ir orumą darbo vietoje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina išrinktosios Komisijos pirmininkės įsipareigojimą dėti daugiau pastangų kovojant su smurtu dėl lyties, labiau remti smurto aukas, ES prisijungimą prie Stambulo konvencijos nustatyti Komisijos prioritetu ir pasinaudoti Sutartyje numatytomis galimybėmis, kad smurtas prieš moteris būtų įtrauktas į ES pripažįstamų nusikaltimų katalogą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją kitoje Europos lyčių strategijoje pirmenybę teikti ir kovai su smurtu dėl lyties, į strategiją įtraukiant atitinkamą politiką, teisėkūros ir ne teisėkūros priemones; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją pateikti teisės aktą dėl visų formų smurto dėl lyties, įskaitant smurtą prieš moteris ir mergaites, prevencijos ir panaikinimo; dėl to įsipareigoja išnagrinėti visas galimas priemones, įskaitant priemones dėl kibernetinio smurto, pasinaudojant SESV 225 straipsnyje įtvirtinta teise inicijuoti teisės aktus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją ir Tarybą pasinaudoti SESV 83 straipsnio 1 dalyje įtvirtinta nuostata dėl pereigos ir smurtą prieš moteris ir mergaites ir kitų formų smurtą dėl lyties įtraukti į ES pripažįstamų nusikaltimų katalogą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir Europos Tarybos Parlamentinei Asamblėjai. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  OL L 131, 2017 5 20, p. 11.

(2)  OL L 131, 2017 5 20, p. 13.

(3)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(4)  OL L 338, 2011 12 21, p. 2.

(5)  OL L 181, 2013 6 29, p. 4.

(6)  OL L 101, 2011 4 15, p. 1.

(7)  OL L 335, 2011 12 17, p. 1.

(8)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(9)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0357.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0331.

(12)  OL C 346, 2018 9 27, p. 192.

(13)  OL C 337, 2018 9 20, p. 167.

(14)  OL C 407, 2016 11 4, p. 2.

(15)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(16)  https://www.oas.org/es/mesecvi/docs/DeclaracionFemicidio-EN.pdf

(17)  https://www.un.org/en/events/endviolenceday/

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/54

---

P9_TA(2019)0081

Naujausi Rusijos Federacijos veiksmai, nukreipti prieš Lietuvos teisėjus, prokurorus ir tyrėjus, dalyvavusius tiriant tragiškus 1991 m. sausio 13 d. įvykius Vilniuje

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl naujausių Rusijos Federacijos veiksmų, nukreiptų prieš Lietuvos teisėjus, prokurorus ir tyrėjus, dalyvavusius tiriant tragiškus 1991 m. sausio 13 d. įvykius Vilniuje (2019/2938(RSP))

(2021/C 232/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos Federacijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos Federacijos,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (Europos žmogaus teisių konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (Europos žmogaus teisių konvencija),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos konvenciją dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konvenciją dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į JT pagrindinius teismų nepriklausomumo principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT pagrindinius teismų nepriklausomumo principus,

| — | atsižvelgdamas į neseniai, 2019 m. lapkričio 12 d., Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete surengtą pasikeitimą nuomonėmis (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neseniai, 2019 m. lapkričio 12 d., Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete surengtą pasikeitimą nuomonėmis (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi komunistinės TSRS įvykdyta Lietuvos Respublikos ir kitų šalių aneksija yra tiesioginis Molotovo–Ribentropo pakto padarinys; |
| --- | --- |

A.

kadangi komunistinės TSRS įvykdyta Lietuvos Respublikos ir kitų šalių aneksija yra tiesioginis Molotovo–Ribentropo pakto padarinys;

| B. | kadangi Rusijos Federacija, prisiėmusi įsipareigojimus pagal Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją bei Europos žmogaus teisių konvenciją ir būdama visateisė Europos Tarybos bei Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos narė, yra įsipareigojusi laikytis demokratijos, teisinės valstybės bei pagarbos pagrindinėms laisvėms ir žmogaus teisėms principų; |
| --- | --- |

B.

kadangi Rusijos Federacija, prisiėmusi įsipareigojimus pagal Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją bei Europos žmogaus teisių konvenciją ir būdama visateisė Europos Tarybos bei Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos narė, yra įsipareigojusi laikytis demokratijos, teisinės valstybės bei pagarbos pagrindinėms laisvėms ir žmogaus teisėms principų;

| C. | kadangi 1991 m. sausio 11–13 d. TSRS ginkluotosios pajėgos vykdė agresiją prieš nepriklausomą Lietuvos valstybę bei žmones, mėginusius taikiai apginti Vilniaus televizijos bokštą, kurių 14 žuvo ir beveik 800 buvo sužeisti; kadangi Sovietų ginkluotųjų pajėgų represiniai veiksmai buvo tęsiami iki 1991 m. rugpjūčio mėn., kai Maskvoje buvo pamėginta įvykdyti perversmą; |
| --- | --- |

C.

kadangi 1991 m. sausio 11–13 d. TSRS ginkluotosios pajėgos vykdė agresiją prieš nepriklausomą Lietuvos valstybę bei žmones, mėginusius taikiai apginti Vilniaus televizijos bokštą, kurių 14 žuvo ir beveik 800 buvo sužeisti; kadangi Sovietų ginkluotųjų pajėgų represiniai veiksmai buvo tęsiami iki 1991 m. rugpjūčio mėn., kai Maskvoje buvo pamėginta įvykdyti perversmą;

| D. | kadangi kraujo praliejimą pasmerkė visas pasaulis, įskaitant Rusijos Tarybų Federacinės Socialistinės Respublikos Aukščiausiosios Tarybos vadovą, kuris po kelių dienų tai padarė per Maskvoje vykusią masinę demonstraciją; |
| --- | --- |

D.

kadangi kraujo praliejimą pasmerkė visas pasaulis, įskaitant Rusijos Tarybų Federacinės Socialistinės Respublikos Aukščiausiosios Tarybos vadovą, kuris po kelių dienų tai padarė per Maskvoje vykusią masinę demonstraciją;

| E. | kadangi 1991 m. liepos 29 d. Lietuvos Respublikos ir Rusijos Tarybų Federacinės Socialistinės Respublikos sutartyje dėl tarpvalstybinių santykių pagrindų Rusijos Federacija pripažino 1990 m. kovo 11 d. Lietuvos Respublikos nepriklausomybės atkūrimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi 1991 m. liepos 29 d. Lietuvos Respublikos ir Rusijos Tarybų Federacinės Socialistinės Respublikos sutartyje dėl tarpvalstybinių santykių pagrindų Rusijos Federacija pripažino 1990 m. kovo 11 d. Lietuvos Respublikos nepriklausomybės atkūrimą;

| F. | kadangi Rusijos Federacija, prisiėmusi buvusios TSRS teises ir pareigas, tapo šios valstybės teisių perėmėja; |
| --- | --- |

F.

kadangi Rusijos Federacija, prisiėmusi buvusios TSRS teises ir pareigas, tapo šios valstybės teisių perėmėja;

| G. | kadangi 2019 m. kovo 27 d. Vilniaus apygardos teismas paskelbė nuosprendį vadinamojoje Sausio 13-osios įvykių byloje, kuriuo buvęs TSRS gynybos ministras Dmitrijus Jazovas, buvęs Sovietų armijos Vilniaus garnizono vadas Vladimiras Uskhopčikas, buvęs KGB specialiųjų pajėgų vadas Michailas Golovatovas bei 64 Rusijos, Baltarusijos ir Ukrainos piliečiai už dalyvavimą vykdant agresiją prieš Lietuvos valstybę buvo pripažinti kaltais dėl karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2019 m. kovo 27 d. Vilniaus apygardos teismas paskelbė nuosprendį vadinamojoje Sausio 13-osios įvykių byloje, kuriuo buvęs TSRS gynybos ministras Dmitrijus Jazovas, buvęs Sovietų armijos Vilniaus garnizono vadas Vladimiras Uskhopčikas, buvęs KGB specialiųjų pajėgų vadas Michailas Golovatovas bei 64 Rusijos, Baltarusijos ir Ukrainos piliečiai už dalyvavimą vykdant agresiją prieš Lietuvos valstybę buvo pripažinti kaltais dėl karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui;

| H. | kadangi visi šio išpuolio vykdytojai, išskyrus du buvusius Sovietų armijos pareigūnus Jurijų Melį ir Genadijų Ivanovą, buvo teisiami in absentia ir kadangi atsakovai buvo nuteisti iki 14 metų kalėjimo bausme; kadangi 2019 m. pavasarį paskelbti nuosprendžiai susiję su tragiškais įvykiais po 1990 m. kovo 11 d. Lietuvos nepriklausomybės paskelbimo ir Sovietų mėginimų priversti Lietuvą jį atšaukti, prasidėjusių 1990 m. pirmosios pusės ekonomine blokada, o kulminaciją pasiekusių brutaliomis pastangomis nuversti Lietuvos vyriausybę 1991 m. sausio mėn.; |
| --- | --- |

H.

kadangi visi šio išpuolio vykdytojai, išskyrus du buvusius Sovietų armijos pareigūnus Jurijų Melį ir Genadijų Ivanovą, buvo teisiami in absentia ir kadangi atsakovai buvo nuteisti iki 14 metų kalėjimo bausme; kadangi 2019 m. pavasarį paskelbti nuosprendžiai susiję su tragiškais įvykiais po 1990 m. kovo 11 d. Lietuvos nepriklausomybės paskelbimo ir Sovietų mėginimų priversti Lietuvą jį atšaukti, prasidėjusių 1990 m. pirmosios pusės ekonomine blokada, o kulminaciją pasiekusių brutaliomis pastangomis nuversti Lietuvos vyriausybę 1991 m. sausio mėn.;

| I. | kadangi Lietuvos Respublikos valdžios institucijos, atlikdamos su Sausio 13-osios įvykių byla susijusį ikiteisminį tyrimą, ne kartą kreipėsi į kompetentingas Rusijos Federacijos valdžios institucijas su prašymu suteikti teisinę pagalbą nagrinėjant šią baudžiamąją bylą, tačiau Rusijos Federacija nebendradarbiavo; |
| --- | --- |

I.

kadangi Lietuvos Respublikos valdžios institucijos, atlikdamos su Sausio 13-osios įvykių byla susijusį ikiteisminį tyrimą, ne kartą kreipėsi į kompetentingas Rusijos Federacijos valdžios institucijas su prašymu suteikti teisinę pagalbą nagrinėjant šią baudžiamąją bylą, tačiau Rusijos Federacija nebendradarbiavo;

| J. | kadangi manoma, kad Rusija aktyviai slepia ir saugo aukščiausius vykdančiuosius karininkus ir ginkluotos agresijos veiksmų prieš nekaltus beginklius civilius vykdytojus, pvz., per 1991 m. sausio mėn. įvykius vadovavusį karininką Michailą Golovatovą, ir taiko visas įmanomas priemones, kad padėtų jiems išvengti atsakomybės; |
| --- | --- |

J.

kadangi manoma, kad Rusija aktyviai slepia ir saugo aukščiausius vykdančiuosius karininkus ir ginkluotos agresijos veiksmų prieš nekaltus beginklius civilius vykdytojus, pvz., per 1991 m. sausio mėn. įvykius vadovavusį karininką Michailą Golovatovą, ir taiko visas įmanomas priemones, kad padėtų jiems išvengti atsakomybės;

| K. | kadangi Rusijos reakcija į teismo nuosprendį iš pat pradžių buvo neigiama: Rusijos Valstybės Dūma pareiškė, kad teismo procesas buvo politiškai motyvuotas ir kad tai mėginimas perrašyti istoriją, o Rusijos užsienio reikalų ministerija paskelbė šito nepaliksianti be atsako; |
| --- | --- |

K.

kadangi Rusijos reakcija į teismo nuosprendį iš pat pradžių buvo neigiama: Rusijos Valstybės Dūma pareiškė, kad teismo procesas buvo politiškai motyvuotas ir kad tai mėginimas perrašyti istoriją, o Rusijos užsienio reikalų ministerija paskelbė šito nepaliksianti be atsako;

| L. | kadangi laikotarpiu nuo 2018 m. liepos mėn. iki 2019 m. rugpjūčio mėn. Rusijos Federacijos Tyrimų komitetas iškėlė baudžiamąsias bylas Lietuvos Respublikos prokurorams, tyrėjams ir teisėjams, dalyvavusiems tiriant ir svarstant Sausio 13-osios įvykių bylą, vadovaudamasis Rusijos Federacijos baudžiamojo kodekso 299 ir 305 straipsniais, pagal kuriuos numatyta baudžiamoji atsakomybė už „sąmoningą nekalto asmens patraukimą baudžiamojon atsakomybėn“ ir „teisėjo (teisėjų) sąmoningai paskelbtą neteisėtą nuosprendį, sprendimą ar kitą juridinį aktą“; |
| --- | --- |

L.

kadangi laikotarpiu nuo 2018 m. liepos mėn. iki 2019 m. rugpjūčio mėn. Rusijos Federacijos Tyrimų komitetas iškėlė baudžiamąsias bylas Lietuvos Respublikos prokurorams, tyrėjams ir teisėjams, dalyvavusiems tiriant ir svarstant Sausio 13-osios įvykių bylą, vadovaudamasis Rusijos Federacijos baudžiamojo kodekso 299 ir 305 straipsniais, pagal kuriuos numatyta baudžiamoji atsakomybė už „sąmoningą nekalto asmens patraukimą baudžiamojon atsakomybėn“ ir „teisėjo (teisėjų) sąmoningai paskelbtą neteisėtą nuosprendį, sprendimą ar kitą juridinį aktą“;

| M. | kadangi šis politiškai motyvuotas baudžiamasis persekiojimas, kurį inicijavo Rusijos Federacija, gali baigtis mėginimais piktnaudžiauti Interpolo sistema bei kitais dvišalio ir daugiašalio bendradarbiavimo susitarimais, siekiant apriboti Sausio 13-osios įvykių bylą tiriančių prokurorų ir ją nagrinėjančių teisėjų teises per kratas, apklausas ir suėmimus; kadangi Rusijos Federacija gali mėginti gauti tarptautinius su šiuo procesu susijusių Lietuvos pareigūnų arešto orderius; |
| --- | --- |

M.

kadangi šis politiškai motyvuotas baudžiamasis persekiojimas, kurį inicijavo Rusijos Federacija, gali baigtis mėginimais piktnaudžiauti Interpolo sistema bei kitais dvišalio ir daugiašalio bendradarbiavimo susitarimais, siekiant apriboti Sausio 13-osios įvykių bylą tiriančių prokurorų ir ją nagrinėjančių teisėjų teises per kratas, apklausas ir suėmimus; kadangi Rusijos Federacija gali mėginti gauti tarptautinius su šiuo procesu susijusių Lietuvos pareigūnų arešto orderius;

| N. | kadangi valstybės kontroliuojama Rusijos Federacijos žiniasklaida ir oficialūs šios šalies atstovai vykdo propagandos ir dezinformacijos kampaniją, kurios tikslas – kurti su Sausio 13-osios įvykių byla susijusias sąmokslo teorijas ir kuri yra dalis hibridinių grėsmių ES bei demokratinėms valstybėms; |
| --- | --- |

N.

kadangi valstybės kontroliuojama Rusijos Federacijos žiniasklaida ir oficialūs šios šalies atstovai vykdo propagandos ir dezinformacijos kampaniją, kurios tikslas – kurti su Sausio 13-osios įvykių byla susijusias sąmokslo teorijas ir kuri yra dalis hibridinių grėsmių ES bei demokratinėms valstybėms;

| O. | kadangi teisinė valstybė, įskaitant teisminių institucijų nepriklausomumą, yra viena iš bendrųjų vertybių, kuriomis remiasi ES; kadangi, vadovaujantis Sutartimis, Komisija kartu su Parlamentu ir Taryba yra atsakingi už pagarbos teisinei valstybei – pamatinei Sąjungos vertybei – užtikrinimą ir už tai, kad būtų gerbiamos ES teisės nuostatos, vertybės ir principai; |
| --- | --- |

O.

kadangi teisinė valstybė, įskaitant teisminių institucijų nepriklausomumą, yra viena iš bendrųjų vertybių, kuriomis remiasi ES; kadangi, vadovaujantis Sutartimis, Komisija kartu su Parlamentu ir Taryba yra atsakingi už pagarbos teisinei valstybei – pamatinei Sąjungos vertybei – užtikrinimą ir už tai, kad būtų gerbiamos ES teisės nuostatos, vertybės ir principai;

| P. | kadangi bet kurios valstybės narės teisėjai yra ir visos Europos Sąjungos teisėjai; |
| --- | --- |

P.

kadangi bet kurios valstybės narės teisėjai yra ir visos Europos Sąjungos teisėjai;

| Q. | kadangi teisminių institucijų nepriklausomumas yra teisinės valstybės ramstis, nepaprastai svarbus demokratijos veikimo ir žmogaus teisių užtikrinimo požiūriais; kadangi teisminių institucijų nepriklausomumas įtvirtintas Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi teisminių institucijų nepriklausomumas yra teisinės valstybės ramstis, nepaprastai svarbus demokratijos veikimo ir žmogaus teisių užtikrinimo požiūriais; kadangi teisminių institucijų nepriklausomumas įtvirtintas Pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje ir Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnyje;

| R. | kadangi, vadovaujantis JT pagrindiniais teismų nepriklausomumo principais, visos vyriausybinės ir kitos institucijos turi pareigą gerbti ir užtikrinti teismų nepriklausomumą; kadangi pagal šiuos principus taip pat reikalaujama, kad nebūtų nederamai ar neteisėtai kišamasi į teismo procesą (2); |
| --- | --- |

R.

kadangi, vadovaujantis JT pagrindiniais teismų nepriklausomumo principais, visos vyriausybinės ir kitos institucijos turi pareigą gerbti ir užtikrinti teismų nepriklausomumą; kadangi pagal šiuos principus taip pat reikalaujama, kad nebūtų nederamai ar neteisėtai kišamasi į teismo procesą (2);

| S. | kadangi Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje aiškiai įtvirtinti lygybės prieš įstatymą, nekaltumo prezumpcijos ir teisės į teisingą ir viešą bylos nagrinėjimą pagal įstatymą įsteigtame kompetentingame, nepriklausomame ir nešališkame teisme principai; |
| --- | --- |

S.

kadangi Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje aiškiai įtvirtinti lygybės prieš įstatymą, nekaltumo prezumpcijos ir teisės į teisingą ir viešą bylos nagrinėjimą pagal įstatymą įsteigtame kompetentingame, nepriklausomame ir nešališkame teisme principai;

| T. | kadangi Europos konvencijos dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, kurią yra ratifikavusi Rusijos Federacija, 1 straipsnyje pažymima: „susitariančiosios Šalys įsipareigoja teikti viena kitai kuo didesnę pagalbą teismo procese dėl nusikaltimų, už kuriuos bausmės skyrimas prašymo dėl pagalbos pateikimo metu pagal kompetenciją priklauso prašymą pateikusios Šalies teisminėms įstaigoms“; |
| --- | --- |

T.

kadangi Europos konvencijos dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose, kurią yra ratifikavusi Rusijos Federacija, 1 straipsnyje pažymima: „susitariančiosios Šalys įsipareigoja teikti viena kitai kuo didesnę pagalbą teismo procese dėl nusikaltimų, už kuriuos bausmės skyrimas prašymo dėl pagalbos pateikimo metu pagal kompetenciją priklauso prašymą pateikusios Šalies teisminėms įstaigoms“;

| U. | kadangi Rusijos Federacija vis dažniau pažeidžia tarptautinę teisę ir įsipareigojimus bei vadovaujasi pozicijomis, kurios yra nesuderinamos su gerais kaimyniniais santykiais, o tai pakerta bet kokią bendradarbiavimo ateityje perspektyvą; |
| --- | --- |

U.

kadangi Rusijos Federacija vis dažniau pažeidžia tarptautinę teisę ir įsipareigojimus bei vadovaujasi pozicijomis, kurios yra nesuderinamos su gerais kaimyniniais santykiais, o tai pakerta bet kokią bendradarbiavimo ateityje perspektyvą;

| 1. | solidarizuojasi su nukentėjusiųjų Sausio 13-osios įvykių byloje šeimomis ir reiškia joms užuojautą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Rusijos Federacijos valdžios institucijų veiksmais Lietuvos teisėjų ir prokurorų atžvilgiu pažeidžiamos pamatinės teisinės vertybės, visų pirma teisminių institucijų nepriklausomumas bei žmogaus teisių ir laisvių principas, kuris gali būti teisėtai ribojamas tik tikslais, kuriais šie apribojimai numatyti pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad baudžiamasis prokurorų ir teisėjų persekiojimas už jų profesinę veiklą – tai būdas neleistinai išorės įtakai pažeidžiant teisės viršenybę daryti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad procesiniai veiksmai, kurių tokiose baudžiamosiose bylose imamasi prieš prokurorus ir teisėjus, negali būti laikomi teisėtais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | griežtai smerkia šiuos Rusijos valdžios institucijų daromus pagrindinių tarptautinės teisės principų ir normų pažeidimus ir reiškia protestą dėl šių politiškai motyvuotų baudžiamojo persekiojimo atvejų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solidarizuojasi su Lietuvos pareigūnais, tyrėjais ir teisėjais, apkaltintais Rusijos valdžios institucijų ryšium su minėtąja byla, ir Lietuvos vyriausybės pastangomis atkreipti dėmesį į šį atvejį bei apriboti žalą ir pavojų, gresiančius Rusijos valdžios institucijų neteisėtai apkaltintiems asmenims; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad visuotinai pripažįstamomis teisėjų ir prokurorų nepriklausomumo garantijomis draudžiamas bet koks kišimasis į teismo vykdomą teisingumo administravimo veiklą arba net menkiausias mėginimas daryti įtaką nuosprendžiui, taip pat teisėjų persekiojimas už minėtuoju pagrindu priimamus nuosprendžius arba kišimasis į prokuratūros darbą tiriant bylas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Rusijos Federacijos valstybines institucijas nutraukti baudžiamąsias bylas, iškeltas Lietuvos prokurorams, tyrėjams ir teisėjams, susijusiems su Sausio 13-osios įvykių byla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Rusijos Federacijos valdžios institucijas įgyvendinant 1991 m. liepos 29 d. Lietuvos Respublikos ir Rusijos Tarybų Federacinės Socialistinės Respublikos sutartį dėl tarpvalstybinių santykių pagrindų įvertinti asmenų, vadovavusių 1991 m. sausio 11–13 d. agresijos veiksmams prieš Lietuvos valstybę arba joje dalyvavusių, atskaitomybę ir padėti Lietuvos Respublikos teisėsaugos institucijoms siekti teisingumo Sausio 13-osios įvykių byloje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Rusijos Federacijos ir Baltarusijos valdžios institucijas atsiliepti į Lietuvos Respublikos savitarpio teisinės pagalbos nagrinėjant Sausio 13-osios įvykių bylą prašymus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Rusijos valdžios institucijas imtis veiksmų, kad Rusijos Federacijos pareigūnai liautųsi skelbę neatsakingus dezinformacinius ir propagandinius pareiškimus apie Sausio 13-osios įvykių bylą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares gavus Rusijos Federacijos savitarpio teisinės pagalbos prašymą dėl Rusijos Federacijoje vykdomo baudžiamojo Lietuvos prokurorų ir teisėjų, susijusių su Sausio 13-osios įvykių byla, persekiojimo, traktuoti jį kaip politiškai motyvuotą, glaudžiai bendradarbiauti su Lietuvos valdžios institucijomis ir šiuo atveju atsisakyti teikti teisinę pagalbą Rusijos Federacijai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Interpolo bylų kontrolės komisiją, atsakingą už piktnaudžiavimo politinio pobūdžio arešto orderiais prevenciją, būti budriai tuo atveju, jeigu būtų gautas prašymą išduoti tarptautinius apkaltintų Lietuvos pareigūnų arešto orderius; ragina visas valstybes nares ir kitas Interpolo statuto signatares ignoruoti visus tarptautinius apkaltintų Lietuvos pareigūnų arešto orderius; ragina Interpolą neatsižvelgti į jokius Rusijos prašymus dėl orderių, susijusių su Sausio 13-osios įvykių byla; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina visas valstybes nares neperduoti Rusijai jokių asmens duomenų, kurie galėtų būti naudojami baudžiamajame procese prieš Lietuvos teisėjus, prokurorus ir tyrėjus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares klausimu dėl jų politikos Rusijos atžvilgiu visapusiškai bendradarbiauti Europos lygmeniu, nes didesnis nuoseklumas ir geresnis koordinavimas yra nepaprastai svarbūs siekiant didesnio ES politikos veiksmingumo, taip pat labiau stengtis ugdyti atsparumą ir dirbti siekiant rasti praktinius sprendimus demokratinių procesų ir nepriklausomų teisminių institucijų rėmimo ir stiprinimo klausimais; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Tarybos ir Komisijos pirmininkus, vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją bei valstybes nares toliau atidžiai stebėti tokias bylas, kelti šiuos klausimus per įvairių formatų posėdžius ir susitikimus su Rusijos Federacijos atstovais bei informuoti Parlamentą apie diskusijas su Rusijos valdžios institucijomis, o pastarąją išsamiai informuoti, kad šiuo ir kitais susijusiais klausimais Europos Sąjunga yra vieninga ir solidari; ragina valstybes nares kelti šį klausimą bendraujant su Rusijos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai bei Rusijos Federacijos ir Baltarusijos prezidentams, vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/ep-live/en/committees/video?event=20191112-0900-COMMITTEE-LIBE.

(2)  https://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/IndependenceJudiciary.aspx.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/58

---

P9_TA(2019)0082

Priemonės, skirtos PPO sprendimo dėl ginčo dėl bendrovės „Airbus“ poveikio Europos žemės ūkiui problemai spręsti

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl priemonių, skirtų PPO sprendimo dėl ginčo dėl bendrovės „Airbus“ poveikio Europos žemės ūkiui problemai spręsti (2019/2895(RSP))

(2021/C 232/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į sprendimą, kurį 2019 m. spalio 2 d. priėmė Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) arbitras, spręsdamas ginčą dėl subsidijų bendrovei „Airbus“ (DS316), kuriuo leidžiamos JAV atsakomosios priemonės ES eksportui, kurio vertė – 7,5 mlrd. JAV dolerių (6,8 mlrd. EUR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į sprendimą, kurį 2019 m. spalio 2 d. priėmė Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) arbitras, spręsdamas ginčą dėl subsidijų bendrovei „Airbus“ (DS316), kuriuo leidžiamos JAV atsakomosios priemonės ES eksportui, kurio vertė – 7,5 mlrd. JAV dolerių (6,8 mlrd. EUR),

| — | atsižvelgdamas į oficialų PPO ginčų sprendimo institucijos sprendimą, priimtą 2019 m. spalio 14 d., kuriuo leidžiama taikyti tas atsakomąsias priemones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į oficialų PPO ginčų sprendimo institucijos sprendimą, priimtą 2019 m. spalio 14 d., kuriuo leidžiama taikyti tas atsakomąsias priemones,

| — | atsižvelgdamas į JAV sprendimą nuo 2019 m. spalio 18 d. kai kuriems žemės ūkio maisto produktams ir kai kuriems ne maisto produktams nustatyti naują 25 proc. muitą ad valorem, o ne žemės ūkio produktams – 10 proc. muitą ad valorem, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JAV sprendimą nuo 2019 m. spalio 18 d. kai kuriems žemės ūkio maisto produktams ir kai kuriems ne maisto produktams nustatyti naują 25 proc. muitą ad valorem, o ne žemės ūkio produktams – 10 proc. muitą ad valorem,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1144/2014 dėl informacijos apie žemės ūkio produktus tiekimo ir jų pardavimo skatinimo priemonių, įgyvendinamų vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3/2008 (1) (toliau – Produktų propagavimo reglamentas), susijusius straipsnius ir į 2019 m. lapkričio 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą dėl informacijos apie žemės ūkio produktus tiekimo ir jų pardavimo skatinimo priemonių, įgyvendinamų vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, 2020 m. darbo programos priėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1144/2014 dėl informacijos apie žemės ūkio produktus tiekimo ir jų pardavimo skatinimo priemonių, įgyvendinamų vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3/2008 (1) (toliau – Produktų propagavimo reglamentas), susijusius straipsnius ir į 2019 m. lapkričio 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimą dėl informacijos apie žemės ūkio produktus tiekimo ir jų pardavimo skatinimo priemonių, įgyvendinamų vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, 2020 m. darbo programos priėmimo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas (2) (toliau – Vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), susijusius straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas (2) (toliau – Vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), susijusius straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi JAV yra pagrindinė 28 ES valstybių narių žemės ūkio eksporto kryptis, 2018 m. eksportas į JAV sudarė 22,3 mlrd. EUR (16,2 % viso žemės ūkio maisto produktų eksporto) ir todėl minėta rinka yra nepakeičiama tiek vertės, tiek apimties požiūriu; |
| --- | --- |

A.

kadangi JAV yra pagrindinė 28 ES valstybių narių žemės ūkio eksporto kryptis, 2018 m. eksportas į JAV sudarė 22,3 mlrd. EUR (16,2 % viso žemės ūkio maisto produktų eksporto) ir todėl minėta rinka yra nepakeičiama tiek vertės, tiek apimties požiūriu;

| B. | kadangi žemės ūkio maisto produktų eksporto vertė siekia 4,3 mlrd. EUR (60 % visos atsakomųjų priemonių vertės) ir jis nukentės dėl naujų muitų tarifų, kurių vertė bus lygi 1,1 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

B.

kadangi žemės ūkio maisto produktų eksporto vertė siekia 4,3 mlrd. EUR (60 % visos atsakomųjų priemonių vertės) ir jis nukentės dėl naujų muitų tarifų, kurių vertė bus lygi 1,1 mlrd. EUR;

| C. | kadangi Jungtinė Karalystė, Prancūzija, Ispanija, Italija, Vokietija ir Airija yra pagrindinės šalys, kurioms taikomas JAV sprendimas, tačiau taip pat nukentės kitų ES valstybių narių žemės ūkio maisto produktų sektoriai; |
| --- | --- |

C.

kadangi Jungtinė Karalystė, Prancūzija, Ispanija, Italija, Vokietija ir Airija yra pagrindinės šalys, kurioms taikomas JAV sprendimas, tačiau taip pat nukentės kitų ES valstybių narių žemės ūkio maisto produktų sektoriai;

| D. | kadangi pagrindiniai žemės ūkio produktai, kuriems taikomos JAV sankcijos, bus pavyzdiniai ES produktai, kurių pridėtinė vertė labai didelė ir dažnai šie produktai yra saugomi pagal ES kokybės sistemas (vynas ir alkoholiniai gėrimai, pvz., viensalykliai (single malt) viskiai, alyvuogių aliejus ir pieno produktai, pvz., sviestas ir sūris); |
| --- | --- |

D.

kadangi pagrindiniai žemės ūkio produktai, kuriems taikomos JAV sankcijos, bus pavyzdiniai ES produktai, kurių pridėtinė vertė labai didelė ir dažnai šie produktai yra saugomi pagal ES kokybės sistemas (vynas ir alkoholiniai gėrimai, pvz., viensalykliai (single malt) viskiai, alyvuogių aliejus ir pieno produktai, pvz., sviestas ir sūris);

| E. | kadangi kiti žemės ūkio maisto produktai, pvz., valgomosios alyvuogės, kiauliena, kava, saldūs sausainiai, perdirbti vaisiai, citrusiniai vaisiai, midijos, alkoholiniai gėrimai ir kašmyras, nors ir mažesniu mastu, taip pat patirs poveikį; |
| --- | --- |

E.

kadangi kiti žemės ūkio maisto produktai, pvz., valgomosios alyvuogės, kiauliena, kava, saldūs sausainiai, perdirbti vaisiai, citrusiniai vaisiai, midijos, alkoholiniai gėrimai ir kašmyras, nors ir mažesniu mastu, taip pat patirs poveikį;

| F. | kadangi ūkininkai ir veiklos žemės ūkio maisto produktų grandinėje vykdytojai, po Rusijos embargo, vėl tampa konflikto, kuriam jie negali daryti įtakos ir nesusijusio su žemės ūkio prekyba, aukomis, kadangi JAV sprendimas taikyti šiuos muitų tarifus gali galioti neribotą laiką, kol valstybės narės pradės laikytis PPO rezoliucijos dėl ginčo dėl bendrovės „Airbus“; |
| --- | --- |

F.

kadangi ūkininkai ir veiklos žemės ūkio maisto produktų grandinėje vykdytojai, po Rusijos embargo, vėl tampa konflikto, kuriam jie negali daryti įtakos ir nesusijusio su žemės ūkio prekyba, aukomis, kadangi JAV sprendimas taikyti šiuos muitų tarifus gali galioti neribotą laiką, kol valstybės narės pradės laikytis PPO rezoliucijos dėl ginčo dėl bendrovės „Airbus“;

| G. | kadangi JAV atsakomosios priemonės padidins Europos gamintojų ekonominį ir teisinį netikrumą sektoriuje, kuris jau yra pažeidžiamas dėl savo pobūdžio, ir padidins nestabilumą ES vidaus rinkoje, kuri susiduria su sunkumais dėl Rusijos taikomo embargo ir turi pasirengti ekonominiams galimo Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES padariniams; |
| --- | --- |

G.

kadangi JAV atsakomosios priemonės padidins Europos gamintojų ekonominį ir teisinį netikrumą sektoriuje, kuris jau yra pažeidžiamas dėl savo pobūdžio, ir padidins nestabilumą ES vidaus rinkoje, kuri susiduria su sunkumais dėl Rusijos taikomo embargo ir turi pasirengti ekonominiams galimo Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES padariniams;

| H. | kadangi JAV, remdamosi savo teisės nuostatomis, gali taikyti vadinamąją muitų tarifų karuselę, kuri lemtų domino efektą kitiems produktams, padidintų atsakomųjų priemonių ekonomines pasekmes ir darytų neproporcingą poveikį žemės ūkio maisto produktų sektoriui; |
| --- | --- |

H.

kadangi JAV, remdamosi savo teisės nuostatomis, gali taikyti vadinamąją muitų tarifų karuselę, kuri lemtų domino efektą kitiems produktams, padidintų atsakomųjų priemonių ekonomines pasekmes ir darytų neproporcingą poveikį žemės ūkio maisto produktų sektoriui;

| I. | kadangi PPO dar neišsprendė ginčo dėl subsidijų „Boeing“ bendrovei; |
| --- | --- |

I.

kadangi PPO dar neišsprendė ginčo dėl subsidijų „Boeing“ bendrovei;

| J. | kadangi dėl kai kurių sektorių, pvz., valgomųjų alyvuogių (kurios jau patiria JAV muitų taikymo poveikį nuo 2017 m. lapkričio mėn.) ir alyvuogių aliejaus, JAV sprendimas dar labiau pakenks jau ir taip nestabiliai vidaus rinkos padėčiai, o kitiems sektoriams, pvz., vyno, viskio ir pieno produktų sektoriams, dėl to gali kilti didelių trikdžių rinkoje apskritai; kadangi todėl toks sprendimas keltų grėsmę ekonomikos augimui, investicijoms bei darbo vietų kūrimui ir dėl to būtų prarasta didelė dalis konkurencingumo ir rinkos dalis, o ši padėtis rinkoje buvo kuriama ne vienus metus ir ją atkurti bus sunku; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl kai kurių sektorių, pvz., valgomųjų alyvuogių (kurios jau patiria JAV muitų taikymo poveikį nuo 2017 m. lapkričio mėn.) ir alyvuogių aliejaus, JAV sprendimas dar labiau pakenks jau ir taip nestabiliai vidaus rinkos padėčiai, o kitiems sektoriams, pvz., vyno, viskio ir pieno produktų sektoriams, dėl to gali kilti didelių trikdžių rinkoje apskritai; kadangi todėl toks sprendimas keltų grėsmę ekonomikos augimui, investicijoms bei darbo vietų kūrimui ir dėl to būtų prarasta didelė dalis konkurencingumo ir rinkos dalis, o ši padėtis rinkoje buvo kuriama ne vienus metus ir ją atkurti bus sunku;

| K. | kadangi dėl muitų gerokai padidės kainos vartotojams, įmonės abipus Atlanto patirs ekonominių nuostolių ir praras darbo vietų, o tai galiausiai bus naudinga ne ES ir ne JAV gamintojams; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl muitų gerokai padidės kainos vartotojams, įmonės abipus Atlanto patirs ekonominių nuostolių ir praras darbo vietų, o tai galiausiai bus naudinga ne ES ir ne JAV gamintojams;

| L. | kadangi, remiantis dabartinėmis ES taisyklėmis, reklamos kampanijos, kurios jau buvo patvirtintos ir skirtos JAV rinkai, negali būti iš naujo planuojamos, o kai kurie veiksmai, kurie jau vykdomi siekiant reklamuoti didelės vertės produktus, gali būti nesėkmingi, jei bus taikomi JAV muitų tarifai; |
| --- | --- |

L.

kadangi, remiantis dabartinėmis ES taisyklėmis, reklamos kampanijos, kurios jau buvo patvirtintos ir skirtos JAV rinkai, negali būti iš naujo planuojamos, o kai kurie veiksmai, kurie jau vykdomi siekiant reklamuoti didelės vertės produktus, gali būti nesėkmingi, jei bus taikomi JAV muitų tarifai;

| M. | kadangi ES žemės ūkis, kuriam vien dėl jo pobūdžio būdingi tam tikri opūs aspektai, yra vis labiau integruotas į tarptautines rinkas, taigi, pabrėžiama, kokie svarbūs konstruktyvūs prekybiniai santykiai apskritai ir kaip svarbu išlaikyti maisto produktų tiekimo grandinę, pagal kurią tiekiami aukštos kokybės produktai, atitinkantys vartotojų poreikius; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES žemės ūkis, kuriam vien dėl jo pobūdžio būdingi tam tikri opūs aspektai, yra vis labiau integruotas į tarptautines rinkas, taigi, pabrėžiama, kokie svarbūs konstruktyvūs prekybiniai santykiai apskritai ir kaip svarbu išlaikyti maisto produktų tiekimo grandinę, pagal kurią tiekiami aukštos kokybės produktai, atitinkantys vartotojų poreikius;

| 1. | labai apgailestauja dėl gretutinės žalos, kurią patiria ES žemės ūkio maisto produktų sektorius visoje žemės ūkio maisto produktų grandinėje dėl Jungtinių Amerikos Valstijų priimto sprendimo taikyti atsakomąsias priemones Europos Sąjungai dėl ginčo dėl bendrovės „Airbus“; mano, jog nepriimtina, kad žemės ūkio sektorius turi prisiimti didelę dalį teisinio ginčo, kilusio visiškai nesusijusiame sektoriuje, išlaidų; smerkia sprendimą taikyti muitus tokiai daugybei žemės ūkio produktų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | labai apgailestauja dėl to, kad JAV neprisideda prie ES pastangų laiku rasti derybomis pagrįstą sprendimą prieš pradedant taikyti muitų tarifus; pabrėžia, jog yra susirūpinęs, kad ligi šiol JAV yra atsisakiusi bendradarbiauti su ES siekiant laiku rasti sprendimą dėl mūsų atitinkamų orlaivių pramonės sektorių, atsižvelgiant į ilgai besitęsiantį bendrovių „Airbus“ ir „Boeing“ ginčą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | remia Komisijos pastangas ir ragina ją toliau bandyti rasti derybomis pagrįstus sprendimus siekiant sumažinti dabartinę prekybos įtampą tarp dviejų šalių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad reikalinga suderinta ir vieninga ES reakcija, visų pirma dėl to, kad muitų tarifais siekiama daryti nevienodą poveikį skirtingoms valstybėms narėms, mėginant suskaidyti Sąjungos poziciją; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją atidžiai stebėti ES žemės ūkio maisto produktų rinką, kad būtų galima laiku nustatyti sutrikdymus, kylančius dėl tarifų taikymo, kumuliacinį poveikį su kitais rinkos pokyčiais, įskaitant pokyčius dėl besitęsiančio Rusijos embargo, ir neigiamą perkeltų produktų poveikį maisto tiekimo grandinei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina Komisiją ištirti šių atsakomųjų priemonių poveikį sektoriams, kuriems jos taikomos, bei vidaus rinkai ir pagrįstais atvejais, vadovaujantis PPO taisyklėmis ir neviršijant turimo biudžeto, mobilizuoti skubią paramą labiausiai nukentėjusiems sektoriams; šiomis aplinkybėmis labai apgailestauja, kad 2020 m. biudžete nenumatytas tinkamas finansavimas šiais tikslais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybes pasinaudoti priemonėmis pagal vieną bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą, pavyzdžiui, privačiojo sandėliavimo schemomis ir pašalinimu iš rinkos, taip pat bet kokiomis naujomis ir kitomis turimomis tinkamomis priemonėmis, kad būtų pašalinti vidaus rinkoje atsirandantys trikdžiai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji persvarstys dabar galiojančius antrinės teisės aktus, patenkančius į vieno bendro žemės ūkio rinkų organizavimo aprėptį, kad sudarytų sąlygas veiklos operatoriams pailginti reklamos kampanijų Jungtinėse Amerikos Valstijose trukmę, taip pat leisti daugiau lankstumo valdant trečiosiose šalyse tebevykdomas reklamos kampanijas, kad veiklos vykdytojai galėtų reaguoti ir stiprinti savo veiksmus JAV ir sumažinti poveikį vartotojams, arba, prireikus, atsigręžti į alternatyvias rinkas perplanuodami veiklą, kuri jau buvo patvirtinta JAV rinkai; prašo Komisijos kuo greičiau nustatyti šiuos pakeitimus ir priimti papildomas priemones, siekiant leisti daugiau lankstumo valdant reklamos kampanijas pagal Produktų propagavimo reglamentą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pakartoja, kad JAV sankcijos yra išskirtinės aplinkybės ir veiklos vykdytojai jų negalėjo numatyti ir valdyti; prašo Komisijos priimti tokias kontrolės ir audito taisykles, kad veiklos vykdytojai nebūtų baudžiami dėl neišvengiamų korekcijų, kurių jie turės imtis vykdydami reklaminius veiksmus, arba už tai, kad nevykdė reklaminių veiksmų, kurie jau buvo suplanuoti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją taikyti horizontaliąsias informavimo ir reklamavimo priemones, pvz., aukšto lygio misijas, dalyvavimą tarptautinės svarbos prekių mugėse ir parodose, siekiant gerinti atitinkamų produktų įvaizdį ir labiau juos reklamuoti, vadovaujantis Produktų propagavimo reglamento 2 ir 9 straipsniais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad dėl šios konkrečios rinkos problemos Komisija turėtų apsvarstyti galimybę pasinaudoti Produktų propagavimo reglamento 15 ir 19 straipsnių nuostatomis, siekiant paremti veiklos vykdytojus, kurie turės dėti daugiau pastangų, kad patektų į JAV rinką, ir padėti sumažinti patekimo į šią rinką kliūtis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prašo, kad Komisija, atsižvelgdama į turimas maržas, nes metinio biudžeto lėšos jau paskirstytos, patvirtintų papildomus kvietimus teikti paraiškas, kartu padidindama reklamavimui skirtus 2019 m. asignavimus, kad būtų išvengta vėlavimų ir greitai reaguojama į JAV atsakomąsias priemones; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pritaria tam, kad būtų stiprinamas horizontalusis Produktų propagavimo reglamentas remiantis nacionalinių prekybos skatinimo įstaigų patirtimi, siekiant padėti veiklos vykdytojams plėsti ir stiprinti savo poziciją trečiosiose rinkose ir randant naujų ES produktų realizavimo galimybių, atsižvelgiant į bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformą ir kitą Produktų propagavimo reglamento peržiūrą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis būtina vengti tolesnių bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) biudžeto lėšų mažinimų ir būtina vykdyti BŽŪP krizių rezervo reformą, nes žemės ūkio sektorių vis labiau veikia svyravimai ir politiniais motyvais grindžiamos tarptautinės krizės, dėl kurių reikalingas tvirtas ir veiksmingas biudžeto atsakas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad būtina įvairinti eksporto rinkas ir užtikrinti žemės ūkio maisto produktų, kuriems taikomi JAV muitai, patekimą į rinką panaikinant nuolatines technines kliūtis, dėl kurių veiklos vykdytojai negalėjo visapusiškai pasinaudoti eksporto galimybėmis pagal kitus prekybos susitarimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pakartoja, kad yra įsipareigojęs laisvajai prekybai ir atviroms rinkoms, nes jos išplėtė ekonomines ir užimtumo galimybes daugeliui mažųjų ir vidutinių įmonių Jungtinėse Amerikos Valstijose ir Europos Sąjungoje, taip pat pabrėžia, kokie svarbūs konstruktyvūs prekybiniai santykiai, kurie abipusiškai naudingi ES ir JAV; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad remia taisyklėmis grindžiamos prekybos sistemos išsaugojimą ir PPO kaip instituciją, tačiau pripažįsta, kad reikalinga visa apimanti reforma, visų pirma susijusi su PPO Ginčų sprendimo taryba; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OL L 317, 2014 11 4, p. 56.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/62

---

P9_TA(2019)0083

PPO apeliacinio komiteto krizė

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl PPO apeliacinio komiteto krizės (2019/2918(RSP))

(2021/C 232/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. balandžio 15 d. Marakešo susitarimą, pagal kurį įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija (PPO), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. balandžio 15 d. Marakešo susitarimą, pagal kurį įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija (PPO),

| — | atsižvelgdamas į Susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos, kuriuo įsteigiamas PPO Ginčų sprendimo tarybos nuolatinis apeliacinis komitetas, 17 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos, kuriuo įsteigiamas PPO Ginčų sprendimo tarybos nuolatinis apeliacinis komitetas, 17 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Sąjungos, Kinijos, Kanados, Indijos, Norvegijos, Naujosios Zelandijos, Šveicarijos, Australijos, Korėjos Respublikos, Islandijos, Singapūro, Meksikos, Kosta Rikos ir Juodkalnijos pranešimą PPO generalinei tarybai (WT/GC/W/752/Rev. 2) ir į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Sąjungos, Kinijos, Indijos ir Juodkalnijos pranešimą PPO generalinei tarybai (WT/GC/W/753/Rev.1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Sąjungos, Kinijos, Kanados, Indijos, Norvegijos, Naujosios Zelandijos, Šveicarijos, Australijos, Korėjos Respublikos, Islandijos, Singapūro, Meksikos, Kosta Rikos ir Juodkalnijos pranešimą PPO generalinei tarybai (WT/GC/W/752/Rev. 2) ir į 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Sąjungos, Kinijos, Indijos ir Juodkalnijos pranešimą PPO generalinei tarybai (WT/GC/W/753/Rev.1),

| — | atsižvelgdamas į laikinąją ES ir Kanados skundų arbitražo tvarką pagal 2019 m. liepos 25 d. Susitarimo dėl ginčų sprendimo 25 straipsnį, taip pat į panašų susitarimą su Norvegija, pasirašytą 2019 m. spalio 21 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į laikinąją ES ir Kanados skundų arbitražo tvarką pagal 2019 m. liepos 25 d. Susitarimo dėl ginčų sprendimo 25 straipsnį, taip pat į panašų susitarimą su Norvegija, pasirašytą 2019 m. spalio 21 d.,

| — | atsižvelgdamas į neoficialų procesą, susijusį su apeliacinio komiteto veikla, remiant Generalinei tarybai, ir į Naujosios Zelandijos ambasadoriaus Davido Walkerio ataskaitas, kurias jis PPO generalinei tarybai pateikė 2019 m. vasario 28 d. (JOB/GC/215), 2019 m. gegužės 7 d. (JOB/GC/217), 2019 m. liepos 23 d. (JOB/GC/220) ir 2019 m. spalio 15 d. (JOB/GC/222), taip pat į Generalinės tarybos sprendimo dėl apeliacinio komiteto veiklos projektą, kurį 2019 m. spalio 15 d. Generalinei tarybai pateikė ambasadorius D. Walker (pridėta prie jo tos dienos pranešimo), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neoficialų procesą, susijusį su apeliacinio komiteto veikla, remiant Generalinei tarybai, ir į Naujosios Zelandijos ambasadoriaus Davido Walkerio ataskaitas, kurias jis PPO generalinei tarybai pateikė 2019 m. vasario 28 d. (JOB/GC/215), 2019 m. gegužės 7 d. (JOB/GC/217), 2019 m. liepos 23 d. (JOB/GC/220) ir 2019 m. spalio 15 d. (JOB/GC/222), taip pat į Generalinės tarybos sprendimo dėl apeliacinio komiteto veiklos projektą, kurį 2019 m. spalio 15 d. Generalinei tarybai pateikė ambasadorius D. Walker (pridėta prie jo tos dienos pranešimo),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 26 d. Komisijos pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 26 d. Komisijos pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi PPO sukurta siekiant stiprinti daugiašališkumą, skatinti įtraukią pasaulio ekonominę sistemą ir atvirą, taisyklėmis grindžiamą ir nediskriminacinę daugiašalę prekybos sistemą; |
| --- | --- |

A.

kadangi PPO sukurta siekiant stiprinti daugiašališkumą, skatinti įtraukią pasaulio ekonominę sistemą ir atvirą, taisyklėmis grindžiamą ir nediskriminacinę daugiašalę prekybos sistemą;

| B. | kadangi pagal PPO ginčų sprendimo sistema dėl savo privalomo pobūdžio ir dviejų lygių sprendimų priėmimo bei teisėjų nepriklausomumo ir nešališkumo sėkmingai prisidėjo prie PPO taisyklių laikymosi užtikrinimo ir daugiašalės prekybos sistemos saugumo ir nuspėjamumo, kad būtų išvengta vienašalių priemonių; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal PPO ginčų sprendimo sistema dėl savo privalomo pobūdžio ir dviejų lygių sprendimų priėmimo bei teisėjų nepriklausomumo ir nešališkumo sėkmingai prisidėjo prie PPO taisyklių laikymosi užtikrinimo ir daugiašalės prekybos sistemos saugumo ir nuspėjamumo, kad būtų išvengta vienašalių priemonių;

| C. | kadangi PPO apeliacinis komitetas atlieka svarbų vaidmenį PPO ginčų sprendimo sistemoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi PPO apeliacinis komitetas atlieka svarbų vaidmenį PPO ginčų sprendimo sistemoje;

| D. | kadangi nuo 2017 m. Jungtinės Valstijos blokuoja bet kurių iš septynių Apeliacinio komiteto narių pakeitimą ir atmetė daug pasiūlymų pradėti atrankos procesą siekiant užpildyti likusias laisvas darbo vietas; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo 2017 m. Jungtinės Valstijos blokuoja bet kurių iš septynių Apeliacinio komiteto narių pakeitimą ir atmetė daug pasiūlymų pradėti atrankos procesą siekiant užpildyti likusias laisvas darbo vietas;

| E. | kadangi 2019 m. gruodžio 10 d. dviejų iš trijų likusių Apeliacinio komiteto narių įgaliojimai baigiasi, taigi Apeliacinis komitetas nebegalės nagrinėti naujų apeliacinių skundų, nes tai gali daryti ne mažiau kaip trys nariai; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2019 m. gruodžio 10 d. dviejų iš trijų likusių Apeliacinio komiteto narių įgaliojimai baigiasi, taigi Apeliacinis komitetas nebegalės nagrinėti naujų apeliacinių skundų, nes tai gali daryti ne mažiau kaip trys nariai;

| 1. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad neradus sprendimo Apeliacinis komitetas po 2019 m. gruodžio 10 d. nustos veikti, o tai gali turėti labai rimtų pasekmių taisyklėmis grindžiamai daugiašalei prekybos sistemai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja dėl to, kad vykstančios PPO narių diskusijos dar nedavė teigiamų rezultatų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | visapusiškai remia neoficialų procesą, kuriam tarpininkauja ambasadorius D. Walker, ir mano, kad jo pasiūlymai yra tinkamas pagrindas ieškant patenkinamo sprendimo, kuriuo būtų sprendžiami bendri klausimai, susiję su Apeliacinio komiteto veikla ir poreikiu jį reformuoti; ragina visas PPO nares konstruktyviai dalyvauti šiose diskusijose, kad būtų galima kuo greičiau užpildyti laisvas darbo vietas, kartu užtikrinant, kad PPO būtų aprūpinta jos poreikius atitinkančiais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją toliau bendradarbiauti su visomis PPO narėmis, įskaitant Jungtines Amerikos Valstijas, kad pirmenybės tvarka būtų atnaujinta skyrimo procedūra, jei būtina, net ir po 2019 m. gruodžio 10 d.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria naujausioms ES iniciatyvoms sudaryti su mūsų pagrindiniais prekybos partneriais laikinuosius susitarimus dėl preliminarių sprendimų, kuriais būtų išsaugota Europos Sąjungos teisė spręsti prekybos ginčus PPO taikant privalomą nepriklausomą ir nešališką bylų nagrinėjimą dviem lygiais, bet kartu primena, kad Nuolatinis apeliacinis komitetas tebėra pagrindinis ES strategijos tikslas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena tarpparlamentinio dialogo, kaip būdo prisidėti prie vykstančių diskusijų ir pasiekti teigiamų rezultatų, svarbą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, PPO narių vyriausybėms ir parlamentams ir PPO generaliniam direktoriui. |
| --- | --- |

7.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/64

---

P9_TA(2019)0084

Vykstančios derybos dėl naujo ES ir AKR partnerystės susitarimo

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vykstančių derybų dėl naujo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (2019/2832(RSP))

(2021/C 232/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (toliau – Kotonu susitarimas) (1), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. (2) atliktą jo peržiūrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą partnerystės susitarimą tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių (toliau – Kotonu susitarimas) (1), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. (2) atliktą jo peržiūrą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių (AKR) ir ES santykių po 2020 m. (4) ir 2018 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl būsimų derybų dėl naujo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių (AKR) ir ES santykių po 2020 m. (4) ir 2018 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl būsimų derybų dėl naujo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (5),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Tarybai ir Komisijai dėl vykstančių derybų dėl naujojo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (O-000035/2019 – B9-0057/2019 ir O-000036/2019 – B9-0058/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Tarybai ir Komisijai dėl vykstančių derybų dėl naujojo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (O-000035/2019 – B9-0057/2019 ir O-000036/2019 – B9-0058/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi derybos dėl naujojo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo tebevyksta, ir, tikėtina, užtruks ilgiau nei manyta iš pradžių; |
| --- | --- |

A.

kadangi derybos dėl naujojo Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo tebevyksta, ir, tikėtina, užtruks ilgiau nei manyta iš pradžių;

| B. | kadangi Kotonu susitarimo stiprybė ir jo acquis grindžiami daugybe išskirtinių savybių, kurias būtina išsaugoti ir paremti; |
| --- | --- |

B.

kadangi Kotonu susitarimo stiprybė ir jo acquis grindžiami daugybe išskirtinių savybių, kurias būtina išsaugoti ir paremti;

| C. | kadangi AKR ir ES santykiai labai svarbūs šiuo metu, kai daugiašalė sistema patiria spaudimą ir dėl jos keliamos abejonės; kadangi Kotonu susitarimas yra labai svarbi daugiašališkumo priemonė, nes ji apjungia daug valstybių ir dėl šios partnerystės turinio bei struktūros, ir kadangi šiai partnerystei turėtų būti teikiama didesnė svarba ir matomumas Jungtinėse Tautose ir kituose pasauliniuose forumuose; kadangi 2015 m. tarptautinė bendruomenė prisiėmė didelius visuotinius įsipareigojimus pagal Darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus, Paryžiaus susitarimą ir Adis Abebos darbotvarkę ir kadangi AKR ir ES bendradarbiavimas bus labai svarbus siekiant tų pasaulinių tikslų; |
| --- | --- |

C.

kadangi AKR ir ES santykiai labai svarbūs šiuo metu, kai daugiašalė sistema patiria spaudimą ir dėl jos keliamos abejonės; kadangi Kotonu susitarimas yra labai svarbi daugiašališkumo priemonė, nes ji apjungia daug valstybių ir dėl šios partnerystės turinio bei struktūros, ir kadangi šiai partnerystei turėtų būti teikiama didesnė svarba ir matomumas Jungtinėse Tautose ir kituose pasauliniuose forumuose; kadangi 2015 m. tarptautinė bendruomenė prisiėmė didelius visuotinius įsipareigojimus pagal Darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus, Paryžiaus susitarimą ir Adis Abebos darbotvarkę ir kadangi AKR ir ES bendradarbiavimas bus labai svarbus siekiant tų pasaulinių tikslų;

| D. | kadangi ES ir AKR grupės tarpusavio parlamentinio aspekto stiprinimas gerinant jo veiksmingumą ir atstovavimą jam, turėtų būti esminis naujosios AKR ir ES partnerystės elementas; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir AKR grupės tarpusavio parlamentinio aspekto stiprinimas gerinant jo veiksmingumą ir atstovavimą jam, turėtų būti esminis naujosios AKR ir ES partnerystės elementas;

| E. | kadangi AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) susitikimų dažnumas ir įvairiapusiškumas ne vienus metus leido vykti nuosekliam dialogui ir veiksmingai prisidėti prie parlamentinės diplomatijos stiprinimo; kadangi, atsižvelgdamos į dabartinę tarptautinę padėtį, AKR ir ES valstybės narės turėtų tęsti parlamentinį dialogą ir didinti jo veiksmingumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) susitikimų dažnumas ir įvairiapusiškumas ne vienus metus leido vykti nuosekliam dialogui ir veiksmingai prisidėti prie parlamentinės diplomatijos stiprinimo; kadangi, atsižvelgdamos į dabartinę tarptautinę padėtį, AKR ir ES valstybės narės turėtų tęsti parlamentinį dialogą ir didinti jo veiksmingumą;

| 1. | teigiamai vertina ligšiolinę pažangą derantis dėl strateginių prioritetų, susijusių su regioninių protokolų pagrindu ir darbu juos rengiant; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad deryboms dėl likusių susitarimo dalių reikia daugiau laiko ir kad derybos nebus baigtos iki 2019 m. spalio mėn., kaip tikėtasi iš pradžių; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgdamas į tai, kad 2020 m. vasario mėn. nustos galioti Kotonu susitarimas, teigiamai vertina AKR ir ES ministrų tarybos sprendimą perduoti AKR ir ES ambasadorių komitetui įgaliojimą priimti pereinamojo laikotarpio priemones iki įsigalios naujoji AKR ir ES partnerystė; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dar kartą ryžtingai patvirtina, jog laikosi pozicijos, išdėstytos dviejose savo rezoliucijose dėl veiksmų nustojus galioti Kotonu susitarimui, priimtose atitinkamai 2016 m. spalio mėn. ir 2018 m. birželio mėn., ir mano, jog būtina dar kartą atkreipti ypatingą dėmesį į kai kuriuos esminius Kotonu susitarimo elementus, kad į juos būtų visapusiškai atsižvelgiama per likusį derybų periodą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja, kad svarbu stiprinti būsimojo susitarimo, kurį taikant būtina užtikrinti demokratinę atskaitomybę visais lygmenimis, parlamentinį aspektą; pabrėžia, kad institucinė sistema turėtų apimti AKR ir ES JPA; mano, jog šis reikalavimas yra neginčytinas atsižvelgiant į tai, kad Europos Parlamentas turi pritarti būsimajam susitarimui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, jog AKR ir ES JPA turi svariai prisidėti prie to, kad būtų užtikrinama būsimojo susitarimo demokratinė kontrolė, bei dar kartą ragina stiprinti JPA patariamąjį ir kontrolės vaidmenį; yra įsitikinęs, kad tvirtai partnerystei užtikrinti būtini reguliarūs AKR ir ES lygmens susitikimai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad AKR ir ES JPA turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus ir vertinant politikos suderinamumą vystymosi labui; yra įsitikinęs, kad JPA skatina mainus tokiais pasauliniais klausimais kaip žmogaus teisės, demokratija, geras valdymas, lyčių lygybė, taika ir saugumas, taip pat klimatas, aplinka ir biologinė įvairovė; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą laikytis daugiašališkumo principo ir ragina koordinuoti veiksmus, visų pirma JPA struktūroje, kad būtų galima priimti suderintas AKR ir ES pozicijas tarptautiniuose forumuose; pabrėžia, kad rengiantis daugiašalėms deryboms reikia toliau bendradarbiauti su kitais tarptautiniais partneriais ir pilietine visuomene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad JPA turėtų sudaryti po lygiai ES ir AKR atstovų, taip pat kad dukart per metus ji turėtų rinktis į plenarinę sesiją, kuri pakaitomis būtų rengiama vienoje iš Europos Sąjungos ir AKR valstybių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad regioninės partnerystės parlamentiniai komitetai turi rinktis kartą per metus kiekviename regione ir neturėtų būti priklausomi nuo to, ar šaukiami regioninės partnerystės ministrų tarybos susitikimai; be to, pabrėžia, kad ES ir AKR partnerystės regionalizavimas pagal naują susitarimą, kuris skirtas skatinti gilesnę AKR šalių regioninę integraciją, neturėtų būti įgyvendinamas taip, kad kenktų bendriems susitarimo tikslams; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad turi būti išsaugoti ir sustiprinti kai kurie išskirtiniai Kotonu susitarimo elementai: pagarba žmogaus teisėms, demokratijai ir pagrindinėms laisvėms, geram valdymui ir teisinei valstybei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai reikalauja, kad naujuoju susitarimu būtų dar labiau sutvirtintas partnerystės vienodomis sąlygomis principas, atsižvelgiant į kiekvieno partnerio ypatumus, taip pat į AKR ir ES kaip vieningų ir solidarių partnerių daugiašalėje sistemoje bendradarbiavimą; primena, kad naujasis susitarimas turi sudaryti galimybę pradėti palaikyti platesnius, o ne vien paramos teikėjo ir gavėjo, santykius; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja, kad politinis dialogas svarbus siekiant ginti bendras vertybes ir yra neatsiejama partnerystės dalis, ir ragina sistemiškai, veiksmingiau ir aktyviau naudotis politiniu dialogu siekiant užkirsti kelią politinei krizei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja dėl to, kad kai kuriose šalyse mažėja erdvės pilietinei visuomenei ir pakartoja, kad pagal būsimąjį susitarimą pilietinei visuomenei turėtų būti suteiktas didesnis vaidmuo, į politinį dialogą visais lygmenimis įtraukiant NVO, žmogaus teisių ir bendruomenių grupes, diasporas, bažnyčias, religines asociacijas ir bendrijas, ypač jaunimo ir moterų atstovus siekiant apsaugoti neįgaliųjų interesus, taip pat įtraukiant socialinius judėjimus ir profesines sąjungas, čiabuvių tautas, fondus ir pažeidžiamų, diskriminuojamų ir marginalizuotų asmenų atstovus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina pagrindiniais AKR ir ES bendradarbiavimo tikslais laikyti skurdo panaikinimą ir darnaus vystymosi skatinimą, laikantis principo „nė vieno nepalikti nuošalyje“; pakartoja, kad kova su atskirtimi, diskriminacija ir nelygybe turi būti šio susitarimo pagrindas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad būsimojo susitarimo dalyje, susijusioje su žmogaus teisėmis, turėtų būti aiškiai suformuluotos nuostatos dėl kovos su diskriminacija bet kuriuo pagrindu, įskaitant seksualinę orientaciją ar lytinę tapatybę, vaikus, keliaujančius žmones, pagyvenusius žmones ar neįgaliuosius; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia ypatingą dėmesį į lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo svarbą skatinant vystymąsi ir ragina ES ir AKR šalis į susitarimą kaip kompleksinį klausimą įtraukti lyčių lygybę; pabrėžia, jog svarbu, kad šalys įsipareigotų spręsti lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių klausimą ir visapusiškai įgyvendinti Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tikisi, kad skirdama finansinę paramą ES skirs deramą dėmesį šalių partnerių politikai ir jų patiriamiems sunkumams, ypač atsižvelgdama į tai, kad daugiausia migracijos vyksta tarp AKR šalių; pakartoja, kad būsimame susitarime turi būti numatyta teikti pagalbą priimančiosioms bendruomenėms, į kurias persikelia labai daug gyventojų, ir visapusiškai bei gerbiant teises šalinti pagrindines prievartinio perkėlimo priežastis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teigiamai vertina tai, jog darnaus vystymosi tikslų (DVT) siekis būsimajame susitarime laikomas esminiu, ir pakartoja savo raginimą kurti tvirtus stebėsenos mechanizmus siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant susitarimą būtų veiksmingai prisidedama prie DVT siekio ir kad šis siekis būtų remiamas; pabrėžia būtinybę į visas būsimo susitarimo politikos sritis, planus ir intervencines priemones įtraukti tokius kompleksinius klausimus kaip aplinkos tvarumas, kovos su klimato kaita tikslai, lyčių lygybė ir socialinis teisingumas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja pagrindinį ekonominės partnerystės susitarimų tikslą skatinti ilgalaikį vystymąsi ir regioninę integraciją; pabrėžia, kad prekybos susitarimais turėtų būti skatinamas darnusis vystymasis ir žmogaus teisės, ir primygtinai reikalauja, kad jie taptų neatskiriama būsimo susitarimo dalimi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina sistemingai įtraukti vykdytinas darnaus vystymosi ir žmogaus teisių nuostatas į visus šiuo metu sudaromus ir būsimus ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) ir atlikti išsamią ekonominės partnerystės susitarimų poveikio vietos ekonomikai ir vidaus prekybai analizę, kad būtų sprendžiamos jų įgyvendinimo regioninės integracijos ir industrializacijos problemos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus (DVT) būtinas aktyvus vietos valdžios institucijų ir nevalstybinių subjektų dalyvavimas, kad būtų sustiprinta demokratinė atsakomybė; mano, kad AKR ir ES tarpusavio stebėsenos, atskaitomybės ir peržiūros mechanizmas, kuriame dalyvauja nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų, pilietinės visuomenės ir mokslo bendruomenių atstovai, kuriems pavesta rengti metines išvadas ir rekomendacijas dėl tolesnių veiksmų, turi reikšmės siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kad privatusis sektorius yra esminis partneris norint užtikrinti darnų vystymąsi, skatinti ekonomikos augimą ir mažinti skurdą; ragina į būsimąjį susitarimą įtraukti aiškias nuostatas dėl įmonių, dalyvaujančių vystymosi partnerysčių veikloje, vaidmens ir atsakomybės bei skatinti laikytis įmonių socialinės atsakomybės principų, JT pasaulinio susitarimo, JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, Tarptautinės darbo organizacijos pagrindinių darbo standartų, aplinkos standartų ir JT konvencijos prieš korupciją; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena derybų šalims, kad į naująjį susitarimą įtrauktų plataus užmojo nuostatas dėl kovos su neteisėtais finansiniais srautais ir mokesčių slėpimu, taip pat nuostatas dėl finansinės ir techninės pagalbos besivystančioms šalims siekiant prisitaikyti prie naujų pasaulinių kovos su mokesčių slėpimu standartų, įskaitant automatinį keitimąsi informacija, informaciją apie tikruosius bendrovių savininkus ir apie tarptautinių įmonių viešą ataskaitų pagal šalis teikimą, siekiant užkirsti kelią mokesčių bazės erozijai ir pelno perkėlimui, remiantis G 20 ir EBPO pavyzdinėmis sutartimis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | dar kartą tvirtina, kad sąlyga skirti pagalbą atsižvelgiant į bendradarbiavimą su ES migracijos klausimais nesuderinama su sutartais vystymosi veiksmingumo principais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 10 dalį Europos Parlamentas turi būti nedelsiant išsamiai informuojamas visais derybų procedūros etapais, ir pakartoja, kad būtina susitarti dėl geresnės praktinės bendradarbiavimo ir dalijimosi informacija per visą tarptautinių susitarimų gyvavimo ciklą tvarkos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, AKR ministrų tarybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungos komisijai, Panafrikos Parlamentui bei AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos biurui. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

(2)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

(3)  COM(2017)0763.

(4)  OL C 215, 2018 6 19, p. 2.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0267.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2019 m. lapkričio 27 d., trečiadienis

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/68

---

P9_TA(2019)0067

Komisijos rinkimai

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Komisijos rinkimų (2019/2109(INS))

(2021/C 232/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 7 dalies antrą ir trečią pastraipas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 17 straipsnio 7 dalies antrą ir trečią pastraipas,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 2 d. Europos vadovų tarybos sprendimą (ES) 2019/1136 (1), kuriuo kandidate į Europos Komisijos pirmininkus siūloma Ursula von der Leyen, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 2 d. Europos vadovų tarybos sprendimą (ES) 2019/1136 (1), kuriuo kandidate į Europos Komisijos pirmininkus siūloma Ursula von der Leyen,

| — | atsižvelgdamas į Ursulos von der Leyen 2019 m. liepos 16 d. plenarinėje sesijoje padarytą pareiškimą ir pristatytas politines gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ursulos von der Leyen 2019 m. liepos 16 d. plenarinėje sesijoje padarytą pareiškimą ir pristatytas politines gaires,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. liepos 16 d. sprendimą (2), kuriuo Ursula von der Leyen išrenkama Komisijos pirmininke, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. liepos 16 d. sprendimą (2), kuriuo Ursula von der Leyen išrenkama Komisijos pirmininke,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos sprendimą (ES) 2019/1330 (3), priimtą gavus išrinktos Komisijos pirmininkės sutikimą, kuriuo 2019 m. rugpjūčio 5 d. skiriamas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos sprendimą (ES) 2019/1330 (3), priimtą gavus išrinktos Komisijos pirmininkės sutikimą, kuriuo 2019 m. rugpjūčio 5 d. skiriamas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimą (ES) 2019/1949, priimtą bendru sutarimu su išrinktąja Komisijos pirmininke, kuriuo priimamas kitų asmenų, kuriuos Taryba siūlo skirti Komisijos nariais, sąrašas, ir kuriuo panaikinamas bei pakeičiamas Sprendimas (ES) 2019/1393 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimą (ES) 2019/1949, priimtą bendru sutarimu su išrinktąja Komisijos pirmininke, kuriuo priimamas kitų asmenų, kuriuos Taryba siūlo skirti Komisijos nariais, sąrašas, ir kuriuo panaikinamas bei pakeičiamas Sprendimas (ES) 2019/1393 (4),

| — | atsižvelgdamas į paskirtųjų Komisijos narių klausymus atsakinguose Parlamento komitetuose, surengtus 2019 m. rugsėjo 30 d. – lapkričio 14 d., taip pat į kandidatų vertinimus, kuriuos šie komitetai pateikė pasibaigus klausymams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į paskirtųjų Komisijos narių klausymus atsakinguose Parlamento komitetuose, surengtus 2019 m. rugsėjo 30 d. – lapkričio 14 d., taip pat į kandidatų vertinimus, kuriuos šie komitetai pateikė pasibaigus klausymams,

| — | atsižvelgdamas į įvertinimus, atliktus 2019 m. lapkričio 20 d. Komitetų pirmininkų sueigos posėdyje ir 2019 m. lapkričio 21 d. Pirmininkų sueigos posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvertinimus, atliktus 2019 m. lapkričio 20 d. Komitetų pirmininkų sueigos posėdyje ir 2019 m. lapkričio 21 d. Pirmininkų sueigos posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 27 d. išrinktos Komisijos pirmininkės pareiškimą plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 27 d. išrinktos Komisijos pirmininkės pareiškimą plenariniame posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 125 straipsnį ir VII priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 125 straipsnį ir VII priedą,

| 1. | pritaria, kad būtų paskirti Komisijos pirmininkė, pirmininko pavaduotojas išorės santykiams (Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai) ir kiti Komisijos nariai kolektyviai, kurių kadencijos pabaiga 2024 m. spalio 31 d.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Europos Vadovų Tarybai, Ministrų tarybai ir išrinktai Komisijos pirmininkei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 179 I, 2019 7 3, p. 2.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0002.

(3)  OL L 207, 2019 8 7, p. 36.

(4)  OL L 304, 2019 11 26, p. 16.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2019 m. lapkričio 26 d., antradienis

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/70

---

P9_TA(2019)0059

Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimas, kuriuo iš dalies keičiamos paukštienai ir paukštienos gaminiams taikomos prekybos lengvatos, numatytos ES ir Ukrainos asociacijos susitarime ***

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiamos paukštienai ir paukštienos gaminiams taikomos prekybos lengvatos, numatytos Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarime, sudarymo Sąjungos vardu projekto (10720/2019 – C9-0105/2019 – 2019/0132(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 232/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10720/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10720/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiamos paukštienai ir paukštienos gaminiams taikomos prekybos lengvatos, numatytos Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarime, projektą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Ukrainos susitarimo pasikeičiant laiškais, kuriuo iš dalies keičiamos paukštienai ir paukštienos gaminiams taikomos prekybos lengvatos, numatytos Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Ukrainos asociacijos susitarime, projektą (1),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0105/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0105/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0024/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0024/2019),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Ukrainos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 206, 2019 8 6, p. 3.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/71

---

P9_TA(2019)0060

Dėl gynybos operacijų, įgyvendinamų vykdant Sąjungos politiką, iš dalies keičiama PVM ir akcizų tvarka *

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl gynybos operacijų, įgyvendinamų vykdant Sąjungos politiką, iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir Direktyva 2008/118/EB dėl bendros akcizų tvarkos (COM(2019)0192 – C9-0003/2019 – 2019/0096(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2021/C 232/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2019)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2019)0192),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0003/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0003/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0034/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0034/2019),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | gynybos operacijos, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP, apima karines misijas ir operacijas, kovinių grupių veiklą, savitarpio pagalbą, nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) projektus ir Europos gynybos agentūros (EGA) veiklą. Tačiau jos neturėtų apimti veiklos, vykdomos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 222 straipsnyje nustatytą solidarumo sąlygą, arba kitos dvišalės ar daugiašalės valstybių narių veiklos, kuri nėra susijusi su gynybos operacijomis, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

gynybos operacijos, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP, apima karines misijas ir operacijas, kovinių grupių veiklą, savitarpio pagalbą, nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) projektus ir Europos gynybos agentūros (EGA) veiklą. Tačiau jos neturėtų apimti veiklos, vykdomos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 222 straipsnyje nustatytą solidarumo sąlygą, arba kitos dvišalės ar daugiašalės valstybių narių veiklos, kuri nėra susijusi su gynybos operacijomis, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP;

| (4) | gynybos operacijos, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP, apima karines misijas ir operacijas, kovinių grupių
  ir kitų daugiašalių struktūrų ar valstybių narių įsteigtų padalinių, veikiančių pagal BSGP,
  veiklą, savitarpio pagalbą, nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) projektus ir Europos gynybos agentūros (EGA) veiklą
  ir veiklą, kuria siekiama palaipsniui formuoti bendrą Sąjungos gynybos politiką
  . Tačiau jos neturėtų apimti veiklos, vykdomos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 222 straipsnyje nustatytą solidarumo sąlygą, arba kitos dvišalės ar daugiašalės valstybių narių veiklos, kuri nėra susijusi su gynybos operacijomis, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP
  . Komisija turėtų registruoti visas gynybos operacijas, įgyvendinamas vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP, kuriai taikomos išimtys; |
| --- | --- |

(4)

gynybos operacijos, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP, apima karines misijas ir operacijas, kovinių grupių
  ir kitų daugiašalių struktūrų ar valstybių narių įsteigtų padalinių, veikiančių pagal BSGP,
  veiklą, savitarpio pagalbą, nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo (PESCO) projektus ir Europos gynybos agentūros (EGA) veiklą
  ir veiklą, kuria siekiama palaipsniui formuoti bendrą Sąjungos gynybos politiką
  . Tačiau jos neturėtų apimti veiklos, vykdomos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 222 straipsnyje nustatytą solidarumo sąlygą, arba kitos dvišalės ar daugiašalės valstybių narių veiklos, kuri nėra susijusi su gynybos operacijomis, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP
  . Komisija turėtų registruoti visas gynybos operacijas, įgyvendinamas vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP, kuriai taikomos išimtys;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | gynybos operacijų, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP, neapmokestinimo taikymo sritis, kaip ir NATO gynybos operacijoms taikomo neapmokestinimo atveju, turėtų būti ribota.
  Tinkamomis neapmokestinti
  turėtų būti
  laikomos
  tik
  užduočių
  , tiesiogiai
  susijusių
  su gynybos operacijomis,
  išlaidos
  .
  Užduotims
  , kurias vykdo tik civiliai darbuotojai arba kurios vykdomos naudojantis tik civiliniais pajėgumais,
  neapmokestinimas
  neturėtų būti
  taikomas
  .
  Neapmokestinimas taip pat
  neturėtų būti taikomas
  tokioms
  prekėms
  ir
  paslaugoms,
  kaip antai karinės įrangos atsarginės dalys arba transporto paslaugos,
  kurias
  valstybės narės
  ginkluotosios pajėgos įgyja
  naudotis toje
  valstybėje narėje
  , į neapmokestinimo taikymo sritį taip pat neturėtų būti įtraukiamas transporto, ryšių ar informacinių sistemų infrastruktūros kūrimas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

gynybos operacijų, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP, neapmokestinimo taikymo sritis, kaip ir NATO gynybos operacijoms taikomo neapmokestinimo atveju, turėtų būti ribota.
  Tinkamomis neapmokestinti
  turėtų būti
  laikomos
  tik
  užduočių
  , tiesiogiai
  susijusių
  su gynybos operacijomis,
  išlaidos
  .
  Užduotims
  , kurias vykdo tik civiliai darbuotojai arba kurios vykdomos naudojantis tik civiliniais pajėgumais,
  neapmokestinimas
  neturėtų būti
  taikomas
  .
  Neapmokestinimas taip pat
  neturėtų būti taikomas
  tokioms
  prekėms
  ir
  paslaugoms,
  kaip antai karinės įrangos atsarginės dalys arba transporto paslaugos,
  kurias
  valstybės narės
  ginkluotosios pajėgos įgyja
  naudotis toje
  valstybėje narėje
  , į neapmokestinimo taikymo sritį taip pat neturėtų būti įtraukiamas transporto, ryšių ar informacinių sistemų infrastruktūros kūrimas
  ;

| (8) | gynybos operacijų, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP, neapmokestinimo
  PVM ir akcizais
  taikymo sritis, kaip ir NATO gynybos operacijoms taikomo neapmokestinimo atveju, turėtų būti ribota.
  Neapmokestinimas
  turėtų būti
  taikomas
  tik
  tais atvejais, kai ginkluotosios pajėgos vykdo užduotis
  , tiesiogiai
  susijusias
  su gynybos operacijomis
  pagal BSGP. Toks neapmokestinimas neturėtų būti taikomas civilinėms misijoms pagal BSGP. Todėl civiliams darbuotojams naudotis tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų galima būtų neapmokestinti tik tuo atveju
  ,
  kai civiliai darbuotojai lydi ginkluotąsias pajėgas, vykdančias užduotis, tiesiogiai susijusias su gynybos operacijomis pagal BSGP už savo valstybės narės ribų
  .
  Užduotys
  , kurias vykdo tik civiliai darbuotojai arba kurios vykdomos naudojantis tik civiliniais pajėgumais, neturėtų būti
  laikomos gynybos operacijomis
  .
  Jokiu būdu neapmokestinimas
  neturėtų būti taikomas prekėms
  ar
  paslaugoms, kurias ginkluotosios pajėgos įgyja
  savo pačių
  valstybėje narėje
  veikiančioms pajėgoms ar jas lydintiems civiliams darbuotojams naudoti
  ; |
| --- | --- |

(8)

gynybos operacijų, kurios įgyvendinamos vykdant Sąjungos veiklą pagal BSGP, neapmokestinimo
  PVM ir akcizais
  taikymo sritis, kaip ir NATO gynybos operacijoms taikomo neapmokestinimo atveju, turėtų būti ribota.
  Neapmokestinimas
  turėtų būti
  taikomas
  tik
  tais atvejais, kai ginkluotosios pajėgos vykdo užduotis
  , tiesiogiai
  susijusias
  su gynybos operacijomis
  pagal BSGP. Toks neapmokestinimas neturėtų būti taikomas civilinėms misijoms pagal BSGP. Todėl civiliams darbuotojams naudotis tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų galima būtų neapmokestinti tik tuo atveju
  ,
  kai civiliai darbuotojai lydi ginkluotąsias pajėgas, vykdančias užduotis, tiesiogiai susijusias su gynybos operacijomis pagal BSGP už savo valstybės narės ribų
  .
  Užduotys
  , kurias vykdo tik civiliai darbuotojai arba kurios vykdomos naudojantis tik civiliniais pajėgumais, neturėtų būti
  laikomos gynybos operacijomis
  .
  Jokiu būdu neapmokestinimas
  neturėtų būti taikomas prekėms
  ar
  paslaugoms, kurias ginkluotosios pajėgos įgyja
  savo pačių
  valstybėje narėje
  veikiančioms pajėgoms ar jas lydintiems civiliams darbuotojams naudoti
  ;

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/73

---

P9_TA(2019)0061

Audito Rūmų nario skyrimas: Joëlle Elvinger

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Joëlle Elvinger Audito Rūmų nare (C9-0122/2019 – 2019/0815(NLE))

(Konsultavimasis)

(2021/C 232/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0122/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0122/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0030/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0030/2019),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi 2019 m. lapkričio 12 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdyje buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2019 m. lapkričio 12 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdyje buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos siūlymo skirti Joëlle Elvinger Audito Rūmų nare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/74

---

P9_TA(2019)0062

Audito Rūmų nario skyrimas: François-Roger Cazala

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti François-Rogerį Cazalą Audito Rūmų nariu (C9-0121/2019 – 2019/0814(NLE))

(Konsultavimasis)

(2021/C 232/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0121/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0121/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0031/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0031/2019),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi 2019 m. lapkričio 12 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdyje buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2019 m. lapkričio 12 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdyje buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti François-Rogerį Cazalą Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/75

---

P9_TA(2019)0063

Audito Rūmų nario skyrimas: Alex Brenninkmeijer

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Alexą Brenninkmeijerį Audito Rūmų nariu (C9-0126/2019 – 2019/0813(NLE))

(Konsultavimasis)

(2021/C 232/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0126/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0126/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0028/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0028/2019),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2019 m. lapkričio 12 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2019 m. lapkričio 12 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti Alexą Brenninkmeijerį Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/76

---

P9_TA(2019)0064

Audito Rūmų nario skyrimas: Nikolaos Milionis

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Nikolaos Milionis Audito Rūmų nariu (C9-0125/2019 – 2019/0812(NLE))

(Konsultavimasis)

(2021/C 232/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0125/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0125/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0027/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0027/2019),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2019 m. lapkričio 12 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2019 m. lapkričio 12 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Nikolaos Milionis Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/77

---

P9_TA(2019)0065

Audito Rūmų nario skyrimas: Klaus-Heiner Lehne

2019 m. lapkričio 26 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Klausą-Heinerį Lehne Audito Rūmų nariu (C9-0124/2019 – 2019/0811(NLE))

(Konsultavimasis)

(2021/C 232/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0124/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0124/2019),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 129 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0029/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0029/2019),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi 2019 m. lapkričio 12 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdyje buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2019 m. lapkričio 12 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdyje buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo paskirti Klausą-Heinerį Lehne Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

2019 m. lapkričio 27 d., trečiadienis

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/78 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/78

---

P9_TA(2019)0068

Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimas siekiant suteikti pagalbą Graikijai

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti paramą Graikijai (COM(2019)0496 – C9-0144/2019 – 2019/2137(BUD))

(2021/C 232/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0496 – C9-0144/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0496 – C9-0144/2019),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0040/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0040/2019),

| 1. | palankiai vertina šį sprendimą, laikydamas jį Sąjungos solidarumo su nukentėjusiais nuo gaivalinių nelaimių Sąjungos piliečiais ir regionais ženklu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) tikslas – greitai ir veiksmingai reaguoti ekstremalių situacijų atvejais, kad būtų parodytas solidarumas; šiuo požiūriu pabrėžia, kad neturėtų būti jokių vėlavimų dėl vidaus procedūrų, susijusių su galutiniu Fondo finansinės pagalbos išmokėjimu, nes gaivalinės nelaimės paprastai padaro didelę žalą, kuri labai trukdo žmonių kasdieniam gyvenimui ir vietos ekonomikai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis Komisijos aiškinamuoju memorandumu, 2018 m. liko nepanaudota 265 252 381 EUR Fondo asignavimų ir ši suma buvo perkelta, ir kad 2019 m. dar galima panaudoti 557 530 278 EUR; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad reikia nedelsiant leisti pasinaudoti iš Fondo teikiama finansine parama visiems regionams, 2019 m. Sąjungoje nukentėjusiems nuo gaivalinių nelaimių; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad likusią sumą reikia leisti panaudoti kuo greičiau ir per pagrįstą laikotarpį, nes dėl atšiaurių oro sąlygų, kurios paprastai vis dažniau pasitaiko Kretoje ir kituose Graikijos regionuose, reikėtų nedelsiant užbaigti atkūrimo operacijas Kretoje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Graikijai

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2020/28.)

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/80 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/80

---

P9_TA(2019)0069

Lankstumo priemonės lėšų mobilizavimas siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti (COM(2019)0251 – C9-0007/2019 – 2019/2026(BUD))

(2021/C 232/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0251 – C9-0007/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0251 – C9-0007/2019),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1) (DFP reglamentas), ypač į jo 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1) (DFP reglamentas), ypač į jo 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 12 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 12 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2019 m. liepos 5 d. (COM(2019)0400), iš dalies pakeistą Taisomuoju raštu Nr. 1/2020 (COM(2019)0487), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2019 m. liepos 5 d. (COM(2019)0400), iš dalies pakeistą Taisomuoju raštu Nr. 1/2020 (COM(2019)0487),

| — | atsižvelgdamas į poziciją dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kurią Taryba priėmė 2019 m. rugsėjo 3 d. ir perdavė Parlamentui 2019 m. rugsėjo 13 d. (11734/2019 – C9-0119/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į poziciją dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kurią Taryba priėmė 2019 m. rugsėjo 3 d. ir perdavė Parlamentui 2019 m. rugsėjo 13 d. (11734/2019 – C9-0119/2019),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (3),

| — | atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį 2019 m. lapkričio 18 d. patvirtino Taikinimo komitetas (A9-0035/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį 2019 m. lapkričio 18 d. patvirtino Taikinimo komitetas (A9-0035/2019),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0039/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0039/2019),

| A. | kadangi lankstumo priemonės paskirtis – užtikrinti galimybę atitinkamais finansiniais metais finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai arba kelioms išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų; |
| --- | --- |

A.

kadangi lankstumo priemonės paskirtis – užtikrinti galimybę atitinkamais finansiniais metais finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurių nebūtų galima finansuoti laikantis vienai arba kelioms išlaidų kategorijoms nustatytų viršutinių ribų;

| B. | kadangi Komisija buvo pasiūliusi mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas viršijant 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą ir finansavimą iš Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto papildyti 778 074 489 EUR dydžio suma priemonėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių srityse finansuoti; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija buvo pasiūliusi mobilizuoti lankstumo priemonės lėšas viršijant 3 išlaidų kategorijos viršutinę ribą ir finansavimą iš Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto papildyti 778 074 489 EUR dydžio suma priemonėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių srityse finansuoti;

| C. | kadangi 2020 m. Sąjungos biudžetui svarstyti sušauktas Taikinimo komitetas pritarė lėšų mobilizavimui, kurį pasiūlė Komisija; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2020 m. Sąjungos biudžetui svarstyti sušauktas Taikinimo komitetas pritarė lėšų mobilizavimui, kurį pasiūlė Komisija;

| 1. | sutinka, kad pagal lankstumo priemonę būtų mobilizuota 778 074 489 EUR įsipareigojimų asignavimų suma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pakartoja, kad šios priemonės lėšų mobilizavimas, kaip numatyta DFP reglamento 11 straipsnyje, dar kartą parodo, jog labai svarbu, kad Sąjungos biudžetas būtų lankstesnis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja požiūrį, kuriuo vadovaujasi jau ilgą laiką, kad mokėjimai, susiję su įsipareigojimais, anksčiau mobilizuotais pagal lankstumo priemonę, gali būti skaičiuojami tik virš viršutinių DFP ribų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0038.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti skubias biudžeto priemones nuolatinėms migracijos, pabėgėlių antplūdžio ir saugumo grėsmių problemoms spręsti

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2020/265.)

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/83 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/83

---

P9_TA(2019)0070

ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas siekiant 2020 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2020 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti (COM(2019)0252 – C9-0008/2019 – 2019/2027(BUD))

(2021/C 232/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0252 – C9-0008/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2019)0252 – C9-0008/2019),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3), ypač į jo 11 punktą,

| — | atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį 2019 m. lapkričio 18 d. patvirtino Taikinimo komitetas (A9-0035/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį 2019 m. lapkričio 18 d. patvirtino Taikinimo komitetas (A9-0035/2019),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0036/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A9-0036/2019),

| A. | kadangi, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4a straipsnio 4 dalimi, avansams mokėti galima naudoti Sąjungos bendrojo biudžeto 50 000 000 EUR asignavimų sumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4a straipsnio 4 dalimi, avansams mokėti galima naudoti Sąjungos bendrojo biudžeto 50 000 000 EUR asignavimų sumą;

| 1. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant 2020 m. Sąjungos bendrajame biudžete numatyti išteklių avansams mokėti

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2020/264.)

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/85 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/85

---

P9_TA(2019)0071

2020 metų biudžeto procedūra: bendras projektas

2019 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto bendro projekto, kurį Taikinimo komitetas patvirtino vykdant biudžetinę procedūrą (14283/2019 – C9-0186/2019 – 2019/2028(BUD))

(2021/C 232/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį patvirtino Taikinimo komitetas ir su juo susijusius Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimus (14283/2019 – C9-0186/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą projektą, kurį patvirtino Taikinimo komitetas ir su juo susijusius Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimus (14283/2019 – C9-0186/2019),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2019 m. liepos 5 d. (COM(2019)0400), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projektą, kurį Komisija priėmė 2019 m. liepos 5 d. (COM(2019)0400),

| — | atsižvelgdamas į poziciją dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kurią Taryba priėmė 2019 m. rugsėjo 3 d. ir perdavė Europos Parlamentui 2019 m. rugsėjo 13 d. (11734/2019 – C9-0119/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į poziciją dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kurią Taryba priėmė 2019 m. rugsėjo 3 d. ir perdavė Europos Parlamentui 2019 m. rugsėjo 13 d. (11734/2019 – C9-0119/2019),

| — | atsižvelgdamas į 2020 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto taisomąjį raštą Nr. 1/2020, kurį Komisija pateikė 2019 m. spalio 15 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto taisomąjį raštą Nr. 1/2020, kurį Komisija pateikė 2019 m. spalio 15 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (1) ir joje pateiktus biudžeto pakeitimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (1) ir joje pateiktus biudžeto pakeitimus,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas, dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas, dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 95 ir 96 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 95 ir 96 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A9-0035/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A9-0035/2019),

| 1. | pritaria bendram projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtus Europos Parlamento ir Tarybos ir Komisijos bendrus pareiškimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Europos Sąjungos 2020 finansinių metų bendrasis biudžetas yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0038.

(2)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(3)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(5)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

---

PRIEDAS

GALUTINIS

2020 m. biudžetas. Bendrų išvadų elementai

Šios bendros išvados apima šiuos skirsnius:

| 1. | 2020 m. biudžetas |
| --- | --- |

1.

2020 m. biudžetas

| 2. | Pareiškimai |
| --- | --- |

2.

Pareiškimai

Apibendrinamoji apžvalga

Pagal dokumentų projektų rinkinį:

| — | 2020 m. biudžete numatyta bendra įsipareigojimų asignavimų suma – 168 688,1 mln. EUR, taigi pagal 2020 m. nustatytas DFP viršutines ribas lieka 1 492,3 mln. EUR marža.
  Tai reiškia 400,0 mln. EUR padidėjimą, palyginti su biudžeto projektu, iš dalies pakeistu Taisomuoju raštu Nr. 1/2020. |
| --- | --- |

—

2020 m. biudžete numatyta bendra įsipareigojimų asignavimų suma – 168 688,1 mln. EUR, taigi pagal 2020 m. nustatytas DFP viršutines ribas lieka 1 492,3 mln. EUR marža.

Tai reiškia 400,0 mln. EUR padidėjimą, palyginti su biudžeto projektu, iš dalies pakeistu Taisomuoju raštu Nr. 1/2020.

| — | 2020 m. biudžete nustatytas mokėjimų asignavimų bendras lygis – 153 566,2 mln. EUR.
  Tai reiškia 49,1 mln. EUR padidėjimą, palyginti su biudžeto projektu, iš dalies pakeistu Taisomuoju raštu Nr. 1/2020. | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| --- | --- | --- | --- |
| Galutinis asignavimų lygis (mln. EUR) | 168 688,1 | 153 566,2 |
| Kaip % BNP (28 valstybių narių ES) | 0,99  % | 0,90  % |

—

2020 m. biudžete nustatytas mokėjimų asignavimų bendras lygis – 153 566,2 mln. EUR.

Tai reiškia 49,1 mln. EUR padidėjimą, palyginti su biudžeto projektu, iš dalies pakeistu Taisomuoju raštu Nr. 1/2020.

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Galutinis asignavimų lygis (mln. EUR)

168 688,1

153 566,2

Kaip % BNP (28 valstybių narių ES)

0,99  %

0,90  %

2020 m. pagal lankstumo priemonę mobilizuojama 778,1 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų suma 3 išlaidų kategorijai Saugumas ir pilietybė.

| — | Bendrosios įsipareigojimų maržos 269,6 mln. EUR suma panaudojama 1a išlaidų kategorijai Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti ir 1b išlaidų kategorijai Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda. |
| --- | --- |

—

Bendrosios įsipareigojimų maržos 269,6 mln. EUR suma panaudojama 1a išlaidų kategorijai Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti ir 1b išlaidų kategorijai Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda.

| — | 2017 m. mobilizuotas nenumatytų atvejų rezervas kompensuotas 252,0 mln. EUR suma iš nepaskirstytų maržų 5 išlaidų kategorijoje Administravimas. |
| --- | --- |

—

2017 m. mobilizuotas nenumatytų atvejų rezervas kompensuotas 252,0 mln. EUR suma iš nepaskirstytų maržų 5 išlaidų kategorijoje Administravimas.

| — | 2020 m. mokėjimų asignavimai, susiję su lėšų pagal lankstumo priemonę mobilizavimu 2017, 2018, 2019 ir 2020 m., Komisijos skaičiavimu, siekia 849,8 mln. EUR. |
| --- | --- |

—

2020 m. mokėjimų asignavimai, susiję su lėšų pagal lankstumo priemonę mobilizavimu 2017, 2018, 2019 ir 2020 m., Komisijos skaičiavimu, siekia 849,8 mln. EUR.

| — | Likę 2020 m. prieinami asignavimai apibendrinami šioje lentelėje:






  Mln. EUR (2019 m. kainomis) |
| --- | --- |
| Įsipareigojimų marža žemesnė negu 2020 m. nustatytos DFP viršutinės ribos | 1 492,3 |
| Turimos specialios priemonės | 1 216,9 |
| | Lankstumo priemonė |

—

Likę 2020 m. prieinami asignavimai apibendrinami šioje lentelėje:

Mln. EUR (2019 m. kainomis)

Įsipareigojimų marža žemesnė negu 2020 m. nustatytos DFP viršutinės ribos

1 492,3

Turimos specialios priemonės

1 216,9

Lankstumo priemonė

141,3

| | Bendroji įsipareigojimų marža (nuo 2018 m.) |
| --- | --- |

Bendroji įsipareigojimų marža (nuo 2018 m.)

1 075,6

Papildomos 2020 m. prieinamos specialios priemonės

1 463,5

| | Lankstumo priemonė |
| --- | --- |

Lankstumo priemonė

| | | Iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo likusių sumų (2019) |
| --- | --- | --- |

Iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo likusių sumų (2019)

173,5

| | | Iš Europos Sąjungos solidarumo fondo likusių sumų (2018) |
| --- | --- | --- |

Iš Europos Sąjungos solidarumo fondo likusių sumų (2018)

—

| | Bendroji įsipareigojimų marža (nuo 2019 m.) |
| --- | --- |

Bendroji įsipareigojimų marža (nuo 2019 m.)

1 290,0

Bendra suma

4 172,7

1.   2020 m. biudžetas

1.1.   Biudžeto eilutės, dėl kurių nebediskutuojama

Jei toliau šiose išvadose nenurodoma kitaip, visos biudžeto eilutės, kurių nei Taryba, nei Parlamentas nekeitė ir dėl kurių Parlamentas pritarė Tarybos pakeitimams per atitinkamą jų svarstymą, laikomos patvirtintomis.

Kitų biudžeto eilučių atžvilgiu Taikinimo komitetas susitarė dėl išvadų, pateiktų tolesniuose 1.2–1.7 skirsniuose.

1.2.   Bendrieji klausimai

Decentralizuotos agentūros

ES įnašas (įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai ir pareigybių skaičius) visoms decentralizuotoms agentūroms nustatytas toks, kokį Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, išskyrus:

| — | pagal 1a išlaidų kategoriją:






  — | Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA, biudžeto straipsnis 02 03 03), kuriam skiriami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai sumažinti 1 000 000 EUR suma; |
| --- | --- | --- |

—

pagal 1a išlaidų kategoriją:

—

Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA, biudžeto straipsnis 02 03 03), kuriam skiriami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai sumažinti 1 000 000 EUR suma;

| — | Europos GNSS agentūrą (GSA, biudžeto straipsnis 02 05 11), kuriai skiriamos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 370 000 EUR suma; |
| --- | --- |

—

Europos GNSS agentūrą (GSA, biudžeto straipsnis 02 05 11), kuriai skiriamos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 370 000 EUR suma;

| — | Europos profesinio mokymo plėtros centrą (CEDEFOP, biudžeto straipsnis 04 03 13), kuriam skiriami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai sumažinti 300 000 EUR suma; |
| --- | --- |

—

Europos profesinio mokymo plėtros centrą (CEDEFOP, biudžeto straipsnis 04 03 13), kuriam skiriami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai sumažinti 300 000 EUR suma;

| — | pagal 2 išlaidų kategoriją






  — | Europos aplinkos agentūrą (EAA, biudžeto straipsnis 07 02 06), kuriai skiriamos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 1 300 000 EUR suma; |
| --- | --- | --- |

—

pagal 2 išlaidų kategoriją

—

Europos aplinkos agentūrą (EAA, biudžeto straipsnis 07 02 06), kuriai skiriamos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 1 300 000 EUR suma;

| — | pagal 3 išlaidų kategoriją






  — | Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (EUROPOLAS, biudžeto straipsnis 18 02 04), kuriai skiriamos 10 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 13 000 000 EUR suma; |
| --- | --- | --- |

—

pagal 3 išlaidų kategoriją

—

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (EUROPOLAS, biudžeto straipsnis 18 02 04), kuriai skiriamos 10 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 13 000 000 EUR suma;

| — | Europos vaistų agentūrą (EMA, biudžeto straipsnis 17 03 12 01), kuriai skiriamos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 2 000 000 EUR suma; |
| --- | --- |

—

Europos vaistų agentūrą (EMA, biudžeto straipsnis 17 03 12 01), kuriai skiriamos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 2 000 000 EUR suma;

| — | Europos prieglobsčio paramos biurą (EASO, biudžeto straipsnis 18 03 02), kuriam skiriami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai rezerve sumažinti 24 685 306 EUR suma; |
| --- | --- |

—

Europos prieglobsčio paramos biurą (EASO, biudžeto straipsnis 18 03 02), kuriam skiriami įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai rezerve sumažinti 24 685 306 EUR suma;

| — | Europos teisminio bendradarbiavimo padalinį (EUROJUSTAS, biudžeto straipsnis 33 03 04), kuriam skirtos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 1 700 000 EUR suma; |
| --- | --- |

—

Europos teisminio bendradarbiavimo padalinį (EUROJUSTAS, biudžeto straipsnis 33 03 04), kuriam skirtos 5 papildomos pareigybės ir įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai padidinti 1 700 000 EUR suma;

| — | Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (FRONTEX, biudžeto straipsnis 18 02 03), kuriai įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai sumažinti 8 734 813 EUR suma; |
| --- | --- |

—

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (FRONTEX, biudžeto straipsnis 18 02 03), kuriai įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai sumažinti 8 734 813 EUR suma;

| — | Europos prokuratūrą (EPPO, biudžeto straipsnis 33 03 05), kuriam skiriamos 5 papildomos pareigybės. |
| --- | --- |

—

Europos prokuratūrą (EPPO, biudžeto straipsnis 33 03 05), kuriam skiriamos 5 papildomos pareigybės.

Vykdomosios įstaigos

ES įnašas (įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai ir pareigybių skaičius) vykdomosioms įstaigoms nustatytas toks, kokį Komisija siūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2020.

Bandomieji projektai / Parengiamieji veiksmai

Susitarta dėl išsamaus 78 bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų paketo, kurio bendra suma siekia 140,0 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų.

Kai bandomajam projektui ar parengiamajam veiksmui taikomas egzistuojantis teisinis pagrindas, Komisija gali pasiūlyti asignavimus perkelti atitinkamam teisiniam pagrindui siekiant palengvinti to veiksmo įgyvendinimą.

Pagal šį rinkinį visapusiškai atsižvelgiama į Finansiniame reglamente bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams nustatytas viršutines ribas.

1.3.   Finansinės programos išlaidų kategorijos. Įsipareigojimų asignavimai

Atsižvelgęs į minėtąsias išvadas dėl biudžeto eilučių, dėl kurių nebediskutuojama, dėl agentūrų, bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų, Taikinimo komitetas susitarė dėl šių klausimų:

1a išlaidų pakategorė. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

Įsipareigojimų asignavimai yra tokio lygio, kokį Komisija pasiūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, bet įtraukus patikslinimus, dėl kurių susitarta Taikinimo komitete ir kurie pateikti toliau nurodytoje lentelėje:

| (EUR) |
| --- |
| Biudžeto eilutė/ Programa | Pavadinimas | Įsipareigojimų asignavimų pokytis |
| 2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2020 m. biudžetas | Skirtumas |
| 1.1.31 | „Horizontas 2020“ | | | 302 000 000 |
| 02 04 03 01 | Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas | 93 815 989 | 131 326 358 | 37 510 369 |
| 05 09 03 01 | Aprūpinimo saugiais aukštos kokybės maisto ir kitais biologiniais produktais užtikrinimas | 322 162 041 | 358 411 695 | 36 249 654 |
| 06 03 03 01 | Išteklius bei aplinką tausojančios, saugios ir integruotos Europos transporto sistemos sukūrimas | 82 293 876 | 102 593 682 | 20 299 806 |
| 08 02 02 02 | Galimybių gauti rizikos kapitalą siekiant investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinimas | 463 764 801 | 390 264 801 | -73 500 000 |
| 08 02 03 01 | Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas | 648 685 745 | 675 046 838 | 26 361 093 |
| 08 02 03 03 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas | 378 723 375 | 437 834 269 | 59 110 894 |
| 08 02 03 04 | Efektyviai išteklius naudojančios, aplinkai nekenkiančios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos sukūrimas | 266 184 054 | 291 118 104 | 24 934 050 |
| 08 02 03 05 | Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas | 335 790 132 | 357 285 003 | 21 494 871 |
| 08 02 04 | Kompetencijos sklaida ir dalyvių skaičiaus didinimas | 133 166 041 | 138 566 660 | 5 400 619 |
| 08 02 07 32 | II naujoviškų vaistų iniciatyvos (II NVI) bendroji įmonė | 249 947 970 | 243 447 970 | -6 500 000 |
| 08 02 08 | MVĮ priemonė | 587 742 199 | 659 742 199 | 72 000 000 |
| 09 04 01 01 | Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas | 446 952 871 | 453 036 200 | 6 083 329 |
| 09 04 02 01 | Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje | 877 375 691 | 893 597 902 | 16 222 211 |
| 09 04 03 01 | Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas | 179 751 775 | 187 862 880 | 8 111 105 |
| 09 04 03 02 | Integracinių, novatoriškų ir saugių Europos visuomenių kūrimo skatinimas | 53 632 314 | 54 632 314 | 1 000 000 |
| 09 04 03 03 | Saugios Europos visuomenės kūrimas | 78 153 053 | 68 153 053 | -10 000 000 |
| 15 03 01 01 | Programa „Marie Skłodowska-Curie veiksmai“ – Naujų gebėjimų, žinių ir inovacijų kūrimas, plėtojimas ir perdavimas | 1 024 532 312 | 1 032 643 417 | 8 111 105 |
| 18 05 03 01 | Saugios Europos visuomenės kūrimas | 195 504 220 | 185 504 220 | -10 000 000 |
| 32 04 03 01 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas | 397 880 594 | 456 991 488 | 59 110 894 |
| 1.1.32 | Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa | | | -2 200 000 |
| 08 03 01 02 | Euratomas — Branduolio dalijimasis ir radiacinė sauga | 74 754 023 | 73 354 023 | -1 400 000 |
| 10 03 01 | Euratomo veikla tiesioginių mokslinių tyrimų srityje | 13 701 830 | 12 901 830 | - 800 000 |
| 1.1.4 | Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) | | | 5 000 000 |
| 02 02 02 | Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) galimybių gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma didinimas | 264 160 000 | 269 160 000 | 5 000 000 |
| 1.1.5 | Švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“) | | | 50 000 000 |
| 15 02 01 01 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai | 2 497 651 602 | 2 538 161 453 | 40 509 851 |
| 15 02 01 02 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos jaunimo reikalų srityje bei jaunimo dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimas | 187 211 158 | 194 795 054 | 7 583 896 |
| 15 02 02 | Meistriškumo Europos integracijos studijų ir mokslinių tyrimų veikloje skatinimas visame pasaulyje įgyvendinant programos „Jean Monnet“ veiksmus | 47 056 540 | 48 962 793 | 1 906 253 |
| 1.1.6 | Užimtumas ir socialinės inovacijos (EaSI) | | | -2 000 000 |
| 04 03 02 01 | Progress – parama Sąjungos užimtumo bei socialinei politikai ir darbo sąlygas reglamentuojantiems teisės aktams rengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti | 78 400 000 | 77 900 000 | - 500 000 |
| 04 03 02 03 | Mikrofinansai ir socialinis verslumas — Galimybių juridiniams ir fiziniams asmenims, ypač labiausiai atskirtiems nuo darbo rinkos, ir socialinėms įmonėms gauti finansavimą didinimas | 15 735 000 | 14 235 000 | -1 500 000 |
| 1.1.81 | Energetika | | | 95 800 000 |
| 32 02 01 01 | Energijos vidaus rinkos integracijos ir tinklų sąveikumo didinimas | 394 706 000 | 450 506 000 | 55 800 000 |
| 32 02 01 02 | Sąjungos energijos tiekimo saugumo didinimas | 394 528 000 | 414 528 000 | 20 000 000 |
| 32 02 01 03 | Indėlis į tvarų vystymąsi ir aplinkos apsaugą | 394 498 586 | 414 498 586 | 20 000 000 |
| 1.1.82 | Transportas | | | 37 000 000 |
| 06 02 01 01 | Kliūčių šalinimas, geležinkelių sąveikumo didinimas, trūkstamų jungčių sukūrimas ir tarpvalstybinių atkarpų patobulinimas | 1 732 979 805 | 1 764 429 805 | 31 450 000 |
| 06 02 01 02 | Tvarių ir efektyvių transporto sistemų užtikrinimas | 333 547 370 | 339 097 370 | 5 550 000 |
| 1.1.DAG | Decentralizuotos agentūros | | | - 930 000 |
| 02 03 03 | Europos cheminių medžiagų agentūra — Cheminių medžiagų teisės aktai | 59 827 657 | 58 827 657 | -1 000 000 |
| 02 05 11 | Europos GNSS agentūra | 34 232 619 | 34 602 619 | 370 000 |
| 04 03 13 | Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP) | 18 115 490 | 17 815 490 | - 300 000 |
| 1.1.OTH. | Kiti veiksmai ir programos | | | - 200 000 |
| 26 02 01 | Viešųjų tiekimo, rangos ir paslaugų sutarčių sudarymo ir paskelbimo tvarka | 7 200 000 | 7 000 000 | - 200 000 |
| 1.1.PPPA. | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | | | 85 365 000 |
| 1.1.SPEC. | Pagal Komisijos prerogatyvas ir Komisijai suteiktas specialiąsias kompetencijas finansuojami veiksmai | | | -1 500 000 |
| 02 03 01 | Prekių ir paslaugų vidaus rinkos veikimas ir vystymas | 32 027 000 | 31 027 000 | -1 000 000 |
| 09 02 01 | Sąjungos politikos nustatymas ir įgyvendinimas elektroninių ryšių srityje | 3 815 000 | 3 315 000 | - 500 000 |
| | Bendra suma | | | 568 335 000 |

(EUR)

Biudžeto eilutė/ Programa

Pavadinimas

Įsipareigojimų asignavimų pokytis

2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2020 m. biudžetas

Skirtumas

1.1.31

„Horizontas 2020“

302 000 000

02 04 03 01

Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas

93 815 989

131 326 358

37 510 369

05 09 03 01

Aprūpinimo saugiais aukštos kokybės maisto ir kitais biologiniais produktais užtikrinimas

322 162 041

358 411 695

36 249 654

06 03 03 01

Išteklius bei aplinką tausojančios, saugios ir integruotos Europos transporto sistemos sukūrimas

82 293 876

102 593 682

20 299 806

08 02 02 02

Galimybių gauti rizikos kapitalą siekiant investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinimas

463 764 801

390 264 801

-73 500 000

08 02 03 01

Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas

648 685 745

675 046 838

26 361 093

08 02 03 03

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

378 723 375

437 834 269

59 110 894

08 02 03 04

Efektyviai išteklius naudojančios, aplinkai nekenkiančios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos sukūrimas

266 184 054

291 118 104

24 934 050

08 02 03 05

Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas

335 790 132

357 285 003

21 494 871

08 02 04

Kompetencijos sklaida ir dalyvių skaičiaus didinimas

133 166 041

138 566 660

5 400 619

08 02 07 32

II naujoviškų vaistų iniciatyvos (II NVI) bendroji įmonė

249 947 970

243 447 970

-6 500 000

08 02 08

MVĮ priemonė

587 742 199

659 742 199

72 000 000

09 04 01 01

Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas

446 952 871

453 036 200

6 083 329

09 04 02 01

Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje

877 375 691

893 597 902

16 222 211

09 04 03 01

Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas

179 751 775

187 862 880

8 111 105

09 04 03 02

Integracinių, novatoriškų ir saugių Europos visuomenių kūrimo skatinimas

53 632 314

54 632 314

1 000 000

09 04 03 03

Saugios Europos visuomenės kūrimas

78 153 053

68 153 053

-10 000 000

15 03 01 01

Programa „Marie Skłodowska-Curie veiksmai“ – Naujų gebėjimų, žinių ir inovacijų kūrimas, plėtojimas ir perdavimas

1 024 532 312

1 032 643 417

8 111 105

18 05 03 01

Saugios Europos visuomenės kūrimas

195 504 220

185 504 220

-10 000 000

32 04 03 01

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

397 880 594

456 991 488

59 110 894

1.1.32

Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa

-2 200 000

08 03 01 02

Euratomas — Branduolio dalijimasis ir radiacinė sauga

74 754 023

73 354 023

-1 400 000

10 03 01

Euratomo veikla tiesioginių mokslinių tyrimų srityje

13 701 830

12 901 830

- 800 000

1.1.4

Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME)

5 000 000

02 02 02

Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) galimybių gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma didinimas

264 160 000

269 160 000

5 000 000

1.1.5

Švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“)

50 000 000

15 02 01 01

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai

2 497 651 602

2 538 161 453

40 509 851

15 02 01 02

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos jaunimo reikalų srityje bei jaunimo dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimas

187 211 158

194 795 054

7 583 896

15 02 02

Meistriškumo Europos integracijos studijų ir mokslinių tyrimų veikloje skatinimas visame pasaulyje įgyvendinant programos „Jean Monnet“ veiksmus

47 056 540

48 962 793

1 906 253

1.1.6

Užimtumas ir socialinės inovacijos (EaSI)

-2 000 000

04 03 02 01

Progress – parama Sąjungos užimtumo bei socialinei politikai ir darbo sąlygas reglamentuojantiems teisės aktams rengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti

78 400 000

77 900 000

- 500 000

04 03 02 03

Mikrofinansai ir socialinis verslumas — Galimybių juridiniams ir fiziniams asmenims, ypač labiausiai atskirtiems nuo darbo rinkos, ir socialinėms įmonėms gauti finansavimą didinimas

15 735 000

14 235 000

-1 500 000

1.1.81

Energetika

95 800 000

32 02 01 01

Energijos vidaus rinkos integracijos ir tinklų sąveikumo didinimas

394 706 000

450 506 000

55 800 000

32 02 01 02

Sąjungos energijos tiekimo saugumo didinimas

394 528 000

414 528 000

20 000 000

32 02 01 03

Indėlis į tvarų vystymąsi ir aplinkos apsaugą

394 498 586

414 498 586

20 000 000

1.1.82

Transportas

37 000 000

06 02 01 01

Kliūčių šalinimas, geležinkelių sąveikumo didinimas, trūkstamų jungčių sukūrimas ir tarpvalstybinių atkarpų patobulinimas

1 732 979 805

1 764 429 805

31 450 000

06 02 01 02

Tvarių ir efektyvių transporto sistemų užtikrinimas

333 547 370

339 097 370

5 550 000

1.1.DAG

Decentralizuotos agentūros

- 930 000

02 03 03

Europos cheminių medžiagų agentūra — Cheminių medžiagų teisės aktai

59 827 657

58 827 657

-1 000 000

02 05 11

Europos GNSS agentūra

34 232 619

34 602 619

370 000

04 03 13

Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP)

18 115 490

17 815 490

- 300 000

1.1.OTH.

Kiti veiksmai ir programos

- 200 000

26 02 01

Viešųjų tiekimo, rangos ir paslaugų sutarčių sudarymo ir paskelbimo tvarka

7 200 000

7 000 000

- 200 000

1.1.PPPA.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

85 365 000

1.1.SPEC.

Pagal Komisijos prerogatyvas ir Komisijai suteiktas specialiąsias kompetencijas finansuojami veiksmai

-1 500 000

02 03 01

Prekių ir paslaugų vidaus rinkos veikimas ir vystymas

32 027 000

31 027 000

-1 000 000

09 02 01

Sąjungos politikos nustatymas ir įgyvendinimas elektroninių ryšių srityje

3 815 000

3 315 000

- 500 000

Bendra suma

568 335 000

Todėl sutartas įsipareigojimų asignavimų lygis yra 25 284,8 mln. EUR, nepaliekama marža iki 1b išlaidų pakategorės viršutinės išlaidų ribos ir iš bendrosios įsipareigojimų maržos panaudojama suma yra 93,8 mln. EUR.

Taikinimo komitetas taip pat sutinka, kad įsipareigojimų asignavimų nebūtų leista vėl naudoti pagal Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį.

1b išlaidų pakategorė. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

Įsipareigojimų asignavimai yra tokio lygio, kokį Komisija pasiūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, bet įtraukus patikslinimą, dėl kurio susitarta Taikinimo komitete ir kuris pateiktas toliau nurodytoje lentelėje:

| (EUR) |
| --- |
| Biudžeto eilutė/ Programa | Pavadinimas | Įsipareigojimų asignavimų pokytis |
| 2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2020 m. biudžetas | Skirtumas |
| 1.2.5 | Jaunimo užimtumo iniciatyva (specialus papildomas asignavimas) | | | 28 333 333 |
| 04 02 64 | Jaunimo užimtumo iniciatyva | 116 666 667 | 145 000 000 | 28 333 333 |
| 1.2.PPPA. | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | | | 5 600 000 |
| | Bendra suma | | | 33 933 333 |

(EUR)

Biudžeto eilutė/ Programa

Pavadinimas

Įsipareigojimų asignavimų pokytis

2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2020 m. biudžetas

Skirtumas

1.2.5

Jaunimo užimtumo iniciatyva (specialus papildomas asignavimas)

28 333 333

04 02 64

Jaunimo užimtumo iniciatyva

116 666 667

145 000 000

28 333 333

1.2.PPPA.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

5 600 000

Bendra suma

33 933 333

Todėl sutartas įsipareigojimų asignavimų lygis yra 58 645,8 mln. EUR, nepaliekama marža iki 1b išlaidų pakategorės viršutinės išlaidų ribos ir iš bendrosios įsipareigojimų maržos panaudojama suma yra 175,8 mln. EUR.

2 išlaidų kategorija. Tvarus augimas: Gamtos ištekliai

Įsipareigojimų asignavimai yra tokio lygio, kokį Komisija pasiūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, bet įtraukus patikslinimus, dėl kurių susitarta Taikinimo komitete ir kurie pateikti toliau nurodytoje lentelėje:

| (EUR) |
| --- |
| Biudžeto eilutė/ Programa | Pavadinimas | Įsipareigojimų asignavimų pokytis |
| 2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2020 m. biudžetas | Skirtumas |
| 2.0.10 | Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) — Su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | | | -72 000 000 |
| 05 03 01 10 | Bazinės išmokos sistema (BIS) | 16 189 000 000 | 16 117 000 000 | -72 000 000 |
| 2.0.4 | Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) | | | 10 000 000 |
| 34 02 01 | Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimas | 80 328 388 | 85 883 944 | 5 555 556 |
| 34 02 02 | Sąjungos atsparumo klimato kaitai didinimas | 44 350 000 | 47 524 603 | 3 174 603 |
| 34 02 03 | Geresnis klimato valdymas ir informacija visais lygmenimis | 16 298 500 | 17 568 341 | 1 269 841 |
| 2.0.DAG | Decentralizuotos agentūros | | | 1 300 000 |
| 07 02 06 | Europos aplinkos agentūra | 40 418 782 | 41 718 782 | 1 300 000 |
| 2.0.PPPA. | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | | | 22 514 881 |
| | Bendra suma | | | -38 185 119 |

(EUR)

Biudžeto eilutė/ Programa

Pavadinimas

Įsipareigojimų asignavimų pokytis

2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2020 m. biudžetas

Skirtumas

2.0.10

Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) — Su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

-72 000 000

05 03 01 10

Bazinės išmokos sistema (BIS)

16 189 000 000

16 117 000 000

-72 000 000

2.0.4

Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE)

10 000 000

34 02 01

Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimas

80 328 388

85 883 944

5 555 556

34 02 02

Sąjungos atsparumo klimato kaitai didinimas

44 350 000

47 524 603

3 174 603

34 02 03

Geresnis klimato valdymas ir informacija visais lygmenimis

16 298 500

17 568 341

1 269 841

2.0.DAG

Decentralizuotos agentūros

1 300 000

07 02 06

Europos aplinkos agentūra

40 418 782

41 718 782

1 300 000

2.0.PPPA.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

22 514 881

Bendra suma

-38 185 119

Taigi įsipareigojimų asignavimų lygis, dėl kurio susitarta, siekia 59 907,0 mln. EUR ir iki 2 išlaidų kategorijos viršutinės išlaidų ribos lieka 514,0 mln. EUR marža.

3 išlaidų kategorija. Saugumas ir pilietybė

Įsipareigojimų asignavimai yra tokio lygio, kokį Komisija pasiūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, bet įtraukus patikslinimus, dėl kurių susitarta Taikinimo komitete ir kurie pateikti toliau nurodytoje lentelėje:

| (EUR) |
| --- |
| Biudžeto eilutė/ Programa | Pavadinimas | Įsipareigojimų asignavimų pokytis |
| 2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2020 m. biudžetas | Skirtumas |
| 3.0.11 | „Kūrybiška Europa“ | | | 7 500 000 |
| 09 05 01 | Paprogramė MEDIA — Veikla tarpvalstybiniu ir tarptautiniu mastu bei tarpvalstybinės sklaidos ir mobilumo skatinimas | 115 923 000 | 120 923 000 | 5 000 000 |
| 15 04 01 | Europos kultūros ir kūrybos sektoriuose veikiančių MVĮ ir mažų ir labai mažų organizacijų finansinio pajėgumo stiprinimas ir politikos formavimo bei naujų verslo modelių skatinimas | 38 241 000 | 39 241 000 | 1 000 000 |
| 15 04 02 | Paprogramė „Kultūra“ — Tarpvalstybinių veiksmų rėmimas ir tarptautinės sklaidos bei mobilumo skatinimas | 75 246 000 | 76 746 000 | 1 500 000 |
| 3.0.5 | Teisės, lygybė ir pilietiškumas | | | 1 200 000 |
| 33 02 01 | Teisių apsaugos ir didesnių galių suteikimo piliečiams užtikrinimas | 28 605 000 | 29 805 000 | 1 200 000 |
| 3.0.6 | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | | | -15 000 000 |
| 23 03 01 01 | Nelaimių prevencija ir pasirengimas joms Sąjungoje | 137 788 000 | 122 788 000 | -15 000 000 |
| 3.0.7 | „Europa piliečiams“ | | | 1 000 000 |
| 18 04 01 01 | Programa „Europa piliečiams“ — Atminimo stiprinimas ir pilietinio dalyvavimo Sąjungos lygmeniu gebėjimų didinimas | 25 959 000 | 26 959 000 | 1 000 000 |
| 3.0.8 | Maistas ir pašarai | | | -1 500 000 |
| 17 04 01 | Aukštesnio gyvūnų sveikatos būklės lygio ir aukšto gyvūnų apsaugos lygio Sąjungoje užtikrinimas | 171 000 000 | 169 500 000 | -1 500 000 |
| 3.0.DAG | Decentralizuotos agentūros | | | -16 720 119 |
| 17 03 12 01 | Europos vaistų agentūrai skirtas Sąjungos įnašas | 32 285 000 | 34 285 000 | 2 000 000 |
| 18 02 03 | Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX) | 420 555 842 | 411 821 029 | -8 734 813 |
| 18 02 04 | Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas) | 139 964 760 | 152 964 760 | 13 000 000 |
| 18 03 02 | Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO) | 133 012 725 | 108 327 419 | -24 685 306 |
| 33 03 04 | Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas) | 39 640 496 | 41 340 496 | 1 700 000 |
| 3.0.PPPA | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | | | 22 520 119 |
| 3.0.SPEC. | Pagal Komisijos prerogatyvas ir Komisijai suteiktas specialiąsias kompetencijas finansuojami veiksmai | | | 1 000 000 |
| 09 05 05 | Žiniasklaidos veiksmai | 20 732 000 | 21 732 000 | 1 000 000 |
| | Bendra suma | | | 0 |

(EUR)

Biudžeto eilutė/ Programa

Pavadinimas

Įsipareigojimų asignavimų pokytis

2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2020 m. biudžetas

Skirtumas

3.0.11

„Kūrybiška Europa“

7 500 000

09 05 01

Paprogramė MEDIA — Veikla tarpvalstybiniu ir tarptautiniu mastu bei tarpvalstybinės sklaidos ir mobilumo skatinimas

115 923 000

120 923 000

5 000 000

15 04 01

Europos kultūros ir kūrybos sektoriuose veikiančių MVĮ ir mažų ir labai mažų organizacijų finansinio pajėgumo stiprinimas ir politikos formavimo bei naujų verslo modelių skatinimas

38 241 000

39 241 000

1 000 000

15 04 02

Paprogramė „Kultūra“ — Tarpvalstybinių veiksmų rėmimas ir tarptautinės sklaidos bei mobilumo skatinimas

75 246 000

76 746 000

1 500 000

3.0.5

Teisės, lygybė ir pilietiškumas

1 200 000

33 02 01

Teisių apsaugos ir didesnių galių suteikimo piliečiams užtikrinimas

28 605 000

29 805 000

1 200 000

3.0.6

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

-15 000 000

23 03 01 01

Nelaimių prevencija ir pasirengimas joms Sąjungoje

137 788 000

122 788 000

-15 000 000

3.0.7

„Europa piliečiams“

1 000 000

18 04 01 01

Programa „Europa piliečiams“ — Atminimo stiprinimas ir pilietinio dalyvavimo Sąjungos lygmeniu gebėjimų didinimas

25 959 000

26 959 000

1 000 000

3.0.8

Maistas ir pašarai

-1 500 000

17 04 01

Aukštesnio gyvūnų sveikatos būklės lygio ir aukšto gyvūnų apsaugos lygio Sąjungoje užtikrinimas

171 000 000

169 500 000

-1 500 000

3.0.DAG

Decentralizuotos agentūros

-16 720 119

17 03 12 01

Europos vaistų agentūrai skirtas Sąjungos įnašas

32 285 000

34 285 000

2 000 000

18 02 03

Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX)

420 555 842

411 821 029

-8 734 813

18 02 04

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas)

139 964 760

152 964 760

13 000 000

18 03 02

Europos prieglobsčio paramos biuras (EASO)

133 012 725

108 327 419

-24 685 306

33 03 04

Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas)

39 640 496

41 340 496

1 700 000

3.0.PPPA

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

22 520 119

3.0.SPEC.

Pagal Komisijos prerogatyvas ir Komisijai suteiktas specialiąsias kompetencijas finansuojami veiksmai

1 000 000

09 05 05

Žiniasklaidos veiksmai

20 732 000

21 732 000

1 000 000

Bendra suma

0

Taigi įsipareigojimų asignavimų lygis, dėl kurio susitarta, siekia 3 729,1 mln. EUR, nepaliekant maržos iki 3 išlaidų kategorijos viršutinės išlaidų ribos ir mobilizuojant 778,1 mln. EUR sumą pagal lankstumo priemonę.

4 išlaidų kategorija. Europos vaidmuo pasaulyje

Įsipareigojimų asignavimai yra tokio lygio, kokį Komisija pasiūlė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame padarytais Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, bet įtraukus patikslinimus, dėl kurių susitarta Taikinimo komitete ir kurie pateikti toliau nurodytoje lentelėje:

| (EUR) |
| --- |
| Biudžeto eilutė/ Programa | Pavadinimas | Įsipareigojimų asignavimų pokytis |
| 2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2020 m. biudžetas | Skirtumas |
| 4.0.1 | Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II) | | | -85 000 000 |
| 05 05 04 02 | Turkija. Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas | 28 178 364 | 18 178 364 | -10 000 000 |
| 22 02 03 01 | Turkija. Politinių reformų ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas | 160 000 000 | 150 000 000 | -10 000 000 |
| 22 02 03 02 | Turkija. Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas | 65 000 000 | 0 | -65 000 000 |
| 4.0.10 | Makrofinansinė parama (MFP) | | | -7 000 000 |
| 01 03 02 | Makrofinansinė parama | 27 000 000 | 20 000 000 | -7 000 000 |
| 4.0.2 | Europos kaimynystės priemonė (EKP) | | | 25 000 000 |
| 22 04 01 03 | Viduržemio jūros regiono šalys — Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas | 401 220 115 | 421 220 115 | 20 000 000 |
| 22 04 02 01 | Rytų partnerystė — Žmogaus teisės, geras valdymas ir judumas | 251 379 012 | 252 879 012 | 1 500 000 |
| 22 04 02 02 | Rytų partnerystė — Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis | 385 828 623 | 389 328 623 | 3 500 000 |
| 4.0.3 | Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP) | | | 20 000 000 |
| 21 02 07 01 | Aplinka ir klimato kaita | 216 473 403 | 222 473 403 | 6 000 000 |
| 21 02 07 02 | Tvari energetika | 96 210 401 | 110 210 401 | 14 000 000 |
| 4.0.5 | Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) | | | -5 000 000 |
| 19 04 01 | Rinkimų procesų patikimumo didinimas, visų pirma vykdant rinkimų stebėjimo misijas | 48 442 462 | 43 442 462 | -5 000 000 |
| 4.0.OTH | Kiti veiksmai ir programos | | | 2 000 000 |
| 13 07 01 | Finansinė parama, skirta Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti | 33 762 000 | 35 762 000 | 2 000 000 |
| 4.0.PPPA | Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai | | | 4 000 000 |
| | Bendra suma | | | -46 000 000 |

(EUR)

Biudžeto eilutė/ Programa

Pavadinimas

Įsipareigojimų asignavimų pokytis

2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2020 m. biudžetas

Skirtumas

4.0.1

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II)

-85 000 000

05 05 04 02

Turkija. Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas

28 178 364

18 178 364

-10 000 000

22 02 03 01

Turkija. Politinių reformų ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas

160 000 000

150 000 000

-10 000 000

22 02 03 02

Turkija. Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas

65 000 000

0

-65 000 000

4.0.10

Makrofinansinė parama (MFP)

-7 000 000

01 03 02

Makrofinansinė parama

27 000 000

20 000 000

-7 000 000

4.0.2

Europos kaimynystės priemonė (EKP)

25 000 000

22 04 01 03

Viduržemio jūros regiono šalys — Pasitikėjimo stiprinimas, saugumas ir konfliktų prevencija bei jų sprendimas

401 220 115

421 220 115

20 000 000

22 04 02 01

Rytų partnerystė — Žmogaus teisės, geras valdymas ir judumas

251 379 012

252 879 012

1 500 000

22 04 02 02

Rytų partnerystė — Skurdo mažinimas ir tvarus vystymasis

385 828 623

389 328 623

3 500 000

4.0.3

Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP)

20 000 000

21 02 07 01

Aplinka ir klimato kaita

216 473 403

222 473 403

6 000 000

21 02 07 02

Tvari energetika

96 210 401

110 210 401

14 000 000

4.0.5

Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP)

-5 000 000

19 04 01

Rinkimų procesų patikimumo didinimas, visų pirma vykdant rinkimų stebėjimo misijas

48 442 462

43 442 462

-5 000 000

4.0.OTH

Kiti veiksmai ir programos

2 000 000

13 07 01

Finansinė parama, skirta Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti

33 762 000

35 762 000

2 000 000

4.0.PPPA

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

4 000 000

Bendra suma

-46 000 000

Taigi įsipareigojimų asignavimų lygis, dėl kurio susitarta, siekia 10 261,6 mln. EUR ir iki 4 išlaidų kategorijos viršutinės išlaidų ribos lieka 248,4 mln. EUR marža.

5 išlaidų kategorija. Administravimas.

Taikinimo komitetas pritarė biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, nurodytam pareigybių skaičiui, numatytam institucijų etatų planuose, ir Komisijos pasiūlytiems asignavimams, taikant šias išimtis:

| — | Parlamento skirsnį, kuriame patvirtinami šie įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų padidinimai, susiję su EP narių statutu ir Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos atidėjimu, dėl kurio Europos Vadovų Taryba nusprendė 2019 m. spalio 28 d.: 410 000 EUR pagal biudžeto eilutę 1 0 0 0 Atlyginimai, 408 000 EUR pagal biudžeto eilutę 1 0 0 4 Įprastinės kelionės išlaidos, 12 000 EUR pagal biudžeto eilutę 1 0 0 5 Kitos kelionės išlaidos, 900 000 EUR pagal biudžeto eilutę 1 0 0 6 Bendrųjų išlaidų apmokėjimas, 6 050 000 EUR pagal biudžeto eilutę 1 0 2 Pereinamojo laikotarpio pašalpos, 12 000 EUR pagal biudžeto eilutę 3 2 2 Dokumentavimo išlaidos, 68 000 EUR pagal biudžeto eilutę 3 2 4 4 Lankytojų grupių priėmimo organizavimas, programa Euroscola ir nuomonės skleidėjų iš trečiųjų valstybių kvietimas ir 1 463 000 EUR pagal biudžeto eilutę 4 2 2 Parlamento narių padėjėjų išlaidos; |
| --- | --- |

—

Parlamento skirsnį, kuriame patvirtinami šie įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų padidinimai, susiję su EP narių statutu ir Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos atidėjimu, dėl kurio Europos Vadovų Taryba nusprendė 2019 m. spalio 28 d.: 410 000 EUR pagal biudžeto eilutę 1 0 0 0 Atlyginimai, 408 000 EUR pagal biudžeto eilutę 1 0 0 4 Įprastinės kelionės išlaidos, 12 000 EUR pagal biudžeto eilutę 1 0 0 5 Kitos kelionės išlaidos, 900 000 EUR pagal biudžeto eilutę 1 0 0 6 Bendrųjų išlaidų apmokėjimas, 6 050 000 EUR pagal biudžeto eilutę 1 0 2 Pereinamojo laikotarpio pašalpos, 12 000 EUR pagal biudžeto eilutę 3 2 2 Dokumentavimo išlaidos, 68 000 EUR pagal biudžeto eilutę 3 2 4 4 Lankytojų grupių priėmimo organizavimas, programa Euroscola ir nuomonės skleidėjų iš trečiųjų valstybių kvietimas ir 1 463 000 EUR pagal biudžeto eilutę 4 2 2 Parlamento narių padėjėjų išlaidos;

| — | Tarybos skirsnį, kuris patvirtintas, kaip nuspręsta per jos svarstymą |
| --- | --- |

—

Tarybos skirsnį, kuris patvirtintas, kaip nuspręsta per jos svarstymą

Be to, automatinio darbo užmokesčio atnaujinimo, taikytino nuo 2019 m. liepos 1 d., poveikis 2020 m. 2,0 % vietoje 3,1 %) biudžetui integruojamas į visus institucijų skirsnius:

| Sąnaudos (EUR) |
| --- |
| Parlamentas | -10 922 000 |
| Taryba | -3 627 000 |
| Komisija (įskaitant pensijas) | -52 453 000 |
| Teisingumo Teismas | -3 393 000 |
| Audito Rūmai | -1 380 000 |
| Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | - 819 672 |
| Regionų komitetas | - 610 000 |
| Ombudsmenas | - 111 000 |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | -64 000 |
| Europos išorės veiksmų tarnyba: | -3 529 000 |
| Bendra suma | -76 908 672 |

Sąnaudos (EUR)

Parlamentas

-10 922 000

Taryba

-3 627 000

Komisija (įskaitant pensijas)

-52 453 000

Teisingumo Teismas

-3 393 000

Audito Rūmai

-1 380 000

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

- 819 672

Regionų komitetas

- 610 000

Ombudsmenas

- 111 000

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

-64 000

Europos išorės veiksmų tarnyba:

-3 529 000

Bendra suma

-76 908 672

Dėl šių priežasčių sutartas įsipareigojimų lygis yra 10 272,1 mln. EUR ir lieka 729,9 mln. EUR marža, neviršijant 5 išlaidų kategorijos viršutinės ribos, po to, kai panaudojama 252,0 mln. EUR maržos suma nenumatytų atvejų rezervo lėšų mobilizavimui 2017 m. kompensuoti.

Specialios priemonės: EGF, NPZ ir ESSF

Nustatytas įsipareigojimų asignavimų Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui (EGF), neatidėliotinos pagalbos rezervui (NPZ) ir Europos Sąjungos solidarumo fondui (ESSF) lygis yra toks, kokį Komisija pasiūlė biudžeto projekte.

1.4.   Mokėjimų asignavimai

Bendras mokėjimų asignavimų lygis 2020 m. biudžete yra toks, koks nustatytas biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, įtraukus šiuos patikslinimus, dėl kurių susitarta Taikinimo komitete:

| 1. | pirma, atsižvelgiama į sutartą nediferencijuotosioms išlaidoms skirtų įsipareigojimų asignavimų, kurių mokėjimų asignavimų lygis prilygsta įsipareigojimų asignavimų lygiui, sumą. Tai apima papildomą žemės ūkio išlaidų sumažinimą 72,0 mln. EUR suma. Šis požiūris analogiškai taikomas ES įnašui decentralizuotoms agentūroms. Bendras poveikis – 156,4 mln. EUR sumažinimas; |
| --- | --- |

1.

pirma, atsižvelgiama į sutartą nediferencijuotosioms išlaidoms skirtų įsipareigojimų asignavimų, kurių mokėjimų asignavimų lygis prilygsta įsipareigojimų asignavimų lygiui, sumą. Tai apima papildomą žemės ūkio išlaidų sumažinimą 72,0 mln. EUR suma. Šis požiūris analogiškai taikomas ES įnašui decentralizuotoms agentūroms. Bendras poveikis – 156,4 mln. EUR sumažinimas;

| 2. | nustatoma, kad mokėjimų asignavimai visiems naujiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams, kuriuos pasiūlė Parlamentas, siekia 25 proc. atitinkamų įsipareigojimų asignavimų arba Parlamento pasiūlytą lygį, jei jis mažesnis. Tuo atveju, kai vykdomi bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai pratęsiami, mokėjimų asignavimų lygis nustatomas toks, koks apibrėžtas biudžeto projekte prie jo pridedant 25 proc. atitinkamų naujų įsipareigojimų asignavimų, arba nustatomas Parlamento pasiūlytas lygis, jeigu jis mažesnis. Bendras poveikis – 35,0 mln. EUR padidinimas; |
| --- | --- |

2.

nustatoma, kad mokėjimų asignavimai visiems naujiems bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams, kuriuos pasiūlė Parlamentas, siekia 25 proc. atitinkamų įsipareigojimų asignavimų arba Parlamento pasiūlytą lygį, jei jis mažesnis. Tuo atveju, kai vykdomi bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai pratęsiami, mokėjimų asignavimų lygis nustatomas toks, koks apibrėžtas biudžeto projekte prie jo pridedant 25 proc. atitinkamų naujų įsipareigojimų asignavimų, arba nustatomas Parlamento pasiūlytas lygis, jeigu jis mažesnis. Bendras poveikis – 35,0 mln. EUR padidinimas;

| 3. | dėl toliau nurodytų biudžeto eilučių patikslinimų susitarta atsižvelgiant į įsipareigojimų asignavimų, susijusių su diferencijuotomis išlaidomis, raidą: |
| --- | --- |

3.

dėl toliau nurodytų biudžeto eilučių patikslinimų susitarta atsižvelgiant į įsipareigojimų asignavimų, susijusių su diferencijuotomis išlaidomis, raidą:

| (EUR) |
| --- |
| Biudžeto eilutė/ Programa | Pavadinimas | Mokėjimų asignavimų pokytis |
| 2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1) | 2020 m. biudžetas | Skirtumas |
| 1.1.31 | „Horizontas 2020“ | | | 87 754 856 |
| 02 04 03 01 | Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas | 68 500 000 | 79 753 000 | 11 253 000 |
| 05 09 03 01 | Aprūpinimo saugiais aukštos kokybės maisto ir kitais biologiniais produktais užtikrinimas | 246 618 066 | 257 493 066 | 10 875 000 |
| 06 03 03 01 | Išteklius bei aplinką tausojančios, saugios ir integruotos Europos transporto sistemos sukūrimas | 72 392 254 | 78 482 254 | 6 090 000 |
| 08 02 02 02 | Galimybių gauti rizikos kapitalą siekiant investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinimas | 120 856 938 | 98 806 938 | -22 050 000 |
| 08 02 03 01 | Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas | 597 667 007 | 605 575 007 | 7 908 000 |
| 08 02 03 03 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas | 371 904 517 | 389 637 517 | 17 733 000 |
| 08 02 03 04 | Efektyviai išteklius naudojančios, aplinkai nekenkiančios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos sukūrimas | 281 336 863 | 288 816 863 | 7 480 000 |
| 08 02 03 05 | Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas | 270 375 566 | 276 823 566 | 6 448 000 |
| 08 02 04 | Kompetencijos sklaida ir dalyvių skaičiaus didinimas | 134 355 325 | 135 975 325 | 1 620 000 |
| 08 02 07 32 | II naujoviškų vaistų iniciatyvos (II NVI) bendroji įmonė | 184 313 342 | 179 520 198 | -4 793 144 |
| 08 02 08 | MVĮ priemonė | 532 049 827 | 553 649 827 | 21 600 000 |
| 09 04 01 01 | Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas | 466 500 000 | 468 325 000 | 1 825 000 |
| 09 04 02 01 | Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje | 711 700 000 | 716 567 000 | 4 867 000 |
| 09 04 03 01 | Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas | 147 200 000 | 149 633 000 | 2 433 000 |
| 09 04 03 02 | Integracinių, novatoriškų ir saugių Europos visuomenių kūrimo skatinimas | 47 700 000 | 48 000 000 | 300 000 |
| 09 04 03 03 | Saugios Europos visuomenės kūrimas | 55 400 000 | 52 400 000 | -3 000 000 |
| 15 03 01 01 | Programa „Marie Skłodowska-Curie veiksmai“ – Naujų gebėjimų, žinių ir inovacijų kūrimas, plėtojimas ir perdavimas | 862 725 632 | 865 158 632 | 2 433 000 |
| 18 05 03 01 | Saugios Europos visuomenės kūrimas | 168 549 256 | 165 549 256 | -3 000 000 |
| 32 04 03 01 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas | 398 861 189 | 416 594 189 | 17 733 000 |
| 1.1.32 | Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa | | | -1 100 000 |
| 08 03 01 02 | Euratomas — Branduolio dalijimasis ir radiacinė sauga | 92 297 374 | 91 597 374 | - 700 000 |
| 10 03 01 | Euratomo veikla tiesioginių mokslinių tyrimų srityje | 12 000 000 | 11 600 000 | - 400 000 |
| 1.1.4 | Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) | | | 5 000 000 |
| 02 02 02 | Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) galimybių gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma didinimas | 210 000 000 | 215 000 000 | 5 000 000 |
| 1.1.5 | Švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“) | | | 50 000 000 |
| 15 02 01 01 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai | 2 375 000 000 | 2 415 509 851 | 40 509 851 |
| 15 02 01 02 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos jaunimo reikalų srityje bei jaunimo dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimas | 180 000 000 | 187 583 896 | 7 583 896 |
| 15 02 02 | Meistriškumo Europos integracijos studijų ir mokslinių tyrimų veikloje skatinimas visame pasaulyje įgyvendinant programos „Jean Monnet“ veiksmus | 46 000 000 | 47 906 253 | 1 906 253 |
| 1.1.6 | Užimtumas ir socialinės inovacijos (EaSI) | | | -2 000 000 |
| 04 03 02 01 | Progress – parama Sąjungos užimtumo bei socialinei politikai ir darbo sąlygas reglamentuojantiems teisės aktams rengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti | 59 400 000 | 58 900 000 | - 500 000 |
| 04 03 02 03 | Mikrofinansai ir socialinis verslumas — Galimybių juridiniams ir fiziniams asmenims, ypač labiausiai atskirtiems nuo darbo rinkos, ir socialinėms įmonėms gauti finansavimą didinimas | 23 000 000 | 21 500 000 | -1 500 000 |
| 1.1.81 | Energetika | | | 28 740 000 |
| 32 02 01 01 | Energijos vidaus rinkos integracijos ir tinklų sąveikumo didinimas | 131 500 000 | 148 240 000 | 16 740 000 |
| 32 02 01 02 | Sąjungos energijos tiekimo saugumo didinimas | 128 200 000 | 134 200 000 | 6 000 000 |
| 32 02 01 03 | Indėlis į tvarų vystymąsi ir aplinkos apsaugą | 128 300 000 | 134 300 000 | 6 000 000 |
| 1.1.82 | Transportas | | | 11 100 000 |
| 06 02 01 01 | Kliūčių šalinimas, geležinkelių sąveikumo didinimas, trūkstamų jungčių sukūrimas ir tarpvalstybinių atkarpų patobulinimas | 980 000 000 | 989 435 000 | 9 435 000 |
| 06 02 01 02 | Tvarių ir efektyvių transporto sistemų užtikrinimas | 95 000 000 | 96 665 000 | 1 665 000 |
| 1.1.OTH. | Kiti veiksmai ir programos | | | - 200 000 |
| 26 02 01 | Viešųjų tiekimo, rangos ir paslaugų sutarčių sudarymo ir paskelbimo tvarka | 7 200 000 | 7 000 000 | - 200 000 |
| 1.1.SPEC. | Pagal Komisijos prerogatyvas ir Komisijai suteiktas specialiąsias kompetencijas finansuojami veiksmai | | | -1 200 000 |
| 02 03 01 | „Prekių ir paslaugų vidaus rinkos veikimas ir vystymas“ | 26 610 000 | 25 810 000 | - 800 000 |
| 09 02 01 | Sąjungos politikos nustatymas ir įgyvendinimas elektroninių ryšių srityje | 3 000 000 | 2 600 000 | - 400 000 |
| 1.2.5 | Jaunimo užimtumo iniciatyva (specialus papildomas asignavimas) | | | 3 000 000 |
| 04 02 64 | Jaunimo užimtumo iniciatyva | 600 000 000 | 603 000 000 | 3 000 000 |
| 2.0.4 | Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) | | | 5 000 001 |
| 34 02 01 | Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimas | 42 000 000 | 44 777 778 | 2 777 778 |
| 34 02 02 | Sąjungos atsparumo klimato kaitai didinimas | 22 500 000 | 24 087 302 | 1 587 302 |
| 34 02 03 | Geresnis klimato valdymas ir informacija visais lygmenimis | 15 000 000 | 15 634 921 | 634 921 |
| 3.0.11 | „Kūrybiška Europa“ | | | 6 000 000 |
| 09 05 01 | Paprogramė MEDIA — Veikla tarpvalstybiniu ir tarptautiniu mastu bei tarpvalstybinės sklaidos ir mobilumo skatinimas | 99 200 000 | 103 200 000 | 4 000 000 |
| 15 04 01 | Europos kultūros ir kūrybos sektoriuose veikiančių MVĮ ir mažų ir labai mažų organizacijų finansinio pajėgumo stiprinimas ir politikos formavimo bei naujų verslo modelių skatinimas | 29 200 000 | 30 000 000 | 800 000 |
| 15 04 02 | Paprogramė „Kultūra“ — Tarpvalstybinių veiksmų rėmimas ir tarptautinės sklaidos bei mobilumo skatinimas | 66 000 000 | 67 200 000 | 1 200 000 |
| 3.0.5 | Teisės, lygybė ir pilietiškumas | | | 1 200 000 |
| 33 02 01 | Teisių apsaugos ir didesnių galių suteikimo piliečiams užtikrinimas | 28 800 000 | 30 000 000 | 1 200 000 |
| 3.0.6 | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas | | | -15 000 000 |
| 23 03 01 01 | Nelaimių prevencija ir pasirengimas joms Sąjungoje | 63 000 000 | 48 000 000 | -15 000 000 |
| 3.0.7 | „Europa piliečiams“ | | | 1 000 000 |
| 18 04 01 01 | Programa „Europa piliečiams“ — Atminimo stiprinimas ir pilietinio dalyvavimo Sąjungos lygmeniu gebėjimų didinimas | 25 000 000 | 26 000 000 | 1 000 000 |
| 3.0.SPEC. | Pagal Komisijos prerogatyvas ir Komisijai suteiktas specialiąsias kompetencijas finansuojami veiksmai | | | 1 000 000 |
| 09 05 05 | Žiniasklaidos veiksmai | 22 000 000 | 23 000 000 | 1 000 000 |
| 4.0.1 | Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II) | | | -75 000 000 |
| 22 02 03 01 | Turkija. Politinių reformų ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas | 58 772 300 | 48 772 300 | -10 000 000 |
| 22 02 03 02 | Turkija. Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas | 463 786 099 | 398 786 099 | -65 000 000 |
| 4.0.3 | Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP) | | | 20 000 000 |
| 21 02 07 01 | Aplinka ir klimato kaita | 157 900 000 | 163 900 000 | 6 000 000 |
| 21 02 07 02 | Tvari energetika | 50 250 000 | 64 250 000 | 14 000 000 |
| 4.0.5 | Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) | | | -5 000 000 |
| 19 04 01 | Rinkimų procesų patikimumo didinimas, visų pirma vykdant rinkimų stebėjimo misijas | 42 000 000 | 37 000 000 | -5 000 000 |
| 4.0.OTH. | Kiti veiksmai ir programos | | | 2 000 000 |
| 13 07 01 | Finansinė parama, skirta Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti | 35 000 000 | 37 000 000 | 2 000 000 |
| 9.0.3 | Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF) | | | -50 000 000 |
| 13 06 01 | Pagalba valstybėms narėms didelės gaivalinės nelaimės atveju, kai itin nukenčia gyvenimo sąlygos, gamtinė aplinka ar ekonomika | 100 000 000 | 50 000 000 | -50 000 000 |
| | Bendra suma | | | 72 294 857 |

(EUR)

Biudžeto eilutė/ Programa

Pavadinimas

Mokėjimų asignavimų pokytis

2020 m. BP (įsk. TR Nr. 1)

2020 m. biudžetas

Skirtumas

1.1.31

„Horizontas 2020“

87 754 856

02 04 03 01

Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas

68 500 000

79 753 000

11 253 000

05 09 03 01

Aprūpinimo saugiais aukštos kokybės maisto ir kitais biologiniais produktais užtikrinimas

246 618 066

257 493 066

10 875 000

06 03 03 01

Išteklius bei aplinką tausojančios, saugios ir integruotos Europos transporto sistemos sukūrimas

72 392 254

78 482 254

6 090 000

08 02 02 02

Galimybių gauti rizikos kapitalą siekiant investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinimas

120 856 938

98 806 938

-22 050 000

08 02 03 01

Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas

597 667 007

605 575 007

7 908 000

08 02 03 03

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

371 904 517

389 637 517

17 733 000

08 02 03 04

Efektyviai išteklius naudojančios, aplinkai nekenkiančios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos sukūrimas

281 336 863

288 816 863

7 480 000

08 02 03 05

Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas

270 375 566

276 823 566

6 448 000

08 02 04

Kompetencijos sklaida ir dalyvių skaičiaus didinimas

134 355 325

135 975 325

1 620 000

08 02 07 32

II naujoviškų vaistų iniciatyvos (II NVI) bendroji įmonė

184 313 342

179 520 198

-4 793 144

08 02 08

MVĮ priemonė

532 049 827

553 649 827

21 600 000

09 04 01 01

Mokslinių tyrimų ateities ir besiformuojančių technologijų srityje stiprinimas

466 500 000

468 325 000

1 825 000

09 04 02 01

Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje

711 700 000

716 567 000

4 867 000

09 04 03 01

Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas

147 200 000

149 633 000

2 433 000

09 04 03 02

Integracinių, novatoriškų ir saugių Europos visuomenių kūrimo skatinimas

47 700 000

48 000 000

300 000

09 04 03 03

Saugios Europos visuomenės kūrimas

55 400 000

52 400 000

-3 000 000

15 03 01 01

Programa „Marie Skłodowska-Curie veiksmai“ – Naujų gebėjimų, žinių ir inovacijų kūrimas, plėtojimas ir perdavimas

862 725 632

865 158 632

2 433 000

18 05 03 01

Saugios Europos visuomenės kūrimas

168 549 256

165 549 256

-3 000 000

32 04 03 01

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

398 861 189

416 594 189

17 733 000

1.1.32

Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa

-1 100 000

08 03 01 02

Euratomas — Branduolio dalijimasis ir radiacinė sauga

92 297 374

91 597 374

- 700 000

10 03 01

Euratomo veikla tiesioginių mokslinių tyrimų srityje

12 000 000

11 600 000

- 400 000

1.1.4

Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME)

5 000 000

02 02 02

Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) galimybių gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma didinimas

210 000 000

215 000 000

5 000 000

1.1.5

Švietimo, mokymo ir sporto programa („Erasmus+“)

50 000 000

15 02 01 01

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai

2 375 000 000

2 415 509 851

40 509 851

15 02 01 02

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos jaunimo reikalų srityje bei jaunimo dalyvavimo Europos demokratiniame gyvenime skatinimas

180 000 000

187 583 896

7 583 896

15 02 02

Meistriškumo Europos integracijos studijų ir mokslinių tyrimų veikloje skatinimas visame pasaulyje įgyvendinant programos „Jean Monnet“ veiksmus

46 000 000

47 906 253

1 906 253

1.1.6

Užimtumas ir socialinės inovacijos (EaSI)

-2 000 000

04 03 02 01

Progress – parama Sąjungos užimtumo bei socialinei politikai ir darbo sąlygas reglamentuojantiems teisės aktams rengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti

59 400 000

58 900 000

- 500 000

04 03 02 03

Mikrofinansai ir socialinis verslumas — Galimybių juridiniams ir fiziniams asmenims, ypač labiausiai atskirtiems nuo darbo rinkos, ir socialinėms įmonėms gauti finansavimą didinimas

23 000 000

21 500 000

-1 500 000

1.1.81

Energetika

28 740 000

32 02 01 01

Energijos vidaus rinkos integracijos ir tinklų sąveikumo didinimas

131 500 000

148 240 000

16 740 000

32 02 01 02

Sąjungos energijos tiekimo saugumo didinimas

128 200 000

134 200 000

6 000 000

32 02 01 03

Indėlis į tvarų vystymąsi ir aplinkos apsaugą

128 300 000

134 300 000

6 000 000

1.1.82

Transportas

11 100 000

06 02 01 01

Kliūčių šalinimas, geležinkelių sąveikumo didinimas, trūkstamų jungčių sukūrimas ir tarpvalstybinių atkarpų patobulinimas

980 000 000

989 435 000

9 435 000

06 02 01 02

Tvarių ir efektyvių transporto sistemų užtikrinimas

95 000 000

96 665 000

1 665 000

1.1.OTH.

Kiti veiksmai ir programos

- 200 000

26 02 01

Viešųjų tiekimo, rangos ir paslaugų sutarčių sudarymo ir paskelbimo tvarka

7 200 000

7 000 000

- 200 000

1.1.SPEC.

Pagal Komisijos prerogatyvas ir Komisijai suteiktas specialiąsias kompetencijas finansuojami veiksmai

-1 200 000

02 03 01

„Prekių ir paslaugų vidaus rinkos veikimas ir vystymas“

26 610 000

25 810 000

- 800 000

09 02 01

Sąjungos politikos nustatymas ir įgyvendinimas elektroninių ryšių srityje

3 000 000

2 600 000

- 400 000

1.2.5

Jaunimo užimtumo iniciatyva (specialus papildomas asignavimas)

3 000 000

04 02 64

Jaunimo užimtumo iniciatyva

600 000 000

603 000 000

3 000 000

2.0.4

Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE)

5 000 001

34 02 01

Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimas

42 000 000

44 777 778

2 777 778

34 02 02

Sąjungos atsparumo klimato kaitai didinimas

22 500 000

24 087 302

1 587 302

34 02 03

Geresnis klimato valdymas ir informacija visais lygmenimis

15 000 000

15 634 921

634 921

3.0.11

„Kūrybiška Europa“

6 000 000

09 05 01

Paprogramė MEDIA — Veikla tarpvalstybiniu ir tarptautiniu mastu bei tarpvalstybinės sklaidos ir mobilumo skatinimas

99 200 000

103 200 000

4 000 000

15 04 01

Europos kultūros ir kūrybos sektoriuose veikiančių MVĮ ir mažų ir labai mažų organizacijų finansinio pajėgumo stiprinimas ir politikos formavimo bei naujų verslo modelių skatinimas

29 200 000

30 000 000

800 000

15 04 02

Paprogramė „Kultūra“ — Tarpvalstybinių veiksmų rėmimas ir tarptautinės sklaidos bei mobilumo skatinimas

66 000 000

67 200 000

1 200 000

3.0.5

Teisės, lygybė ir pilietiškumas

1 200 000

33 02 01

Teisių apsaugos ir didesnių galių suteikimo piliečiams užtikrinimas

28 800 000

30 000 000

1 200 000

3.0.6

Sąjungos civilinės saugos mechanizmas

-15 000 000

23 03 01 01

Nelaimių prevencija ir pasirengimas joms Sąjungoje

63 000 000

48 000 000

-15 000 000

3.0.7

„Europa piliečiams“

1 000 000

18 04 01 01

Programa „Europa piliečiams“ — Atminimo stiprinimas ir pilietinio dalyvavimo Sąjungos lygmeniu gebėjimų didinimas

25 000 000

26 000 000

1 000 000

3.0.SPEC.

Pagal Komisijos prerogatyvas ir Komisijai suteiktas specialiąsias kompetencijas finansuojami veiksmai

1 000 000

09 05 05

Žiniasklaidos veiksmai

22 000 000

23 000 000

1 000 000

4.0.1

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP II)

-75 000 000

22 02 03 01

Turkija. Politinių reformų ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas

58 772 300

48 772 300

-10 000 000

22 02 03 02

Turkija. Ekonominio, socialinio ir teritorinio vystymosi ir laipsniško teisės aktų derinimo su Sąjungos acquis rėmimas

463 786 099

398 786 099

-65 000 000

4.0.3

Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP)

20 000 000

21 02 07 01

Aplinka ir klimato kaita

157 900 000

163 900 000

6 000 000

21 02 07 02

Tvari energetika

50 250 000

64 250 000

14 000 000

4.0.5

Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP)

-5 000 000

19 04 01

Rinkimų procesų patikimumo didinimas, visų pirma vykdant rinkimų stebėjimo misijas

42 000 000

37 000 000

-5 000 000

4.0.OTH.

Kiti veiksmai ir programos

2 000 000

13 07 01

Finansinė parama, skirta Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti

35 000 000

37 000 000

2 000 000

9.0.3

Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF)

-50 000 000

13 06 01

Pagalba valstybėms narėms didelės gaivalinės nelaimės atveju, kai itin nukenčia gyvenimo sąlygos, gamtinė aplinka ar ekonomika

100 000 000

50 000 000

-50 000 000

Bendra suma

72 294 857

1.5.   Rezervai

Rezervai 2020 m. biudžete nustatomi pagal biudžeto projektą, iš dalies pakeistą Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, išskyrus biudžeto straipsnius 13 06 01 (Europos Sąjungos solidarumo fondas) ir 18 03 02 (Europos prieglobsčio paramos biuras – EASO), kurių atitinkami rezervai panaikinami.

1.6.   Biudžeto pastabos

Jeigu ankstesnėse dalyse konkrečiai nenurodyta kitaip, Europos Parlamento arba Tarybos pakeitimai, padaryti biudžeto pastabų tekste, patvirtinami, išskyrus tolesnėse lentelėse nurodytų biudžeto eilučių pastabas:

| — | Biudžeto eilutės, kurių Europos Parlamento atlikti pakeitimai yra patvirtinti su pakeitimu, kurį Komisija pasiūlė savo rašte dėl įgyvendinamumo.







  Biudžeto eilutė | Pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| 15 02 01 01 | Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai |
| 19 05 01 | Bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis siekiant stiprinti ir remti Sąjungos ir abipusius interesus |
| 21 02 07 03 | Žmogaus socialinė raida |
| 21 02 08 01 | Pilietinė visuomenė vystymosi procese |
| 21 07 01 | Bendradarbiavimas su Grenlandija |

—

Biudžeto eilutės, kurių Europos Parlamento atlikti pakeitimai yra patvirtinti su pakeitimu, kurį Komisija pasiūlė savo rašte dėl įgyvendinamumo.

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

15 02 01 01

Kompetencijos ir bendradarbiavimo Europos švietimo ir mokymo srityje skatinimas ir jų svarba darbo rinkai

19 05 01

Bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis siekiant stiprinti ir remti Sąjungos ir abipusius interesus

21 02 07 03

Žmogaus socialinė raida

21 02 08 01

Pilietinė visuomenė vystymosi procese

21 07 01

Bendradarbiavimas su Grenlandija

| — | Biudžeto eilutės, kurių atitinkamos biudžeto pastabos, kaip pasiūlyta biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, yra patvirtintos.







  Biudžeto eilutė | Pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| 02 04 03 01 | Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas |
| 06 01 04 01 | Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EIPT) rėmimo išlaidos — Transportas |
| 07 02 06 | Europos aplinkos agentūra |
| 08 02 03 03 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas |
| 08 02 03 05 | Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas |
| 08 02 07 33 | Biologinės pramonės sektorių (BPS) bendroji įmonė — Rėmimo išlaidos |
| 09 02 01 | Sąjungos politikos nustatymas ir įgyvendinimas elektroninių ryšių srityje |
| 13 04 61 01 | Sanglaudos fondas — Techninė pagalba veiklai |
| 21 01 04 05 | Bendradarbiavimo priemonės branduolinės saugos srityje (INSC) rėmimo išlaidos |
| 32 04 03 01 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas |

—

Biudžeto eilutės, kurių atitinkamos biudžeto pastabos, kaip pasiūlyta biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, yra patvirtintos.

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

02 04 03 01

Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas

06 01 04 01

Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EIPT) rėmimo išlaidos — Transportas

07 02 06

Europos aplinkos agentūra

08 02 03 03

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

08 02 03 05

Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas

08 02 07 33

Biologinės pramonės sektorių (BPS) bendroji įmonė — Rėmimo išlaidos

09 02 01

Sąjungos politikos nustatymas ir įgyvendinimas elektroninių ryšių srityje

13 04 61 01

Sanglaudos fondas — Techninė pagalba veiklai

21 01 04 05

Bendradarbiavimo priemonės branduolinės saugos srityje (INSC) rėmimo išlaidos

32 04 03 01

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

| — | Biudžeto eilutės, kurių atitinkamos biudžeto pastabos, kaip pasiūlyta biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu, yra patvirtintos su šiais pakeitimais.







  Biudžeto eilutė | Pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| 04 03 02 01 | Progress – parama Sąjungos užimtumo bei socialinei politikai ir darbo sąlygas reglamentuojantiems teisės aktams rengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti |
| Iš dalies pakeisti tekstą taip: – skatinti darbo vietų kurti,naudojant socialinį ženklą skatinti didesnę socialinę konvergenciją, skatinti jaunimo užimtumą ir kovoti su skurdu


  deramas darbo vietas užtikrinant stabilų užimtumą ir tinkamą darbo užmokestį, skatinant priimtiną jaunimo užimtumą ir kovoti su skurdu, skatinant socialinę konvergenciją
  . |
| 08 02 03 01 | Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas |
| Iš dalies pakeisti tekstą taip: Šios veiklos tikslas – visiems užtikrinti sveikatą ir gerovę visą gyvenimą, taikyti kokybiškas ir ekonomiškai tvarias sveikatos ir priežiūros sistemas, sveikatos priežiūrai tampant vis labiau individualizuota ir veiksmingesne, ir suteikti naujų darbo vietų ir augimo sveikatos sektoriuje galimybių. Tuo tikslu, vykdant veiklą, daugiausia dėmesio bus skiriama veiksmingam sveikatos ugdymui ir ligų prevencijai (pvz., sveikatos veiksnių suvokimui, geresnių prevencinių skiepų kūrimui). Ypatingas dėmesys bus atkreiptas į sveikatos ypatumus, susijusius su lytimi ir amžiumi. Taip pat daug dėmesio bus skiriama ligų,

  įskaitant vėžį

  , negalių ir sutrikusių funkcijų valdymui, priežiūrai bei gydymui, visų pirma, labiau individualizuojant mediciną (pvz., pritaikant žinias klinikinėje praktikoje ir skirtingo masto inovacinėje veikloje, geriau naudojant sveikatos duomenis, užtikrinant savarankišką gyvenimą ir paramą). Be to, bus stengiamasi pagerinti sprendimų, susijusių su prevencija ir gydymu, priėmimą, nustatyti geriausią patirtį sveikatos priežiūros sektoriuje ir ja dalytis, remti kompleksinę rūpybą ir technologinių, organizacinių bei socialinių inovacijų, suteikiančių galimybę visų pirma vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliesiems likti aktyviems ir savarankiškiems, diegimą. Galiausiai įgyvendinama veikla bus grindžiama lyties aspektu: vadovaujantis tokiu požiūriu bus, be kita ko, pripažinta moterų vieta tiek neoficialios, tiek oficialios priežiūros sektoriuje. |
| 08 02 03 03 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas |
| Papildoma šiuo tekstu:


  Reikia skirti dėmesį pagalbai siekiant panaikinti mokslinių tyrimų ir inovacijų skirtumą Europoje, nepažeidžiant pažangumo kriterijų. |
| 08 02 08 | MVĮ priemonė |
| Iš dalies pakeisti tekstą taip::



  Pagal Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį šiam biudžeto straipsniui galima panaudoti 72 000 000  EUR įsipareigojimų asignavimų sumą, atsižvelgiant į dėl visiškai ar iš dalies neįvykdytų mokslinių tyrimų projektų 2018 m. panaikintus įsipareigojimus. |
| 09 04 02 01 | Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje |
| Įrašomas toliau pateikiamas tekstas.


  Tai galėtų apimti tolesnius Europos interneto paieškos sistemų kūrimo mokslinius tyrimus. |
| 09 04 03 02 | Integracinių, novatoriškų ir saugių Europos visuomenių kūrimo skatinimas |
| Iš dalies pakeisti tekstą taip:: Antrojo uždavinio tikslas – „prisidėti prie Europos intelektualinio pagrindo ir kultūros paveldo supratimo: jos istorijos ir daugelio europinių ir ne europinių veiksnių, semtis įkvėpimo mūsų šiandieniniam gyvenimui“, taip pat sudaryti geresnes sąlygas susipažinti su šiuo kultūros paveldu ir juo naudotis,

  taip pat prisidedant prie būsimos Europos kultūros paveldo debesijos kūrimo
  . |
| 32 04 03 01 | Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas |
| Papildoma šiuo tekstu:


  Reikia skirti dėmesį pagalbai siekiant panaikinti mokslinių tyrimų ir inovacijų skirtumą Europoje, nepažeidžiant pažangumo kriterijų. |
| 32 02 77 12 | Parengiamieji veiksmai — Visapusiškos paramos anglies ir daug anglies dioksido išmetantiems pereinamojo laikotarpio regionams nustatymas |
| Papildoma šiuo tekstu:








  — | sukurti bendrą įvairių generalinių direktoratų grupę, kuri siektų a) nustatyti galimos Sąjungos politikos ir (arba) programų sinergijos sritis siekiant užtikrinti veiksmingiausią finansinę ir politinę paramą po 2020 m.; b) pagalbos regionams (centrinėms ir vietos institucijoms) teikimą jiems rengiant tvaraus perėjimo strategijas

  suteikiant labiau pritaikytų priemonių, skirtų regionų vidaus mainams geriausios praktikos pavyzdžiais, įskaitant išsamius veiksmų planus, skirtus mažataršės reindustrializacijos reikmėms
  ; |

—

Biudžeto eilutės, kurių atitinkamos biudžeto pastabos, kaip pasiūlyta biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu, yra patvirtintos su šiais pakeitimais.

Biudžeto eilutė

Pavadinimas

04 03 02 01

Progress – parama Sąjungos užimtumo bei socialinei politikai ir darbo sąlygas reglamentuojantiems teisės aktams rengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti

Iš dalies pakeisti tekstą taip: – skatinti darbo vietų kurti,naudojant socialinį ženklą skatinti didesnę socialinę konvergenciją, skatinti jaunimo užimtumą ir kovoti su skurdu


  deramas darbo vietas užtikrinant stabilų užimtumą ir tinkamą darbo užmokestį, skatinant priimtiną jaunimo užimtumą ir kovoti su skurdu, skatinant socialinę konvergenciją
  .

08 02 03 01

Sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas

Iš dalies pakeisti tekstą taip: Šios veiklos tikslas – visiems užtikrinti sveikatą ir gerovę visą gyvenimą, taikyti kokybiškas ir ekonomiškai tvarias sveikatos ir priežiūros sistemas, sveikatos priežiūrai tampant vis labiau individualizuota ir veiksmingesne, ir suteikti naujų darbo vietų ir augimo sveikatos sektoriuje galimybių. Tuo tikslu, vykdant veiklą, daugiausia dėmesio bus skiriama veiksmingam sveikatos ugdymui ir ligų prevencijai (pvz., sveikatos veiksnių suvokimui, geresnių prevencinių skiepų kūrimui). Ypatingas dėmesys bus atkreiptas į sveikatos ypatumus, susijusius su lytimi ir amžiumi. Taip pat daug dėmesio bus skiriama ligų,

  įskaitant vėžį

  , negalių ir sutrikusių funkcijų valdymui, priežiūrai bei gydymui, visų pirma, labiau individualizuojant mediciną (pvz., pritaikant žinias klinikinėje praktikoje ir skirtingo masto inovacinėje veikloje, geriau naudojant sveikatos duomenis, užtikrinant savarankišką gyvenimą ir paramą). Be to, bus stengiamasi pagerinti sprendimų, susijusių su prevencija ir gydymu, priėmimą, nustatyti geriausią patirtį sveikatos priežiūros sektoriuje ir ja dalytis, remti kompleksinę rūpybą ir technologinių, organizacinių bei socialinių inovacijų, suteikiančių galimybę visų pirma vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliesiems likti aktyviems ir savarankiškiems, diegimą. Galiausiai įgyvendinama veikla bus grindžiama lyties aspektu: vadovaujantis tokiu požiūriu bus, be kita ko, pripažinta moterų vieta tiek neoficialios, tiek oficialios priežiūros sektoriuje.

08 02 03 03

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

Papildoma šiuo tekstu:


  Reikia skirti dėmesį pagalbai siekiant panaikinti mokslinių tyrimų ir inovacijų skirtumą Europoje, nepažeidžiant pažangumo kriterijų.

08 02 08

MVĮ priemonė

Iš dalies pakeisti tekstą taip::



  Pagal Finansinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį šiam biudžeto straipsniui galima panaudoti 72 000 000  EUR įsipareigojimų asignavimų sumą, atsižvelgiant į dėl visiškai ar iš dalies neįvykdytų mokslinių tyrimų projektų 2018 m. panaikintus įsipareigojimus.

09 04 02 01

Pirmavimas informacinių ir ryšių technologijų srityje

Įrašomas toliau pateikiamas tekstas.


  Tai galėtų apimti tolesnius Europos interneto paieškos sistemų kūrimo mokslinius tyrimus.

09 04 03 02

Integracinių, novatoriškų ir saugių Europos visuomenių kūrimo skatinimas

Iš dalies pakeisti tekstą taip:: Antrojo uždavinio tikslas – „prisidėti prie Europos intelektualinio pagrindo ir kultūros paveldo supratimo: jos istorijos ir daugelio europinių ir ne europinių veiksnių, semtis įkvėpimo mūsų šiandieniniam gyvenimui“, taip pat sudaryti geresnes sąlygas susipažinti su šiuo kultūros paveldu ir juo naudotis,

  taip pat prisidedant prie būsimos Europos kultūros paveldo debesijos kūrimo
  .

32 04 03 01

Perėjimo prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energijos sistemos užtikrinimas

Papildoma šiuo tekstu:


  Reikia skirti dėmesį pagalbai siekiant panaikinti mokslinių tyrimų ir inovacijų skirtumą Europoje, nepažeidžiant pažangumo kriterijų.

32 02 77 12

Parengiamieji veiksmai — Visapusiškos paramos anglies ir daug anglies dioksido išmetantiems pereinamojo laikotarpio regionams nustatymas

Papildoma šiuo tekstu:

—

sukurti bendrą įvairių generalinių direktoratų grupę, kuri siektų a) nustatyti galimos Sąjungos politikos ir (arba) programų sinergijos sritis siekiant užtikrinti veiksmingiausią finansinę ir politinę paramą po 2020 m.; b) pagalbos regionams (centrinėms ir vietos institucijoms) teikimą jiems rengiant tvaraus perėjimo strategijas

  suteikiant labiau pritaikytų priemonių, skirtų regionų vidaus mainams geriausios praktikos pavyzdžiais, įskaitant išsamius veiksmų planus, skirtus mažataršės reindustrializacijos reikmėms
  ;

| — | pakeisti esamų suinteresuotųjų subjektų forumų, įskaitant socialinį dialogą ir dialogą su pilietine visuomene apskritai, kryptį ir orientuotis į teisingos pertvarkos ir ekonominių strategijų rengimą; |
| --- | --- |

—

pakeisti esamų suinteresuotųjų subjektų forumų, įskaitant socialinį dialogą ir dialogą su pilietine visuomene apskritai, kryptį ir orientuotis į teisingos pertvarkos ir ekonominių strategijų rengimą;

| — | teikti papildomą finansinę paramą, ją pridedant prie lėšų pagal esamas finansavimo schemas, neperkeliant lėšų iš kitų programų, siekiant, kad labiausiai paveiktuose regionuose ir bendruomenėse būtų parengti regioninio ir (arba) vietos lygmens teisingos pertvarkos, siekiant anglies dioksido poveikio neutralizavimo iki 2050 m., planai; papildomu finansavimu taip pat turėtų būti remiami esami arba būsimi teritoriniai / bendruomenės projektai, kurie grindžiami perėjimo paveiktų darbuotojų ir bendruomenių dalyvavimu rengiant konsultacijas ir suteikiant daugiau galių; |
| --- | --- |

—

teikti papildomą finansinę paramą, ją pridedant prie lėšų pagal esamas finansavimo schemas, neperkeliant lėšų iš kitų programų, siekiant, kad labiausiai paveiktuose regionuose ir bendruomenėse būtų parengti regioninio ir (arba) vietos lygmens teisingos pertvarkos, siekiant anglies dioksido poveikio neutralizavimo iki 2050 m., planai; papildomu finansavimu taip pat turėtų būti remiami esami arba būsimi teritoriniai / bendruomenės projektai, kurie grindžiami perėjimo paveiktų darbuotojų ir bendruomenių dalyvavimu rengiant konsultacijas ir suteikiant daugiau galių;

| — | kad būtų pasiekti ES tikslai klimato srityje ir įvykdyti ES įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, kartu užtikrinant sąžiningą energetikos pertvarką, pagal kurią anglių pramonės regionai nepaliekami nuošalyje, turi būti sustiprinta Anglių pramonės regionų pertvarkos platforma ir jos sekretoriatas (minėta platforma sukurta 2018 m., vadovaujantis Paryžiaus susitarimu, ir toliau veikė 2019 m.), padidinant tam tikslui skirtas 2020 m. biudžeto sumas ir išplečiant veiksmų aprėptį siekiant: |
| --- | --- |

—

kad būtų pasiekti ES tikslai klimato srityje ir įvykdyti ES įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, kartu užtikrinant sąžiningą energetikos pertvarką, pagal kurią anglių pramonės regionai nepaliekami nuošalyje, turi būti sustiprinta Anglių pramonės regionų pertvarkos platforma ir jos sekretoriatas (minėta platforma sukurta 2018 m., vadovaujantis Paryžiaus susitarimu, ir toliau veikė 2019 m.), padidinant tam tikslui skirtas 2020 m. biudžeto sumas ir išplečiant veiksmų aprėptį siekiant:

| — | toliau teikti techninę pagalbą ir didinti potencialą daug anglies dioksido išskiriančiuose ES regionuose, kuriuose naudojama daug anglių, tokiose srityse, kaip antai strategijų rengimas, projektų rengimas, projektų finansavimas, sąlygų privačiosioms investicijoms sudarymas (nuo 2019 m. kovo mėn. ES iniciatyvoje dalyvavo net 20 regionų, kuriuose buvo vykdomas bandomasis projektas; 2017 m. tokių regionų tebuvo 4); |
| --- | --- |

—

toliau teikti techninę pagalbą ir didinti potencialą daug anglies dioksido išskiriančiuose ES regionuose, kuriuose naudojama daug anglių, tokiose srityse, kaip antai strategijų rengimas, projektų rengimas, projektų finansavimas, sąlygų privačiosioms investicijoms sudarymas (nuo 2019 m. kovo mėn. ES iniciatyvoje dalyvavo net 20 regionų, kuriuose buvo vykdomas bandomasis projektas; 2017 m. tokių regionų tebuvo 4);

| — | bendradarbiauti su Energijos bendrijos nariais ir stebėtojais anglių pramonės regionų pertvarkos srityje, organizuojant regionų informavimą, kartu su tarptautinėmis finansų įstaigomis ir tarptautiniais partneriais; |
| --- | --- |

—

bendradarbiauti su Energijos bendrijos nariais ir stebėtojais anglių pramonės regionų pertvarkos srityje, organizuojant regionų informavimą, kartu su tarptautinėmis finansų įstaigomis ir tarptautiniais partneriais;

| — | plėtoti Anglių pramonės regionų pertvarkos platformos socialinį aspektą, taikant pažangiąją socialinių inovacijų praktiką: darbuotojų perkvalifikavimą ir jų kvalifikacijos kėlimą, programas jaunimui ir į pensiją išėjusiems šachtininkams. |
| --- | --- |

—

plėtoti Anglių pramonės regionų pertvarkos platformos socialinį aspektą, taikant pažangiąją socialinių inovacijų praktiką: darbuotojų perkvalifikavimą ir jų kvalifikacijos kėlimą, programas jaunimui ir į pensiją išėjusiems šachtininkams.

34 02 01

Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimas

Papildoma šiuo tekstu:

Integruotų projektų srityje reikėtų atsižvelgti į projektų atrankos paskirstymo elementą siekiant užtikrinti geografinę pusiausvyrą. Jis yra orientacinio pobūdžio ir neturėtų reikšti lėšų ar paskirstymo užtikrinimo pagal valstybę narę.

34 02 02

Sąjungos atsparumo klimato kaitai didinimas

Papildoma šiuo tekstu:


  Integruotų projektų srityje reikėtų atsižvelgti į projektų atrankos paskirstymo elementą siekiant užtikrinti geografinę pusiausvyrą. Jis yra orientacinio pobūdžio ir neturėtų reikšti lėšų ar paskirstymo užtikrinimo pagal valstybę narę.

34 02 03

Geresnis klimato valdymas ir informacija visais lygmenimis

Papildoma šiuo tekstu::


  Integruotų projektų srityje reikėtų atsižvelgti į projektų atrankos paskirstymo elementą siekiant užtikrinti geografinę pusiausvyrą. Jis yra orientacinio pobūdžio ir neturėtų reikšti lėšų ar paskirstymo užtikrinimo pagal valstybę narę.

Šiuo atveju reikia suprasti, kad Europos Parlamento arba Tarybos atliekamais pakeitimais negali būti iš dalies pakeistas galiojantis teisinis pagrindas arba išplėsta jo taikymo sritis ar pažeistas institucijų administracinis savarankiškumas ir kad veiksmas gali būti finansuojamas turimais ištekliais.

1.7.   Biudžeto nomenklatūra

Susitarta dėl biudžeto nomenklatūros, kurią pasiūlė Komisija biudžeto projekte, iš dalies pakeistame Taisomuoju raštu Nr. 1/2020, įtraukiant bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, atsižvelgiant į toliau pateikiamus pakeitimus.

| Biudžeto eilutė pagal EP svarstymą | Kategorija: | Pavadinimas / Naujas pavadinimas | Nauja biudžeto eilutė | Naujas punktas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 02 04 77 08 | 1a | Bandomasis projektas — Aviacijos atsparumas GNSS trukdymui ir
  kibernetinėms grėsmėms

  klastojimui | 02 04 77 08 | 1a |
| 06 02 77 25 | 1a | Bandomasis projektas — Lėktuvų ekologinis ženklinimas / Parodomasis projektas siekiant aviacijos srityje taikyti savanoriško ekologinio ženklinimo sistemą remiantis EASA ekologiškumo portalu | 06 02 77 25 | 1a |
| 06 02 77 26 | 2 | Bandomasis projektas — Judumo mieste susiejimas su oro transporto infrastruktūra | 06 02 77 26 | 1a |
| 06 02 77 27 | 2 | Bandomasis projektas — tarpvalstybinių naktinių traukinių transporto gaivinimas | 06 02 77 27 | 1a |
| 06 02 77 28 | 2 | Bandomasis projektas — Europos jūrų uostų žalinimo pajėgumai | 06 02 77 28 | 1a |
| 09 02 77 15 | 2 | Bandomasis projektas — Pažangus miesto judumas autonominėmis transporto priemonėmis | 09 02 77 15 | 1a |
| 13 03 77 30 | 1b | Bandomasis projektas – „BEST Culture“: Kultūros įvairovės rėmimo Europos užjūrio regionuose programa | 13 03 77 30 | 1b |
| 14 03 77 05 | 1a | Bandomasis projektas – Europos turto registro kovojant su pinigų plovimu ir mokesčių slėpimu galimybių studija | 12 02 77 11 | 1a |
| 15 04 77 22 | 1a | Parengiamieji veiksmai — Finansavimas, mokymai, inovacijos ir patentavimas kultūros ir kūrybos pramonės sektoriuose | 15 04 77 22 | 3 |
| 15 04 77 23 | 1a | Parengiamieji veiksmai — Žydų kapinių apsauga Europoje: visapusiško įvertinimo procesas, vykdant mokslinius tyrimus ir stebėseną bei pateikiant konkrečios kainos pasiūlymus dėl apsaugos | 15 04 77 23 | 3 |
| 32 02 77 16 | 1a | Parengiamieji veiksmai — Visapusiškos paramos anglies ir daug anglies dioksido išmetantiems pereinamojo laikotarpio regionams nustatymas | 32 02 77 12 | 1a |
| 32 02 77 17 | 1a | Parengiamieji veiksmai — Salų mokymas, kaip rengti pasiūlymų dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų konkursus | 32 02 77 16 | 1a |
| 32 02 77 18 | 1a | Parengiamieji veiksmai — Europos Sąjungos ir jai nepriklausančių kaimų bendradarbiavimo klimato politikos srityje stiprinimas kuriant kaimo tapatybę remiantis merų paktu | 32 02 77 17 | 1a |
| 32 02 77 19 | 1b | Bandomasis projektas — Energetikos bendrijų saugykla – Energetikos bendrijų stebėsena ir joms teikiama parama Europos Sąjungoje | 32 02 77 18 | 1a |
| 32 02 77 20 | 2 | Bandomasis projektas — Įmonių dalyvavimas energetikos pertvarkos procese | 32 02 77 19 | 1a |
| 33 04 77 07 | 3 | Bandomasis projektas — Įtraukus saityno prieinamumas kognityvinę negalią turintiems asmenims (Įtraukus saitynas: prieiga visiems) | 09 04 77 29 | 3 |
| 33 04 77 08 | 2 | Bandomasis projektas — Bendrojoje rinkoje parduodamų produktų kokybės tariamų skirtumų vertinimas | 33 04 77 07 | 1a |

Biudžeto eilutė pagal EP svarstymą

Kategorija:

Pavadinimas / Naujas pavadinimas

Nauja biudžeto eilutė

Naujas punktas

02 04 77 08

1a

Bandomasis projektas — Aviacijos atsparumas GNSS trukdymui ir
  kibernetinėms grėsmėms

  klastojimui

02 04 77 08

1a

06 02 77 25

1a

Bandomasis projektas — Lėktuvų ekologinis ženklinimas / Parodomasis projektas siekiant aviacijos srityje taikyti savanoriško ekologinio ženklinimo sistemą remiantis EASA ekologiškumo portalu

06 02 77 25

1a

06 02 77 26

2

Bandomasis projektas — Judumo mieste susiejimas su oro transporto infrastruktūra

06 02 77 26

1a

06 02 77 27

2

Bandomasis projektas — tarpvalstybinių naktinių traukinių transporto gaivinimas

06 02 77 27

1a

06 02 77 28

2

Bandomasis projektas — Europos jūrų uostų žalinimo pajėgumai

06 02 77 28

1a

09 02 77 15

2

Bandomasis projektas — Pažangus miesto judumas autonominėmis transporto priemonėmis

09 02 77 15

1a

13 03 77 30

1b

Bandomasis projektas – „BEST Culture“: Kultūros įvairovės rėmimo Europos užjūrio regionuose programa

13 03 77 30

1b

14 03 77 05

1a

Bandomasis projektas – Europos turto registro kovojant su pinigų plovimu ir mokesčių slėpimu galimybių studija

12 02 77 11

1a

15 04 77 22

1a

Parengiamieji veiksmai — Finansavimas, mokymai, inovacijos ir patentavimas kultūros ir kūrybos pramonės sektoriuose

15 04 77 22

3

15 04 77 23

1a

Parengiamieji veiksmai — Žydų kapinių apsauga Europoje: visapusiško įvertinimo procesas, vykdant mokslinius tyrimus ir stebėseną bei pateikiant konkrečios kainos pasiūlymus dėl apsaugos

15 04 77 23

3

32 02 77 16

1a

Parengiamieji veiksmai — Visapusiškos paramos anglies ir daug anglies dioksido išmetantiems pereinamojo laikotarpio regionams nustatymas

32 02 77 12

1a

32 02 77 17

1a

Parengiamieji veiksmai — Salų mokymas, kaip rengti pasiūlymų dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų konkursus

32 02 77 16

1a

32 02 77 18

1a

Parengiamieji veiksmai — Europos Sąjungos ir jai nepriklausančių kaimų bendradarbiavimo klimato politikos srityje stiprinimas kuriant kaimo tapatybę remiantis merų paktu

32 02 77 17

1a

32 02 77 19

1b

Bandomasis projektas — Energetikos bendrijų saugykla – Energetikos bendrijų stebėsena ir joms teikiama parama Europos Sąjungoje

32 02 77 18

1a

32 02 77 20

2

Bandomasis projektas — Įmonių dalyvavimas energetikos pertvarkos procese

32 02 77 19

1a

33 04 77 07

3

Bandomasis projektas — Įtraukus saityno prieinamumas kognityvinę negalią turintiems asmenims (Įtraukus saitynas: prieiga visiems)

09 04 77 29

3

33 04 77 08

2

Bandomasis projektas — Bendrojoje rinkoje parduodamų produktų kokybės tariamų skirtumų vertinimas

33 04 77 07

1a

2.   Pareiškimai

2.1   Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl EASO finansavimo

Europos Parlamentas ir Taryba atsižvelgia į Komisijos ketinimą peržiūrėti 2020 m. Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) finansavimo reikalavimus, kai tik bus priimtas 2018 m. rugsėjo 12 d. pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Agentūros operatyvinės paramos pajėgumų sustiprinimo.

Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja reaguoti į galimą prašymą padidinti ES 2020 m. įnašą į EASO, dėl kurio biudžeto valdymo institucijai gali tekti, atsižvelgiant į prašymo skubumą, perkelti lėšas ar parengti taisomojo biudžeto projektą.

2.2.   Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl mokėjimų asignavimų

Europos Parlamentas ir Taryba primena, kad, atsižvelgiant į vykdymą, reikia užtikrinti reguliarią pažangą vykdant mokėjimus, lyginant su asignavimais įsipareigojimams, kad būtų išvengta neįprastai daug metų pabaigoje susikaupusių neapmokėtų sąskaitų.

Europos Parlamentas ir Taryba ragina Komisiją 2020 m. toliau atidžiai ir aktyviai stebėti 2014–2020 m. programų (visų pirma susijusių su 1b išlaidų pakategore ir kaimo plėtra) įgyvendinimą. Todėl jie prašo Komisijos laiku pateikti atnaujintus duomenis apie esamą įgyvendinimo padėtį ir 2020 m. mokėjimų asignavimų sąmatas.

Jeigu iš duomenų bus matyti, kad į 2020 m. biudžetą įtrauktų asignavimų lėšų poreikiams patenkinti nepakanka, Europos Parlamentas ir Taryba prašo Komisijos kuo greičiau pateikti tinkamą sprendimą, inter alia, taisomąjį biudžetą, kad biudžeto valdymo institucija tinkamu laiku galėtų priimti visus būtinus sprendimus tinkamai pagrįstiems poreikiams patenkinti. Kai taikytina, Europos Parlamentas ir Taryba atsižvelgs į reikalo skubumą. Tarybai dėl to prireikus gali tekti sutrumpinti aštuonių savaičių laikotarpį.

2.3   Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija primena, kad jaunimo nedarbo mažinimas tebėra vienas iš svarbių bendrų politinių prioritetų, ir šiuo tikslu jie dar kartą patvirtina savo ryžtą kuo veiksmingiau panaudoti turimas biudžeto lėšas šiai problemai spręsti, visų pirma įgyvendinant Jaunimo užimtumo iniciatyvą.

Europos Parlamentas ir Taryba pakviečia Komisiją atidžiai stabėti šios iniciatyvos įgyvendinimo tendenciją ir anksčiau nei 2020 m. birželio 30 d. pateikti ataskaitą.

Jeigu Komisijos vertinimas patvirtins, kad reikia padidinti Jaunimo užimtumo iniciatyvai skiriamas lėšas, Komisija tuo pačiu metu pateiks taisomojo biudžeto projektą, pagal kurį Jaunimo užimtumo iniciatyvai skiriamos lėšos bus padidintos 50 mln. EUR.

Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigoja skubiai išnagrinėti Komisijos pateiktą 2020 m. taisomojo biudžeto projektą.

2.4.   Vienašalis Komisijos pareiškimas dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos

Norint padidinti Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirtas lėšas, reikia atlikti Bendrųjų nuostatų reglamento techninį pakeitimą.

Kaip ir praeitais metais, šis pakeitimas bus skirtas tik papildomam Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirtam paketui suteikti ir nedarys poveikio sanglaudos politikos įgyvendinimui.

2.5.   Komisijos vienašalis pareiškimas dėl priartėjimo prie 20 % su klimatu susijusių išlaidų tikslo 2014–2020 m. laikotarpiu

Komisija 2020 m. atidžiai stebės biudžeto įgyvendinimą. Tuo atveju, jeigu atitinkamose biudžeto eilutėse tikslai bus įgyvendinami nepakankamai, Komisija pateiks atitinkamus biudžetinius pasiūlymus siekiant, kur įmanoma, padidinti su klimatu susijusias išlaidas.

---

2019 m. lapkričio 28 d., ketvirtadienis

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/110 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/110

---

P9_TA(2019)0075

ES ir JAV susitarimas dėl aukštos kokybės galvijienos importo tarifinės kvotos dalies skyrimo ***

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl aukštos kokybės jautienos tarifinės kvotos, nurodytos Atnaujintame susitarimo memorandume dėl galvijienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, importo ir dėl Jungtinių Valstijų kai kuriems Europos Sąjungos produktams taikomų padidintų muito tarifų, dalies skyrimo Jungtinėms Valstijoms sudarymo projekto (2014) (10681/2019 – C9-0107/2019 – 2019/0142(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2021/C 232/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10681/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10681/2019),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl aukštos kokybės jautienos tarifinės kvotos, nurodytos Atnaujintame susitarimo memorandume dėl galvijienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, importo ir dėl Jungtinių Valstijų kai kuriems Europos Sąjungos produktams taikomų padidintų muito tarifų, dalies skyrimo Jungtinėms Valstijoms projektą (2014) (10678/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl aukštos kokybės jautienos tarifinės kvotos, nurodytos Atnaujintame susitarimo memorandume dėl galvijienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, importo ir dėl Jungtinių Valstijų kai kuriems Europos Sąjungos produktams taikomų padidintų muito tarifų, dalies skyrimo Jungtinėms Valstijoms projektą (2014) (10678/2019),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0107/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0107/2019),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 28 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0038/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0038/2019),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0076.

---

| 2021 6 16 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 232/111 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 6 16

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 232/111

---

P9_TA(2019)0076

ES ir JAV susitarimas dėl aukštos kokybės galvijienos importo tarifinės kvotos dalies skyrimo (rezoliucija)

2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl aukštos kokybės jautienos tarifinės kvotos, nurodytos Atnaujintame susitarimo memorandume dėl galvijienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, importo ir dėl Jungtinių Valstijų kai kuriems Europos Sąjungos produktams taikomų padidintų muito tarifų, dalies skyrimo Jungtinėms Valstijoms sudarymo projekto (2014) (10681/2019 – C9-0107/2019 – 2019/0142M(NLE))

(2021/C 232/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10681/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10681/2019),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl aukštos kokybės jautienos tarifinės kvotos, nurodytos Atnaujintame susitarimo memorandume dėl galvijienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, importo ir dėl Jungtinių Valstijų kai kuriems Europos Sąjungos produktams taikomų padidintų muito tarifų, dalies skyrimo Jungtinėms Valstijoms projektą (2014) (10678/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos susitarimo dėl aukštos kokybės jautienos tarifinės kvotos, nurodytos Atnaujintame susitarimo memorandume dėl galvijienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, importo ir dėl Jungtinių Valstijų kai kuriems Europos Sąjungos produktams taikomų padidintų muito tarifų, dalies skyrimo Jungtinėms Valstijoms projektą (2014) (10678/2019),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0107/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0107/2019),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl ES ir JAV santykių padėties (1), 2018 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl klimato diplomatijos (2) ir 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Klimato kaita. Europos strateginė ilgalaikė vizija siekiant klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos pagal Paryžiaus susitarimą“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl ES ir JAV santykių padėties (1), 2018 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl klimato diplomatijos (2) ir 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją „Klimato kaita. Europos strateginė ilgalaikė vizija siekiant klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralaus poveikio klimatui ekonomikos pagal Paryžiaus susitarimą“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 25 d. bendrą JAV ir ES pareiškimą po Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio vizito Baltuosiuose rūmuose (toliau – Bendras pareiškimas) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 25 d. bendrą JAV ir ES pareiškimą po Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio vizito Baltuosiuose rūmuose (toliau – Bendras pareiškimas) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 25 d. ES ir JAV bendro pareiškimo įgyvendinimo pažangos ataskaitą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 25 d. ES ir JAV bendro pareiškimo įgyvendinimo pažangos ataskaitą (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. teisėkūros rezoliuciją (6) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 28 d. teisėkūros rezoliuciją (6) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0037/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A9-0037/2019),

| A. | kadangi ES ir JAV dvišalių prekybos ir investicijų santykių mastas yra didžiausias, jų ekonominiai ryšiai yra glaudžiausi visame pasaulyje ir, nepaisant dabartinės įtampos prekybos srityje, jos laikosi tų pačių svarbių vertybių ir siekia tų pačių politinių ir ekonominių interesų; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir JAV dvišalių prekybos ir investicijų santykių mastas yra didžiausias, jų ekonominiai ryšiai yra glaudžiausi visame pasaulyje ir, nepaisant dabartinės įtampos prekybos srityje, jos laikosi tų pačių svarbių vertybių ir siekia tų pačių politinių ir ekonominių interesų;

| B. | kadangi 2009 m. ES ir JAV sudarė susitarimo memorandumą (Susitarimo memorandumas, atnaujintas 2014 m. (7)), kuriame pateikiamas laikinasis ilgalaikio ginčo Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) sprendimas dėl priemonių, kurias 1989 m. ES nustatė iš JAV eksportuotai mėsai, kurioje buvo aptikta dirbtinių galvijų augimą skatinančių hormonų (8); kadangi Susitarimo memorandume nustatyta 45 000 tonų tarifinė kvota galvijienai iš galvijų, kuriuos auginant nenaudoti hormonai, ir šia kvota gali naudotis visi reikalavimus atitinkantys tiekėjai iš šalių PPO narių; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2009 m. ES ir JAV sudarė susitarimo memorandumą (Susitarimo memorandumas, atnaujintas 2014 m. (7)), kuriame pateikiamas laikinasis ilgalaikio ginčo Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) sprendimas dėl priemonių, kurias 1989 m. ES nustatė iš JAV eksportuotai mėsai, kurioje buvo aptikta dirbtinių galvijų augimą skatinančių hormonų (8); kadangi Susitarimo memorandume nustatyta 45 000 tonų tarifinė kvota galvijienai iš galvijų, kuriuos auginant nenaudoti hormonai, ir šia kvota gali naudotis visi reikalavimus atitinkantys tiekėjai iš šalių PPO narių;

| C. | kadangi 2019 m. Komisija susiderėjo su JAV ir kitais tiekėjais (Australija, Urugvajumi ir Argentina) dėl naujos tarifinės kvotos skyrimo (iš bendro 45 000 tonų kiekio 35 000 tonų skiriama JAV, likusią kvotos dalį sutiko pasidalinti minėti kiti tiekėjai); |
| --- | --- |

C.

kadangi 2019 m. Komisija susiderėjo su JAV ir kitais tiekėjais (Australija, Urugvajumi ir Argentina) dėl naujos tarifinės kvotos skyrimo (iš bendro 45 000 tonų kiekio 35 000 tonų skiriama JAV, likusią kvotos dalį sutiko pasidalinti minėti kiti tiekėjai);

| D. | kadangi šį susitarimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į įtampos prekybos tarp ES ir JAV srityje deeskalavimą, dėl kurio susitarta 2018 m. liepos 25 d. bendrame JAV ir ES pareiškime; |
| --- | --- |

D.

kadangi šį susitarimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į įtampos prekybos tarp ES ir JAV srityje deeskalavimą, dėl kurio susitarta 2018 m. liepos 25 d. bendrame JAV ir ES pareiškime;

| E. | kadangi JAV, remdamosi nacionalinio saugumo sumetimais, 2018 m. kovo mėn. nustatė papildomus plieno ir aliuminio importo tarifus ir grasina taikyti tokius pat tarifus motorinių transporto priemonių ir automobilių dalių importui iš ES (pagal 1962 m. Prekybos plėtros įstatymo 232 skirsnį); |
| --- | --- |

E.

kadangi JAV, remdamosi nacionalinio saugumo sumetimais, 2018 m. kovo mėn. nustatė papildomus plieno ir aliuminio importo tarifus ir grasina taikyti tokius pat tarifus motorinių transporto priemonių ir automobilių dalių importui iš ES (pagal 1962 m. Prekybos plėtros įstatymo 232 skirsnį);

| F. | kadangi Pasaulio prekybos organizacijoje ES prieštarauja JAV antidempingo ir kompensacinių muitų taikymui Ispanijos alyvuogėms (9); |
| --- | --- |

F.

kadangi Pasaulio prekybos organizacijoje ES prieštarauja JAV antidempingo ir kompensacinių muitų taikymui Ispanijos alyvuogėms (9);

| G. | kadangi JAV, remdamosi PPO arbitražo sprendimu, išplatintu 2019 m. spalio 2 d. (10), atsakydamos į neteisėtas ES subsidijas, teikiamas orlaivių gamintojai „Airbus“, 2019 m. spalio 18 d. nustatė muitus ES importui, kurio vertė siekia 7,5 mlrd. JAV dolerių, sukeldamos grėsmę daugumai ES žemės ūkio sektorių, taikant jiems 25 % muitų tarifus, o ne pramoninės gaminiams taikomą tarifą, įskaitant muitus orlaiviams, kuriems taikomas 10 % muitų tarifas; |
| --- | --- |

G.

kadangi JAV, remdamosi PPO arbitražo sprendimu, išplatintu 2019 m. spalio 2 d. (10), atsakydamos į neteisėtas ES subsidijas, teikiamas orlaivių gamintojai „Airbus“, 2019 m. spalio 18 d. nustatė muitus ES importui, kurio vertė siekia 7,5 mlrd. JAV dolerių, sukeldamos grėsmę daugumai ES žemės ūkio sektorių, taikant jiems 25 % muitų tarifus, o ne pramoninės gaminiams taikomą tarifą, įskaitant muitus orlaiviams, kuriems taikomas 10 % muitų tarifas;

| H. | kadangi Europos Parlamentas ne kartą skatino ES apsvarstyti būdus, kuriais būtų galima padidinti Paryžiaus susitarimo užmojų lygį ir integruoti siekius klimato srityje į visą ES politiką, įskaitant prekybos politiką, ir primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad visi ES pasirašyti prekybos susitarimai būtų visiškai suderinami su Paryžiaus susitarimu; |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Parlamentas ne kartą skatino ES apsvarstyti būdus, kuriais būtų galima padidinti Paryžiaus susitarimo užmojų lygį ir integruoti siekius klimato srityje į visą ES politiką, įskaitant prekybos politiką, ir primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad visi ES pasirašyti prekybos susitarimai būtų visiškai suderinami su Paryžiaus susitarimu;

| 1. | palankiai vertina susitarimą su JAV dėl tarifinių kvotų dalies skyrimo aukštos kokybės jautienai, kaip ilgalaikio prekybos ginčo sprendimą, nes tai yra teigiamas ES ir JAV derybomis pasiekto sprendimo pavyzdys; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina ir pripažįsta tai, kad kitos PPO narės, eksportuojančios į ES jautieną, kurios sudėtyje nėra hormonų, sutarė pritarti šiam susitarimui ir sutiko, kad didžioji kvotos dalis būtų skirta JAV; pripažįsta, kad, anot Komisijos, nenumatyta taikyti jokios kompensacijos toms PPO narėms už tai, kad pritarė minėtam susitarimui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad pagal minėtą susitarimą nedaromas poveikis dabartinėms galimybėms jautienai patekti į ES rinką ir kad bendra jautienos, kurios sudėtyje nėra hormonų, patekimo į ES rinką tarifinė kvota negali būti padidinta; pripažįsta, kad šis susitarimas neturėtų daryti poveikio techninėms kvotos ypatybėms, apibrėžtoms Reglamento (ES) Nr. 481/2012 2 priede (11), įskaitant produktų kokybę ir atsekamumą, kad būtų galima užtikrinti kuo aukštesnį ES vartotojų apsaugos lygį; pažymi, kad minėtas susitarimas nedaro poveikio ES draudimui importuoti jautieną iš galvijų, gavusių tam tikrų augimą skatinančių hormonų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | remia Komisijos pastangas rasti sąžiningą ir subalansuotą sprendimą, siekiant sumažinti dabartinę įtampą prekybos srityje, be kita ko, šiuo susitarimu; pabrėžia, kaip svarbu rasti derybomis grindžiamus sprendimus; pažymi, kad ES padarė viską, kas įmanoma, kad sumažintų dabartinę įtampą prekybos srityje; ragina JAV bendradarbiauti su ES šiais klausimais; smerkia 2019 m. lapkričio 4 d. oficialų JAV pranešimą apie jos išstojimą iš Paryžiaus susitarimo; primena, kad ES bendra prekybos politika turi padėti propaguoti Paryžiaus susitarimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad svarbu šį susitarimą atskirti nuo kitų tebevykstančių JAV ir ES prekybos derybų, į kurias žemės ūkio sektorius neturėtų būti įtrauktas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad nepasiekta pažangos įgyvendinant Bendrą pareiškimą, nors ES įgyvendina jame nustatytus tikslus deeskaluoti įtampą prekybos srityje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja, kad iki šiol JAV atsisakė bendradarbiauti su ES ir rasti sąžiningą ir subalansuotą sprendimą dėl mūsų atitinkamų orlaivių pramonės sektorių, atsižvelgiant į ilgai besitęsiantį bendrovių „Airbus“ ir „Boeing“ ginčą, ir ragina JAV pradėti derybas siekiant išspręsti šį konfliktą; yra susirūpinęs dėl priemonių, kurių ėmėsi Jungtinės Amerikos Valstijos ir kurios daro poveikį Europos aviacijos sektoriui ir daugeliui žemės ūkio maisto produktų; ragina Komisiją nustatyti paramos Europos gamintojams priemones; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina JAV atšaukti savo vienašališkai nustatytus papildomus tarifus plienui ir aliuminiui bei alyvuogėms, taip pat atsiimti savo grasinimą nustatyti papildomus tarifus automobiliams ir automobilių dalims; |
| --- | --- |

8.

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0342.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0280.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0217.

(4)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/STATEMENT_18_4687

(5)  https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/july/tradoc_158272.pdf

(6)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0075.

(7)  Atnaujintas susitarimo memorandumas su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl galvijienos iš galvijų, kuriuos auginant nebuvo naudoti tam tikri augimą skatinantys hormonai, importo ir dėl Jungtinių Amerikos Valstijų kai kuriems Europos Sąjungos produktams taikomų padidintų muito tarifų (OL L 27, 2014 1 30, p. 2).

(8)  2014 m. balandžio 17 d. bendras Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų pareiškimas „Su mėsa ir mėsos produktais susijusios priemonės (hormonai)“ (WT/DS26/29).

(9)  „Kompensaciniai ir antidempingo muitai, taikomi prinokusioms alyvuogėms iš Ispanijos“. 2019 m. gegužės 17 d. Europos Sąjungos prašymas sudaryti kolegiją (WT/DS577/3).

(10)  „Europos Bendrijos ir tam tikros valstybės narės. Prekybai dideliais civiliniais orlaiviais poveikį darančios priemonės“. 2019 m. spalio 4 d. Jungtinių Amerikos Valstijų pasirėmimas Sutarties dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (SKP sutarties) 7.9 straipsniu ir Susitarimo dėl ginčų sprendimo 22.7 straipsniu (WT/DS316/42).

(11)  2012 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 481/2012, kuriuo nustatomos aukštos kokybės galvijienos tarifinių kvotų administravimo taisyklės (OL L 148, 2012 6 8, p. 9).

---