# Den Europæiske Unions C 273/2021

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 273 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 64. årgang8. juli 2021 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 273

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

64. årgang8. juli 2021

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | III   Forberedende retsakter |
| | RÅDET |
| 2021/C 273/01 | Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 32/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T)Vedtaget af Rådet den 14. juni 2021 | 1 |
| 2021/C 273/02 | Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 32/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T) | 14 |

Indhold

Side

III   Forberedende retsakter

RÅDET

2021/C 273/01

Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 32/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T)Vedtaget af Rådet den 14. juni 2021

1

2021/C 273/02

Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 32/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T)

14

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

III Forberedende retsakter

RÅDET

| 8.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/1

---

RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING (EU) Nr. 32/2021

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T)

Vedtaget af Rådet den 14. juni 2021

2021/C 273/01

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (4) er der fastlagt fælles rammer for oprettelse af avancerede, interoperable netværk i Unionen til gavn for dens borgere med henblik på at styrke den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed i Unionen og bidrage til oprettelsen af et fælles europæisk transport- og mobilitetsområde og dermed styrke det indre marked. Det transeuropæiske transportnet (TEN-T) omfatter en tostrenget struktur, som består af et samlet net og et hovednet. Det samlede net sikrer forbindelsesmuligheder for alle Unionens regioner, mens hovednettet består af de elementer i det samlede net, som har den største strategiske betydning for Unionen. I forordning (EU) nr. 1315/2013 er der fastsat bindende mål, idet hovednettet og det samlede net skal være færdiggjort senest i henholdsvis 2030 og 2050, navnlig ved at prioritere grænseoverskridende forbindelser, øge interoperabiliteten og bidrage til multimodal integration af Unionens transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

(1)

I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 (4) er der fastlagt fælles rammer for oprettelse af avancerede, interoperable netværk i Unionen til gavn for dens borgere med henblik på at styrke den sociale, økonomiske og territoriale samhørighed i Unionen og bidrage til oprettelsen af et fælles europæisk transport- og mobilitetsområde og dermed styrke det indre marked. Det transeuropæiske transportnet (TEN-T) omfatter en tostrenget struktur, som består af et samlet net og et hovednet. Det samlede net sikrer forbindelsesmuligheder for alle Unionens regioner, mens hovednettet består af de elementer i det samlede net, som har den største strategiske betydning for Unionen. I forordning (EU) nr. 1315/2013 er der fastsat bindende mål, idet hovednettet og det samlede net skal være færdiggjort senest i henholdsvis 2030 og 2050, navnlig ved at prioritere grænseoverskridende forbindelser, øge interoperabiliteten og bidrage til multimodal integration af Unionens transportinfrastruktur.

| (2) | Uanset behovet for at færdiggøre TEN-T og de bindende tidsfrister herfor viser erfaringerne, at mange investeringer med henblik på færdiggørelse af TEN-T mødes af adskillige, forskellige og komplekse tilladelsesprocedurer, grænseoverskridende udbudsprocedurer og andre procedurer. Denne situation gør, at der er risiko for, at projekter ikke gennemføres til tiden, og medfører i mange tilfælde betydelige forsinkelser og øgede omkostninger. Desuden kan der opstå usikkerhed for projektiværksættere og potentielle private investorer, hvilket i visse tilfælde endda kan medføre, at projekter ikke gennemføres som oprindeligt planlagt. Dette direktiv har til formål at tage hånd om disse problemstillinger og muliggøre en synkroniseret og rettidig gennemførelse af TEN-T ved hjælp af harmoniserede tiltag på EU-plan. Når de udarbejder deres nationale planer og programmer, bør medlemsstaterne tage hensyn til udviklingen af TEN-T i overensstemmelse med artikel 49, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1315/2013. |
| --- | --- |

(2)

Uanset behovet for at færdiggøre TEN-T og de bindende tidsfrister herfor viser erfaringerne, at mange investeringer med henblik på færdiggørelse af TEN-T mødes af adskillige, forskellige og komplekse tilladelsesprocedurer, grænseoverskridende udbudsprocedurer og andre procedurer. Denne situation gør, at der er risiko for, at projekter ikke gennemføres til tiden, og medfører i mange tilfælde betydelige forsinkelser og øgede omkostninger. Desuden kan der opstå usikkerhed for projektiværksættere og potentielle private investorer, hvilket i visse tilfælde endda kan medføre, at projekter ikke gennemføres som oprindeligt planlagt. Dette direktiv har til formål at tage hånd om disse problemstillinger og muliggøre en synkroniseret og rettidig gennemførelse af TEN-T ved hjælp af harmoniserede tiltag på EU-plan. Når de udarbejder deres nationale planer og programmer, bør medlemsstaterne tage hensyn til udviklingen af TEN-T i overensstemmelse med artikel 49, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1315/2013.

| (3) | Dette direktiv bør omfatte projektrelaterede procedurer, herunder dem, der vedrører miljøkonsekvensvurderingen. Dette direktiv bør dog ikke berøre by- eller arealplanlægningsprocedurer, procedurer vedrørende tildeling af kontrakter under offentlige udbud og skridt, der tages på strategisk plan, og som ikke er projektrelaterede, såsom strategisk miljøvurderinger, offentlig budgetplanlægning samt nationale og regionale transportplaner. For at øge effektiviteten af tilladelsesprocedurerne og sikre projektdokumentation af høj kvalitet bør projektiværksættere udføre det forberedende arbejde, såsom forundersøgelser og rapporter forud for indledningen af tilladelsesproceduren. Dette direktiv bør ikke finde anvendelse på procedurer ved en administrativ klageinstans, ret eller domstol. |
| --- | --- |

(3)

Dette direktiv bør omfatte projektrelaterede procedurer, herunder dem, der vedrører miljøkonsekvensvurderingen. Dette direktiv bør dog ikke berøre by- eller arealplanlægningsprocedurer, procedurer vedrørende tildeling af kontrakter under offentlige udbud og skridt, der tages på strategisk plan, og som ikke er projektrelaterede, såsom strategisk miljøvurderinger, offentlig budgetplanlægning samt nationale og regionale transportplaner. For at øge effektiviteten af tilladelsesprocedurerne og sikre projektdokumentation af høj kvalitet bør projektiværksættere udføre det forberedende arbejde, såsom forundersøgelser og rapporter forud for indledningen af tilladelsesproceduren. Dette direktiv bør ikke finde anvendelse på procedurer ved en administrativ klageinstans, ret eller domstol.

| (4) | Dette direktiv bør finde anvendelse på projekter, som er en del af de forhåndsudpegede strækninger i hovednettet, der er anført i bilaget til dette direktiv, og på andre projekter vedrørende hovednetkorridorer, hvor de samlede omkostninger overstiger 300 000 000 EUR. Projekter, der overstiger dette beløb, er ofte af strategisk betydning med hensyn til opfyldelse af Unionens strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og bidrager til at nå målene i forordning (EU) nr. 1315/2013. Hovednetkorridorerne udpeges ved hjælp af tilpasningerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (5) og kortene over hovednettet i forordning (EU) nr. 1315/2013. Det tekniske grundlag for disse kort leveres af det interaktive geografiske og tekniske informationssystem for TEN-T (TENtec), der indeholder mere detaljerede oplysninger om den transeuropæiske transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

(4)

Dette direktiv bør finde anvendelse på projekter, som er en del af de forhåndsudpegede strækninger i hovednettet, der er anført i bilaget til dette direktiv, og på andre projekter vedrørende hovednetkorridorer, hvor de samlede omkostninger overstiger 300 000 000 EUR. Projekter, der overstiger dette beløb, er ofte af strategisk betydning med hensyn til opfyldelse af Unionens strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og bidrager til at nå målene i forordning (EU) nr. 1315/2013. Hovednetkorridorerne udpeges ved hjælp af tilpasningerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 (5) og kortene over hovednettet i forordning (EU) nr. 1315/2013. Det tekniske grundlag for disse kort leveres af det interaktive geografiske og tekniske informationssystem for TEN-T (TENtec), der indeholder mere detaljerede oplysninger om den transeuropæiske transportinfrastruktur.

| (5) | Projekter, der udelukkende vedrører trafiktelematik, nye teknologier og innovation, bør udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde, da deres anvendelse ikke er begrænset til hovednettet. |
| --- | --- |

(5)

Projekter, der udelukkende vedrører trafiktelematik, nye teknologier og innovation, bør udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde, da deres anvendelse ikke er begrænset til hovednettet.

| (6) | Medlemsstaterne kan imidlertid anvende dette direktiv på andre projekter i hovednettet og det samlede net, herunder projekter, der udelukkende vedrører trafiktelematik, nye teknologier og innovation, for at opnå en harmoniseret tilgang til transportinfrastrukturprojekter. De nationale myndigheders offentliggørelse af lister over de konkrete projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, kunne øge gennemsigtigheden for projektiværksættere, for så vidt angår igangværende og fremtidige anlægsarbejder i TEN-T. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterne kan imidlertid anvende dette direktiv på andre projekter i hovednettet og det samlede net, herunder projekter, der udelukkende vedrører trafiktelematik, nye teknologier og innovation, for at opnå en harmoniseret tilgang til transportinfrastrukturprojekter. De nationale myndigheders offentliggørelse af lister over de konkrete projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, kunne øge gennemsigtigheden for projektiværksættere, for så vidt angår igangværende og fremtidige anlægsarbejder i TEN-T.

| (7) | I betragtning af de forskellige miljøvurderinger fastsat i relevant EU-ret og national ret, som er nødvendige for at give tilladelser til projekter på hovednettet, bør medlemsstaterne, hvor det er gennemførligt og hensigtsmæssigt, indføre en forenklet procedure, der opfylder kravene i nævnte EU-ret og national ret, med henblik på at bidrage til at nå de mål, der er fastsat i dette direktiv, med det formål at fremme forenklingen af foranstaltninger. |
| --- | --- |

(7)

I betragtning af de forskellige miljøvurderinger fastsat i relevant EU-ret og national ret, som er nødvendige for at give tilladelser til projekter på hovednettet, bør medlemsstaterne, hvor det er gennemførligt og hensigtsmæssigt, indføre en forenklet procedure, der opfylder kravene i nævnte EU-ret og national ret, med henblik på at bidrage til at nå de mål, der er fastsat i dette direktiv, med det formål at fremme forenklingen af foranstaltninger.

| (8) | Der bør gives prioritet til projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, hvor det er relevant. En sådan prioritering kan indebære kortere tidsfrister, sideløbende procedurer eller tidsbegrænsninger for klager, idet det samtidig sikres, at målene for andre horisontale politikker såsom miljøpolitikker, der har til formål at undgå, forebygge, reducere eller opveje skadelige virkninger på miljøet, også nås i overensstemmelse med EU-retten og national ret. I mange medlemsstaters retlige rammer prioriteres bestemte projektkategorier på grundlag af deres strategiske betydning for økonomien. Når en sådan prioritering findes i en national retlig ramme, bør den automatisk gælde for projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. Medlemsstaterne bør ikke desto mindre have mulighed for at afprøve specifikke tilladelsesprocedurer på et begrænset antal projekter med henblik på at evaluere deres potentielle udvidelse til andre projekter. I løbet af denne afprøvningsperiode bør den pågældende medlemsstat ikke være forpligtet til at anvende sådanne afprøvningsprocedurer på andre projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(8)

Der bør gives prioritet til projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, hvor det er relevant. En sådan prioritering kan indebære kortere tidsfrister, sideløbende procedurer eller tidsbegrænsninger for klager, idet det samtidig sikres, at målene for andre horisontale politikker såsom miljøpolitikker, der har til formål at undgå, forebygge, reducere eller opveje skadelige virkninger på miljøet, også nås i overensstemmelse med EU-retten og national ret. I mange medlemsstaters retlige rammer prioriteres bestemte projektkategorier på grundlag af deres strategiske betydning for økonomien. Når en sådan prioritering findes i en national retlig ramme, bør den automatisk gælde for projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. Medlemsstaterne bør ikke desto mindre have mulighed for at afprøve specifikke tilladelsesprocedurer på et begrænset antal projekter med henblik på at evaluere deres potentielle udvidelse til andre projekter. I løbet af denne afprøvningsperiode bør den pågældende medlemsstat ikke være forpligtet til at anvende sådanne afprøvningsprocedurer på andre projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde.

| (9) | For at skabe mulighed for tydelig forvaltning af den overordnede procedure og sikre et kontaktpunkt for projektiværksættere bør projekter vedrørende hovednetkorridorer understøttes af effektive tilladelsesprocedurer. Medlemsstaterne bør med henblik herpå udpege én eller flere myndigheder alt efter deres nationale retlige rammer og administrative strukturer og de berørte projekttyper. Hvor en medlemsstat udpeger flere myndigheder, bør den sikre, at der kun udpeges én myndighed for et givet projekt og en given tilladelsesprocedure. |
| --- | --- |

(9)

For at skabe mulighed for tydelig forvaltning af den overordnede procedure og sikre et kontaktpunkt for projektiværksættere bør projekter vedrørende hovednetkorridorer understøttes af effektive tilladelsesprocedurer. Medlemsstaterne bør med henblik herpå udpege én eller flere myndigheder alt efter deres nationale retlige rammer og administrative strukturer og de berørte projekttyper. Hvor en medlemsstat udpeger flere myndigheder, bør den sikre, at der kun udpeges én myndighed for et givet projekt og en given tilladelsesprocedure.

| (10) | Udpegelsen af en myndighed, der fungerer som kontaktpunkt for projektiværksætteren, bør mindske kompleksiteten, øge effektiviteten og gøre procedurerne mere gennemsigtige. Desuden bør det forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne, hvor dette er hensigtsmæssigt. Procedurerne bør fremme et reelt samarbejde mellem projektiværksættere og den udpegede myndighed. |
| --- | --- |

(10)

Udpegelsen af en myndighed, der fungerer som kontaktpunkt for projektiværksætteren, bør mindske kompleksiteten, øge effektiviteten og gøre procedurerne mere gennemsigtige. Desuden bør det forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne, hvor dette er hensigtsmæssigt. Procedurerne bør fremme et reelt samarbejde mellem projektiværksættere og den udpegede myndighed.

| (11) | Den udpegede myndighed kan bl.a. få overdraget opgaver i forbindelse med koordineringen og godkendelsen i overensstemmelse med EU-retten og national ret af specifikke projekter til genopbygning af infrastrukturen på hovednettet i tilfælde af naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer. |
| --- | --- |

(11)

Den udpegede myndighed kan bl.a. få overdraget opgaver i forbindelse med koordineringen og godkendelsen i overensstemmelse med EU-retten og national ret af specifikke projekter til genopbygning af infrastrukturen på hovednettet i tilfælde af naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer.

| (12) | Den procedure, der er fastlagt i dette direktiv, bør ikke berøre opfyldelsen af kravene i folkeretten og EU-retten, herunder kravene om beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed. Dette direktiv bør ikke føre til sænkning af standarder, der har til formål at undgå, forebygge, reducere eller opveje skadelige virkninger på miljøet. |
| --- | --- |

(12)

Den procedure, der er fastlagt i dette direktiv, bør ikke berøre opfyldelsen af kravene i folkeretten og EU-retten, herunder kravene om beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed. Dette direktiv bør ikke føre til sænkning af standarder, der har til formål at undgå, forebygge, reducere eller opveje skadelige virkninger på miljøet.

| (13) | Da det haster med at færdiggøre hovednettet, bør forenklingen af tilladelsesprocedurerne ledsages af en frist for procedurer, der fører til vedtagelsen af en godkendelsesafgørelse om at bygge transportinfrastrukturen. Denne frist bør tilskynde til en mere effektiv håndtering af procedurer og bør under ingen omstændigheder gå på kompromis med Unionens høje standarder for miljøbeskyttelse og offentlighedens deltagelse. Det bør være muligt at forlænge fristen for tilladelsesprocedurerne i behørigt begrundede tilfælde, herunder når der opstår uforudsete omstændigheder, eller hvis det er nødvendigt af hensyn til miljøbeskyttelsen. Forlængelsen kunne f.eks. udtrykkes som et tidsrum eller angives ved henvisning til en dato eller en sikker fremtidig begivenhed. Den forlængede frist bør navnlig ikke omfatte den tid, der er nødvendig for at gennemføre administrative eller judicielle klageprocedurer eller søge retsmidler ved en ret eller domstol. Medlemsstaterne bør ikke holdes ansvarlige, hvor denne frist ikke overholdes på grund af projektiværksætteren, f.eks. hvor projektiværksætteren ikke har overholdt de frister, der er fastsat i national ret, eller de vejledende frister, som den udpegede myndighed har fastsat, eller hvor projektiværksætteren har handlet med unødig forsinkelse. |
| --- | --- |

(13)

Da det haster med at færdiggøre hovednettet, bør forenklingen af tilladelsesprocedurerne ledsages af en frist for procedurer, der fører til vedtagelsen af en godkendelsesafgørelse om at bygge transportinfrastrukturen. Denne frist bør tilskynde til en mere effektiv håndtering af procedurer og bør under ingen omstændigheder gå på kompromis med Unionens høje standarder for miljøbeskyttelse og offentlighedens deltagelse. Det bør være muligt at forlænge fristen for tilladelsesprocedurerne i behørigt begrundede tilfælde, herunder når der opstår uforudsete omstændigheder, eller hvis det er nødvendigt af hensyn til miljøbeskyttelsen. Forlængelsen kunne f.eks. udtrykkes som et tidsrum eller angives ved henvisning til en dato eller en sikker fremtidig begivenhed. Den forlængede frist bør navnlig ikke omfatte den tid, der er nødvendig for at gennemføre administrative eller judicielle klageprocedurer eller søge retsmidler ved en ret eller domstol. Medlemsstaterne bør ikke holdes ansvarlige, hvor denne frist ikke overholdes på grund af projektiværksætteren, f.eks. hvor projektiværksætteren ikke har overholdt de frister, der er fastsat i national ret, eller de vejledende frister, som den udpegede myndighed har fastsat, eller hvor projektiværksætteren har handlet med unødig forsinkelse.

| (14) | Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at sikre, at klager vedrørende den materielle eller processuelle lovlighed af en godkendelsesafgørelse behandles så effektivt som muligt. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at sikre, at klager vedrørende den materielle eller processuelle lovlighed af en godkendelsesafgørelse behandles så effektivt som muligt.

| (15) | TEN-T-infrastrukturprojekter, der vedrører to eller flere medlemsstater, møder særlige udfordringer med hensyn til koordinering af tilladelsesprocedurer. Derfor bør de udpegede myndigheder i de pågældende medlemsstater samarbejde med henblik på at koordinere deres tidsplaner og fastlægge en fælles tidsplan vedrørende tilladelsesproceduren, i det omfang en sådan koordinering af deres tidsplaner og en sådan fastlæggelse af en fælles tidsplan er mulige og hensigtsmæssige i betragtning af projektets parathed eller modenhed, hvilket primært afhænger af projektiværksætteren, navnlig af den dato, hvor projektiværksætteren har anmeldt projektet til den udpegede myndighed i hver af disse medlemsstater. |
| --- | --- |

(15)

TEN-T-infrastrukturprojekter, der vedrører to eller flere medlemsstater, møder særlige udfordringer med hensyn til koordinering af tilladelsesprocedurer. Derfor bør de udpegede myndigheder i de pågældende medlemsstater samarbejde med henblik på at koordinere deres tidsplaner og fastlægge en fælles tidsplan vedrørende tilladelsesproceduren, i det omfang en sådan koordinering af deres tidsplaner og en sådan fastlæggelse af en fælles tidsplan er mulige og hensigtsmæssige i betragtning af projektets parathed eller modenhed, hvilket primært afhænger af projektiværksætteren, navnlig af den dato, hvor projektiværksætteren har anmeldt projektet til den udpegede myndighed i hver af disse medlemsstater.

| (16) | De europæiske koordinatorer, som er udpeget i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1315/2013, bør oplyses om de relevante procedurer for at lette synkroniseringen og gennemførelsen af dem med henblik på den rettidige gennemførelse af hovednettet senest i 2030. |
| --- | --- |

(16)

De europæiske koordinatorer, som er udpeget i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1315/2013, bør oplyses om de relevante procedurer for at lette synkroniseringen og gennemførelsen af dem med henblik på den rettidige gennemførelse af hovednettet senest i 2030.

| (17) | Hvor TEN-T udvides til også at omfatte tredjelande i overensstemmelse med de vejledende kort i forordning (EU) nr. 1315/2013, bør disse tredjelande opfordres til, hvor det er relevant, at anvende regler svarende til dem, der er fastsat i dette direktiv. |
| --- | --- |

(17)

Hvor TEN-T udvides til også at omfatte tredjelande i overensstemmelse med de vejledende kort i forordning (EU) nr. 1315/2013, bør disse tredjelande opfordres til, hvor det er relevant, at anvende regler svarende til dem, der er fastsat i dette direktiv.

| (18) | Offentlige udbud i forbindelse med grænseoverskridende projekter bør gennemføres i overensstemmelse med traktaterne og, hvor det er relevant, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (6) eller 2014/25/EU (7). For at sikre effektiv gennemførelse af grænseoverskridende projekter på hovednettet bør offentlige udbud, der iværksættes af en fælles enhed, være underlagt én medlemsstats nationale ret. Som en undtagelse fra EU-retten om offentlige udbud bør den gældende nationale ret i princippet være national ret i den medlemsstat, hvor den fælles enhed har sit hjemsted. Det bør være muligt at fastlægge den gældende nationale ret ved en mellemstatslig aftale. I forbindelse med offentlige udbud, der gennemføres af en fælles enheds datterselskab, bør dette datterselskab anvende den nationale ret i én af de pågældende medlemsstater, hvilket kunne være den nationale ret, der finder anvendelse på den fælles enhed. Af hensyn til retssikkerheden bør de gældende udbudsstrategier fortsat gælde for en fælles enhed, der er oprettet inden datoen for dette direktivs ikrafttræden. |
| --- | --- |

(18)

Offentlige udbud i forbindelse med grænseoverskridende projekter bør gennemføres i overensstemmelse med traktaterne og, hvor det er relevant, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU (6) eller 2014/25/EU (7). For at sikre effektiv gennemførelse af grænseoverskridende projekter på hovednettet bør offentlige udbud, der iværksættes af en fælles enhed, være underlagt én medlemsstats nationale ret. Som en undtagelse fra EU-retten om offentlige udbud bør den gældende nationale ret i princippet være national ret i den medlemsstat, hvor den fælles enhed har sit hjemsted. Det bør være muligt at fastlægge den gældende nationale ret ved en mellemstatslig aftale. I forbindelse med offentlige udbud, der gennemføres af en fælles enheds datterselskab, bør dette datterselskab anvende den nationale ret i én af de pågældende medlemsstater, hvilket kunne være den nationale ret, der finder anvendelse på den fælles enhed. Af hensyn til retssikkerheden bør de gældende udbudsstrategier fortsat gælde for en fælles enhed, der er oprettet inden datoen for dette direktivs ikrafttræden.

| (19) | Kommissionen inddrages ikke systematisk i godkendelsen af de konkrete projekter. I visse tilfælde skal bestemte aspekter af projekttilrettelæggelsen dog godkendes på EU-plan. Hvor Kommissionen inddrages i procedurerne, vil den prioritere EU-projekter og sikre sikkerhed for projektiværksætterne. I nogle tilfælde kan godkendelse af statsstøtte være påkrævet. Uden at det berører de frister, der er fastsat i dette direktiv, og i overensstemmelse med kodeksen for god praksis ved behandling af statsstøttesager bør medlemsstaterne kunne anmode Kommissionen om at tage hånd om projekter på hovednettet, som de betragter som prioriterede ved at anvende mere forudsigelige tidsfrister ved brug af porteføljetilgangen eller gensidigt aftalt planlægning. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen inddrages ikke systematisk i godkendelsen af de konkrete projekter. I visse tilfælde skal bestemte aspekter af projekttilrettelæggelsen dog godkendes på EU-plan. Hvor Kommissionen inddrages i procedurerne, vil den prioritere EU-projekter og sikre sikkerhed for projektiværksætterne. I nogle tilfælde kan godkendelse af statsstøtte være påkrævet. Uden at det berører de frister, der er fastsat i dette direktiv, og i overensstemmelse med kodeksen for god praksis ved behandling af statsstøttesager bør medlemsstaterne kunne anmode Kommissionen om at tage hånd om projekter på hovednettet, som de betragter som prioriterede ved at anvende mere forudsigelige tidsfrister ved brug af porteføljetilgangen eller gensidigt aftalt planlægning.

| (20) | Gennemførelsen af infrastrukturprojekter på hovednettet bør også understøttes af retningslinjer fra Kommissionens side, som skaber mere klarhed med hensyn til gennemførelsen af visse former for projekter, idet gældende EU-ret respekteres. I den forbindelse giver Kommissionens meddelelse af 27. april 2017 med titlen: »Handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien« vejledning og skaber større klarhed med hensyn til, hvordan Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (8) og Rådets direktiv 92/43/EØF (9) skal overholdes. For at sikre det størst mulige udbytte af de afsatte offentlige midler bør der i forbindelse med offentlige udbud stilles direkte støtte til rådighed for projekter. |
| --- | --- |

(20)

Gennemførelsen af infrastrukturprojekter på hovednettet bør også understøttes af retningslinjer fra Kommissionens side, som skaber mere klarhed med hensyn til gennemførelsen af visse former for projekter, idet gældende EU-ret respekteres. I den forbindelse giver Kommissionens meddelelse af 27. april 2017 med titlen: »Handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien« vejledning og skaber større klarhed med hensyn til, hvordan Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (8) og Rådets direktiv 92/43/EØF (9) skal overholdes. For at sikre det størst mulige udbytte af de afsatte offentlige midler bør der i forbindelse med offentlige udbud stilles direkte støtte til rådighed for projekter.

| (21) | Målet for dette direktiv, nemlig at forenkle foranstaltningerne til fremme af gennemførelsen af TEN-T, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af nødvendigheden af at styrke rammerne for tilladelsesprocedurer for TEN-T-projekter ved hjælp af harmoniserede tiltag på EU-plan bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(21)

Målet for dette direktiv, nemlig at forenkle foranstaltningerne til fremme af gennemførelsen af TEN-T, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af nødvendigheden af at styrke rammerne for tilladelsesprocedurer for TEN-T-projekter ved hjælp af harmoniserede tiltag på EU-plan bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (22) | Af hensyn til retssikkerheden bør dette direktiv ikke finde anvendelse på tilladelsesprocedurer, som påbegyndtes før datoen for dette direktivs gennemførelse — |
| --- | --- |

(22)

Af hensyn til retssikkerheden bør dette direktiv ikke finde anvendelse på tilladelsesprocedurer, som påbegyndtes før datoen for dette direktivs gennemførelse —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1.   Dette direktiv finder anvendelse på de tilladelsesprocedurer, der er påkrævede for at godkende gennemførelsen af:

| a) | projekter, som er en del af de forhåndsudpegede strækninger i hovednettet som anført i bilaget |
| --- | --- |

a)

projekter, som er en del af de forhåndsudpegede strækninger i hovednettet som anført i bilaget

| b) | andre projekter vedrørende hovednetkorridorer som udpeget i henhold til artikel 44, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1315/2013, hvor de samlede omkostninger overstiger 300 000 000 EUR, |
| --- | --- |

b)

andre projekter vedrørende hovednetkorridorer som udpeget i henhold til artikel 44, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1315/2013, hvor de samlede omkostninger overstiger 300 000 000 EUR,

med undtagelse af projekter, der udelukkende vedrører trafiktelematik, nye teknologier og innovation som omhandlet i nævnte forordnings artikel 31 og 33.

Dette direktiv finder også anvendelse på offentlige udbud i forbindelse med grænseoverskridende projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde.

2.   Medlemsstaterne kan beslutte at anvende dette direktiv på andre projekter vedrørende hovednettet og det samlede net, herunder projekter, der udelukkende vedrører trafiktelematik, nye teknologier og innovation som omhandlet i stk. 1. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om deres beslutning.

Artikel 2

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

| 1) | »godkendelsesafgørelse«: afgørelse eller samling af afgørelser, som kan have en administrativ karakter, og som er truffet samtidigt eller successivt af en medlemsstats myndighed eller myndigheder, dog ikke administrative og judicielle klagemyndigheder, i henhold til et nationalt retssystem og national forvaltningsret, der fastslår, hvorvidt en projektiværksætter har ret til at gennemføre projektet på det pågældende geografiske område, uden at det berører afgørelser, som træffes i forbindelse med en administrativ eller judiciel klageprocedure |
| --- | --- |

1)

»godkendelsesafgørelse«: afgørelse eller samling af afgørelser, som kan have en administrativ karakter, og som er truffet samtidigt eller successivt af en medlemsstats myndighed eller myndigheder, dog ikke administrative og judicielle klagemyndigheder, i henhold til et nationalt retssystem og national forvaltningsret, der fastslår, hvorvidt en projektiværksætter har ret til at gennemføre projektet på det pågældende geografiske område, uden at det berører afgørelser, som træffes i forbindelse med en administrativ eller judiciel klageprocedure

| 2) | »tilladelsesprocedure«: enhver procedure, som i henhold til EU-retten eller national ret skal følges i forbindelse med et konkret projekt, der falder ind under dette direktivs anvendelsesområde, for at opnå godkendelsesafgørelsen som krævet af en medlemsstats myndighed eller myndigheder, bortset fra by- eller arealplanlægningsprocedurer, procedurer vedrørende tildeling af offentlige udbud og skridt, der tages på strategisk plan, og som ikke vedrører et specifikt projekt, såsom strategisk miljøvurdering, offentlig budgetplanlægning samt nationale eller regionale transportplaner |
| --- | --- |

2)

»tilladelsesprocedure«: enhver procedure, som i henhold til EU-retten eller national ret skal følges i forbindelse med et konkret projekt, der falder ind under dette direktivs anvendelsesområde, for at opnå godkendelsesafgørelsen som krævet af en medlemsstats myndighed eller myndigheder, bortset fra by- eller arealplanlægningsprocedurer, procedurer vedrørende tildeling af offentlige udbud og skridt, der tages på strategisk plan, og som ikke vedrører et specifikt projekt, såsom strategisk miljøvurdering, offentlig budgetplanlægning samt nationale eller regionale transportplaner

| 3) | »projekt«: et forslag til opførelse, tilpasning eller ændring af en bestemt transportinfrastrukturstrækning, som har til formål at forbedre nævnte infrastrukturs kapacitet, sikkerhed og effektivitet, og hvis gennemførelse skal godkendes ved en godkendelsesafgørelse |
| --- | --- |

3)

»projekt«: et forslag til opførelse, tilpasning eller ændring af en bestemt transportinfrastrukturstrækning, som har til formål at forbedre nævnte infrastrukturs kapacitet, sikkerhed og effektivitet, og hvis gennemførelse skal godkendes ved en godkendelsesafgørelse

| 4) | »grænseoverskridende projekt«: et projekt, der dækker en grænseoverskridende strækning mellem to eller flere medlemsstater |
| --- | --- |

4)

»grænseoverskridende projekt«: et projekt, der dækker en grænseoverskridende strækning mellem to eller flere medlemsstater

| 5) | »projektiværksætter«: den person, der ansøger om godkendelse af gennemførelsen af et projekt, eller den offentlige myndighed, som tager initiativ til et projekt |
| --- | --- |

5)

»projektiværksætter«: den person, der ansøger om godkendelse af gennemførelsen af et projekt, eller den offentlige myndighed, som tager initiativ til et projekt

| 6) | »udpeget myndighed«: den myndighed, der er kontaktpunkt for projektiværksætteren, og som letter en effektiv og struktureret gennemførelse af tilladelsesprocedurerne i overensstemmelse med dette direktiv |
| --- | --- |

6)

»udpeget myndighed«: den myndighed, der er kontaktpunkt for projektiværksætteren, og som letter en effektiv og struktureret gennemførelse af tilladelsesprocedurerne i overensstemmelse med dette direktiv

| 7) | »fælles myndighed«: en myndighed, der er oprettet ved indbyrdes aftale mellem to eller flere medlemsstater for at lette tilladelsesprocedurerne i forbindelse med grænseoverskridende projekter, herunder fælles myndigheder, der er oprettet af udpegede myndigheder, hvor medlemsstaterne har givet disse udpegede myndigheder beføjelser til at oprette fælles myndigheder. |
| --- | --- |

7)

»fælles myndighed«: en myndighed, der er oprettet ved indbyrdes aftale mellem to eller flere medlemsstater for at lette tilladelsesprocedurerne i forbindelse med grænseoverskridende projekter, herunder fælles myndigheder, der er oprettet af udpegede myndigheder, hvor medlemsstaterne har givet disse udpegede myndigheder beføjelser til at oprette fælles myndigheder.

Artikel 3

Prioriteret status

1.   Medlemsstaterne bestræber sig på at sikre, at alle myndigheder, herunder den udpegede myndighed, der er involveret i tilladelsesproceduren, bortset fra retter og domstole, prioriterer projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde.

2.   Hvor der i henhold til national ret findes specifikke tilladelsesprocedurer for prioriterede projekter, sikrer medlemsstaterne, uden at det berører dette direktivs mål, krav og frister, at projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, håndteres i henhold til disse procedurer. Dette er ikke til hinder for, at medlemsstaterne kan afprøve specifikke tilladelsesprocedurer på et begrænset antal projekter med henblik på at evaluere deres potentielle udvidelse til andre projekter, uden at de skal anvende sådanne procedurer på projekter, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde.

3.   Denne artikel berører ikke eventuelle budgetbeslutninger.

Artikel 4

Udpeget myndighed

1.   Senest den ... [24 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden] udpeger hver medlemsstat de myndigheder, som skal fungere som den udpegede myndighed, på et passende administrativt niveau.

2.   En medlemsstat kan, hvor det er relevant, udpege forskellige myndigheder som den udpegede myndighed afhængigt af projektet eller kategorien af projekter, transportformen eller det geografiske område. I så fald sikrer medlemsstaten, at der kun er én udpeget myndighed for et givet projekt og for en given tilladelsesprocedure.

3.   Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at give projektiværksættere lettilgængelige oplysninger om identiteten på den udpegede myndighed for et givet projekt.

4.   Medlemsstaterne kan give den udpegede myndighed beføjelser til at træffe godkendelsesafgørelsen.

Når den udpegede myndighed i overensstemmelse med første afsnit har beføjelser til at træffe godkendelsesafgørelsen, kontrollerer denne, at alle de tilladelser, afgørelser og udtalelser, der er nødvendige med henblik på at træffe godkendelsesafgørelsen, er blevet indhentet, og underretter projektiværksætteren om godkendelsesafgørelsen.

5.   Hvor den udpegede myndighed ikke har beføjelser til at træffe godkendelsesafgørelsen, træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at projektiværksætteren underrettes om vedtagelsen af godkendelsesafgørelsen.

6.   Medlemsstaterne kan give den udpegede myndighed beføjelser til at fastsætte vejledende frister for forskellige mellemliggende trin i tilladelsesproceduren i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, uden at det berører den fireårige frist, som er omhandlet i nævnte stykke.

7.   Den udpegede myndighed:

| a) | er kontaktpunkt for oplysninger til projektiværksætteren og andre relevante myndigheder, der er involveret i den procedure, der fører til godkendelsesafgørelsen for et givet projekt |
| --- | --- |

a)

er kontaktpunkt for oplysninger til projektiværksætteren og andre relevante myndigheder, der er involveret i den procedure, der fører til godkendelsesafgørelsen for et givet projekt

| b) | forelægger, hvor det er påkrævet i henhold til national ret, projektiværksætteren den udførlige beskrivelse af ansøgningen, der er omhandlet i artikel 6, stk. 4, herunder oplysninger om de vejledende frister i forbindelse med tilladelsesprocedurerne, i overensstemmelse med den fireårige frist, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1 |
| --- | --- |

b)

forelægger, hvor det er påkrævet i henhold til national ret, projektiværksætteren den udførlige beskrivelse af ansøgningen, der er omhandlet i artikel 6, stk. 4, herunder oplysninger om de vejledende frister i forbindelse med tilladelsesprocedurerne, i overensstemmelse med den fireårige frist, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

| c) | fører tilsyn med tidsrammen for tilladelsesproceduren, og navnlig registrerer en eventuel forlængelse af den frist, der er omhandlet i artikel 5, stk. 4 |
| --- | --- |

c)

fører tilsyn med tidsrammen for tilladelsesproceduren, og navnlig registrerer en eventuel forlængelse af den frist, der er omhandlet i artikel 5, stk. 4

| d) | vejleder efter anmodning projektiværksætteren vedrørende indgivelsen af alle relevante oplysninger og dokumenter, herunder alle de tilladelser, afgørelser og udtalelser, som skal indhentes og forelægges med henblik på godkendelsesafgørelsen. |
| --- | --- |

d)

vejleder efter anmodning projektiværksætteren vedrørende indgivelsen af alle relevante oplysninger og dokumenter, herunder alle de tilladelser, afgørelser og udtalelser, som skal indhentes og forelægges med henblik på godkendelsesafgørelsen.

Den udpegede myndighed kan også vejlede projektiværksætteren om, hvilke yderligere oplysninger og/eller dokumenter der bør forelægges, i tilfælde af at anmeldelsen omhandlet i artikel 6, stk. 1, er blevet afvist.

8.   Stk. 7 berører ikke den kompetence, der tilkommer andre myndigheder, som er involveret i tilladelsesproceduren, og projektiværksætterens mulighed for at rette henvendelse til de enkelte myndigheder for de specifikke tilladelser, afgørelser eller udtalelser, som indgår i godkendelsesafgørelsen.

Artikel 5

Tilladelsesprocedurens varighed

1.   Medlemsstaterne fastsætter en tilladelsesprocedure, herunder fristerne for denne procedure, som ikke må overstige fire år fra indledningen af tilladelsesproceduren. Medlemsstaterne kan træffe nødvendige foranstaltninger med henblik på at opdele den tilgængelige periode i forskellige trin i overensstemmelse med EU-retten og national ret.

2.   Den fireårige periode, der er omhandlet i stk. 1, berører ikke de forpligtelser, der følger af folkeretten og EU-retten, og omfatter ikke perioder, der er nødvendige for at gennemføre administrative og judicielle klageprocedurer og søge retsmidler ved en ret eller domstol, samt alle perioder, der er nødvendig for at gennemføre eventuelle deraf følgende afgørelser eller retsmidler.

3.   Den fireårige periode, der er omhandlet i stk. 1, berører ikke en medlemsstats ret til at fastsætte, at tilladelsesproceduren skal afsluttes gennem vedtagelsen af en særlig national retsakt; i så fald kan proceduren med henblik på vedtagelsen af denne retsakt uanset stk. 1 overstige den fireårige periode, forudsat at det forberedende arbejde, der danner grundlag for vedtagelsen af den nationale retsakt, afsluttes inden for denne frist. Det forberedende arbejde anses for afsluttet, når den særlige nationale retsakt forelægges for det nationale parlament.

4.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at der i behørigt begrundede tilfælde kan gives en passende forlængelse af den fireårige periode, der er omhandlet i stk. 1. Varigheden af forlængelsen fastsættes i hvert enkelt tilfælde, begrundes behørigt og begrænses til målet om at afslutte tilladelsesproceduren og udstede godkendelsesafgørelsen. Når der er givet en sådan forlængelse, underrettes projektiværksætteren om grundene for at give den. Der kan gives én yderligere forlængelse på de samme betingelser.

5.   Medlemsstaterne holdes ikke ansvarlige, hvor den fireårige periode, der er omhandlet i stk. 1, som forlænget i overensstemmelse med stk. 4, ikke overholdes, og hvor forsinkelsen skyldes projektiværksætteren.

Artikel 6

Tilrettelæggelse af tilladelsesproceduren

1.   Projektiværksætteren anmelder projektet over for den udpegede myndighed eller, hvor det er relevant, den fælles myndighed, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2. Projektiværksætterens anmeldelse af projektet gælder som indledningen af tilladelsesproceduren.

2.   Med henblik på at lette vurderingen af projektets modenhed kan medlemsstaterne fastsætte detaljeringsgraden af oplysninger og de relevante dokumenter, som projektiværksætteren skal indgive, når denne anmelder et projekt. Hvis projektet ikke er modent, afvises anmeldelsen ved en behørigt begrundet afgørelse senest fire måneder efter modtagelse af anmeldelsen.

3.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at projektiværksættere modtager generelle oplysninger som vejledning for anmeldelsen, tilpasset, hvor det er relevant, til den pågældende transportform, indeholdende oplysninger om de tilladelser, afgørelser og udtalelser, der kan være påkrævet for at gennemføre et projekt.

Disse oplysninger omfatter for hver tilladelse, afgørelse eller udtalelse følgende:

| a) | generelle oplysninger om det materielle anvendelsesområde og detaljeringsgraden af de oplysninger, som projektiværksætteren skal fremlægge |
| --- | --- |

a)

generelle oplysninger om det materielle anvendelsesområde og detaljeringsgraden af de oplysninger, som projektiværksætteren skal fremlægge

| b) | gældende frister eller, hvis der ikke er sådanne frister, vejledende frister, og |
| --- | --- |

b)

gældende frister eller, hvis der ikke er sådanne frister, vejledende frister, og

| c) | nærmere oplysninger om de myndigheder og interessenter, der normalt deltager i høringer i forbindelse med de forskellige tilladelser, afgørelser og udtalelser. |
| --- | --- |

c)

nærmere oplysninger om de myndigheder og interessenter, der normalt deltager i høringer i forbindelse med de forskellige tilladelser, afgørelser og udtalelser.

Disse oplysninger skal være lettilgængelige for alle relevante projektiværksættere, navnlig via elektroniske eller fysiske informationsportaler.

4.   For at lette en vellykket anmeldelse kan medlemsstaterne kræve, at den udpegede myndighed på projektiværksætterens anmodning udarbejder en udførlig ansøgningsbeskrivelse indeholdende følgende oplysninger, der er skræddersyet til det konkrete projekt:

| a) | de enkelte etaper af proceduren og gældende frister eller, hvis der ikke er sådanne frister, vejledende frister |
| --- | --- |

a)

de enkelte etaper af proceduren og gældende frister eller, hvis der ikke er sådanne frister, vejledende frister

| b) | det materielle anvendelsesområde og detaljeringsgraden af de oplysninger, som projektiværksætteren skal fremlægge |
| --- | --- |

b)

det materielle anvendelsesområde og detaljeringsgraden af de oplysninger, som projektiværksætteren skal fremlægge

| c) | en liste over tilladelser, afgørelser og udtalelser, som projektiværksætteren i overensstemmelse med EU-retten og national ret skal indhente under tilladelsesproceduren |
| --- | --- |

c)

en liste over tilladelser, afgørelser og udtalelser, som projektiværksætteren i overensstemmelse med EU-retten og national ret skal indhente under tilladelsesproceduren

| d) | nærmere oplysninger om de myndigheder og interessenter, der skal inddrages i forbindelse med de respektive forpligtelser, herunder i den formelle fase af den offentlige høring. |
| --- | --- |

d)

nærmere oplysninger om de myndigheder og interessenter, der skal inddrages i forbindelse med de respektive forpligtelser, herunder i den formelle fase af den offentlige høring.

5.   Den udførlige ansøgningsbeskrivelse forbliver gyldig under tilladelsesproceduren. Enhver ændring af den udførlige ansøgningsbeskrivelse begrundes behørigt.

6.   Den udpegede myndighed kan efter anmodning give projektiværksætteren de oplysninger, som supplerer de elementer, der er omhandlet i stk. 4.

7.   Når projektiværksætteren har indgivet det fuldstændige projektansøgningsdossier, skal godkendelsesafgørelsen vedtages inden for den frist, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1.

8.   De myndigheder, der er involveret i tilladelsesproceduren, underretter den udpegede myndighed om, at de påkrævede tilladelser, afgørelser, udtalelser eller godkendelsesafgørelsen er blevet udstedt.

Artikel 7

Koordinering af grænseoverskridende tilladelsesprocedurerne

1.   Medlemsstaterne sikrer i forbindelse med projekter, der vedrører to eller flere medlemsstater, at de udpegede myndigheder i de pågældende medlemsstater samarbejder med henblik på at koordinere deres tidsplaner og nå til enighed om en fælles tidsplan vedrørende tilladelsesproceduren.

2.   I forbindelse med grænseoverskridende projekter kan der oprettes en fælles myndighed.

3.   Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de europæiske koordinatorer som er udpeget i overensstemmelse med artikel 45 i forordning (EU) nr. 1315/2013 modtager oplysninger om tilladelsesprocedurerne, og at de europæiske koordinatorer kan lette kontakten mellem de udpegede myndigheder i forbindelse med tilladelsesprocedurerne for projekter, der vedrører to eller flere medlemsstater.

4.   Hvis fristen omhandlet i artikel 5, stk. 1, ikke overholdes, giver medlemsstaterne efter anmodning de berørte europæiske koordinatorer oplysninger om de foranstaltninger, der er truffet eller efter planen vil blive truffet for gøre det muligt at afslutte tilladelsesproceduren med mindst mulig forsinkelse.

Artikel 8

Offentlige udbud i forbindelse med grænseoverskridende projekter

1.   Hvis udbudsprocedurerne gennemføres af en fælles enhed i forbindelse med et grænseoverskridende projekt, træffer medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den fælles enhed anvender én medlemsstats nationale ret, og som undtagelse fra direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU fastlægges denne ret i overensstemmelse med artikel 39, stk. 5, litra a), i direktiv 2014/24/EU eller artikel 57, stk. 5, litra a), i direktiv 2014/25/EU, alt efter hvad der er relevant, medmindre andet er fastsat i en aftale mellem de deltagende medlemsstater. En sådan aftale skal under alle omstændigheder indeholde bestemmelser om anvendelse af en medlemsstats nationale ret på de udbudsprocedurer, der gennemføres af en fælles enhed.

2.   I forbindelse med offentlige udbud, der gennemføres af en fælles enheds datterselskab, træffer de pågældende medlemsstater de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at datterselskabet anvender én af medlemsstaternes nationale ret. I denne henseende kan de pågældende medlemsstater beslutte, at datterselskabet skal anvende den nationale ret, der finder anvendelse på den fælles enhed.

Artikel 9

Overgangsbestemmelser

1.   Dette direktiv finder ikke anvendelse på projekter, hvor tilladelsesprocedurerne er indledt inden den ... [24 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden].

2.   Artikel 8 finder kun anvendelse på sådanne kontrakter, for hvilke indkaldelsen af tilbud er udsendt, eller, såfremt der ikke kræves en indkaldelse af tilbud, hvor den ordregivende myndighed eller enhed indledte udbudsproceduren efter den ... [24 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden].

3.   Artikel 8 finder ikke anvendelse på en fælles enhed, der er oprettet inden den ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden], hvis denne enheds udbudsprocedurer fortsat er omfattet af den ret, der gælder for enhedens udbud på denne dato.

Artikel 10

Rapportering

1.   Kommissionen aflægger første gang den ... [fem år og seks måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden] og derefter med regelmæssige mellemrum rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af dette direktiv og resultaterne heraf.

2.   Rapporten baseres på de oplysninger, som medlemsstaterne skal indgive hvert andet år og første gang senest den ... [fem år efter datoen for dette direktivs ikrafttræden] vedrørende antallet af tilladelsesprocedurer, der er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, tilladelsesprocedurernes gennemsnitlige varighed, antallet af tilladelsesprocedurer, der overskrider fristen, og oprettelsen af en eventuel fælles myndighed under rapporteringsperioden.

Artikel 11

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ... [24 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden]. De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. Medlemsstaterne fastsætter de nærmere regler for henvisningen.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 12

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ..., den ...

På Europa-Parlamentets vegne

...

Formand

På Rådets vegne

...

Formand

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 269.

1

(2)  EUT C 168 af 16.5.2019, s. 91.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 13.2.2019 (EUT C 449 af 23.12.2020, s. 576) og Rådets førstebehandlingsholdning af 14.6.2021. Europa-Parlamentets holdning af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

8

(9)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

9

---

BILAG

Forhåndsudpegede strækninger af grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser i hovednetkorridorerne (som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a))

| Hovednetkorridoren »Atlanterhavet« |
| --- |
| Grænseoverskridende forbindelser | Évora — Mérida | Jernbane |
| Vitoria-Gasteiz — San Sebastián — Bayonne — Bordeaux |
| Aveiro — Salamanca |
| Dourofloden (Via Navegável do Douro) | Indre vandveje |
| Manglende forbindelser | Interoperable banestrækninger med ikke-UIC-sporvidde på Den Iberiske Halvø | Jernbane |
| Hovednetkorridoren »Østersøen — Adriaterhavet« |
| Grænseoverskridende forbindelser | Katowice/Opole — Ostrava — Brno
  Katowice – Žilina
  Bratislava — Wien
  Graz — Maribor
  Venedig — Trieste — Divača — Ljubljana | Jernbane |
| Katowice – Žilina
  Brno — Wien | Vej |
| Manglende forbindelser | Gloggnitz — Mürzzuschlag: Semmering-basistunnelen
  Graz — Klagenfurt: Koralm-jernbanestrækningen og -tunnelen
  Koper — Divača | Jernbane |
| Hovednetkorridoren »Middelhavet« |
| Grænseoverskridende forbindelser | Barcelona — Perpignan | Jernbane |
| Lyon — Torino: basistunnel og adgangsveje |
| Nice — Ventimiglia |
| Venedig — Trieste — Divača — Ljubljana |
| Ljubljana — Zagreb |
| Zagreb — Budapest |
| Budapest — Miskolc — den ukrainske grænse |
| Lendava — Letenye | Vej |
| Vásárosnamény — den ukrainske grænse |
| Manglende forbindelser | Almería — Murcia | Jernbane |
| Interoperable banestrækninger med ikke-UIC-sporvidde på Den Iberiske Halvø |
| Perpignan — Montpellier |
| Koper — Divača |
| Rijeka — Zagreb |
| Milano — Cremona — Mantova — Porto Levante/Venedig — Ravenna/Trieste | Indre vandveje |
| Hovednetkorridoren »Nordsøen – Østersøen« |
| Grænseoverskridende forbindelser | Tallinn — Rīga — Kaunas — Warszawa: Rail Baltics nye fuldt interoperable banestrækning med UIC-sporvidde | Jernbane |
| Świnoujście/Szczecin — Berlin | Jernbane og indre vandveje |
| Via Baltica-korridoren EE-LV-LT-PL | Vej |
| Manglende forbindelser | Kaunas — Vilnius: en del af Rail Baltics nye fuldt interoperable banestrækning med UIC-sporvidde | Jernbane |
| Warszawa/Idzikowice — Poznań/Wrocław, inkl. forbindelser til det planlagte centrale transportknudepunkt |
| Nord-Ostsee-kanalen | Indre vandveje |
| Berlin — Magdeburg — Hannover, Mittellandkanalen, vesttyske kanaler |
| Rhinen, Waal |
| Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal |
| Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet« |
| Grænseoverskridende forbindelser | Bruxelles eller Brussel — Luxembourg — Strasbourg | Jernbane |
| Terneuzen — Gent | Indre vandveje |
| Seinen — Scheldenettet og de tilhørende flodbækkener til Seinen, Scheldefloden og Maasfloden |
| Rhin-Schelde-korridoren |
| Manglende forbindelser | Albertkanaal/Canal Albert og Kanaal Bocholt-Herentals | Indre vandveje |
| Hovednetkorridoren »Orienten/det østlige Middelhav« |
| Grænseoverskridende forbindelser | Dresden — Prag/Kolín | Jernbane |
| Wien/Bratislava — Budapest |
| Békéscsaba — Arad — Timișoara |
| Craiova — Calafat — Vidin — Sofia — Thessaloniki |
| Sofia — den serbiske grænse/den nordmakedonske grænse |
| Den tyrkiske grænse — Alexandroupoli |
| Den nordmakedonske grænse — Thessaloniki |
| Ioannina — Kakavia (den albanske grænse) | Vej |
| Drobeta Turnu Severin/Craiova — Vidin — Montana |
| Sofia — den serbiske grænse |
| Hamburg — Dresden — Prag — Pardubice | Indre vandveje |
| Manglende forbindelser | Igoumenitsa — Ioannina | Jernbane |
| Prag — Brno |
| Thessaloniki — Kavala — Alexandroupoli |
| Timișoara — Craiova |
| Hovednetkorridoren »Rhinen — Alperne« |
| Grænseoverskridende forbindelser | Zevenaar — Emmerich — Oberhausen | Jernbane |
| Karlsruhe — Basel |
| Milano/Novara — den schweiziske grænse |
| Basel — Antwerpen/Rotterdam — Amsterdam | Indre vandveje |
| Manglende forbindelser | Genova — Tortona/Novi Ligure | Jernbane |
| Zeebrugge — Gent |
| Hovednetkorridoren »Rhinen — Donau« |
| Grænseoverskridende forbindelser | München — Prag | Jernbane |
| Nürnberg — Plzeň |
| München — Mühldorf — Freilassing — Salzburg |
| Strasbourg — Kehl Appenweier |
| Hranice – Žilina |
| Košice — den ukrainske grænse |
| Wien — Bratislava/Budapest |
| Bratislava — Budapest |
| Békéscsaba — Arad — Timișoara — den serbiske grænse |
| Bukarest — Giurgiu — Rousse |
| Donau (Kehlheim — Constanța/Midia/Sulina) og de tilhørende flodbækkener til Váh-, Sava- og Tiszafloderne | Indre vandveje |
| Zlín – Žilina | Vej |
| Timișoara — den serbiske grænse |
| Manglende forbindelser | Stuttgart — Ulm | Jernbane |
| Salzburg — Linz |
| Craiova — Bukarest |
| Arad — Sighișoara — Brașov — Predeal |
| Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet« |
| Grænseoverskridende forbindelser | Den russiske grænse — Helsinki | Jernbane |
| København — Hamburg: adgangsveje til den faste forbindelse over Femern Bælt |
| München — Wörgl — Innsbruck — Fortezza — Bolzano — Trento — Verona: Brenner-basistunnelen og adgangsveje |
| Göteborg — Oslo |
| København — Hamburg: den faste forbindelse over Femern Bælt | Jernbane/vej |

Hovednetkorridoren »Atlanterhavet«

Grænseoverskridende forbindelser

Évora — Mérida

Jernbane

Vitoria-Gasteiz — San Sebastián — Bayonne — Bordeaux

Aveiro — Salamanca

Dourofloden (Via Navegável do Douro)

Indre vandveje

Manglende forbindelser

Interoperable banestrækninger med ikke-UIC-sporvidde på Den Iberiske Halvø

Jernbane

Hovednetkorridoren »Østersøen — Adriaterhavet«

Grænseoverskridende forbindelser

Katowice/Opole — Ostrava — Brno

Katowice – Žilina

Bratislava — Wien

Graz — Maribor

Venedig — Trieste — Divača — Ljubljana

Jernbane

Katowice – Žilina

Brno — Wien

Vej

Manglende forbindelser

Gloggnitz — Mürzzuschlag: Semmering-basistunnelen

Graz — Klagenfurt: Koralm-jernbanestrækningen og -tunnelen

Koper — Divača

Jernbane

Hovednetkorridoren »Middelhavet«

Grænseoverskridende forbindelser

Barcelona — Perpignan

Jernbane

Lyon — Torino: basistunnel og adgangsveje

Nice — Ventimiglia

Venedig — Trieste — Divača — Ljubljana

Ljubljana — Zagreb

Zagreb — Budapest

Budapest — Miskolc — den ukrainske grænse

Lendava — Letenye

Vej

Vásárosnamény — den ukrainske grænse

Manglende forbindelser

Almería — Murcia

Jernbane

Interoperable banestrækninger med ikke-UIC-sporvidde på Den Iberiske Halvø

Perpignan — Montpellier

Koper — Divača

Rijeka — Zagreb

Milano — Cremona — Mantova — Porto Levante/Venedig — Ravenna/Trieste

Indre vandveje

Hovednetkorridoren »Nordsøen – Østersøen«

Grænseoverskridende forbindelser

Tallinn — Rīga — Kaunas — Warszawa: Rail Baltics nye fuldt interoperable banestrækning med UIC-sporvidde

Jernbane

Świnoujście/Szczecin — Berlin

Jernbane og indre vandveje

Via Baltica-korridoren EE-LV-LT-PL

Vej

Manglende forbindelser

Kaunas — Vilnius: en del af Rail Baltics nye fuldt interoperable banestrækning med UIC-sporvidde

Jernbane

Warszawa/Idzikowice — Poznań/Wrocław, inkl. forbindelser til det planlagte centrale transportknudepunkt

Nord-Ostsee-kanalen

Indre vandveje

Berlin — Magdeburg — Hannover, Mittellandkanalen, vesttyske kanaler

Rhinen, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Hovednetkorridoren »Nordsøen — Middelhavet«

Grænseoverskridende forbindelser

Bruxelles eller Brussel — Luxembourg — Strasbourg

Jernbane

Terneuzen — Gent

Indre vandveje

Seinen — Scheldenettet og de tilhørende flodbækkener til Seinen, Scheldefloden og Maasfloden

Rhin-Schelde-korridoren

Manglende forbindelser

Albertkanaal/Canal Albert og Kanaal Bocholt-Herentals

Indre vandveje

Hovednetkorridoren »Orienten/det østlige Middelhav«

Grænseoverskridende forbindelser

Dresden — Prag/Kolín

Jernbane

Wien/Bratislava — Budapest

Békéscsaba — Arad — Timișoara

Craiova — Calafat — Vidin — Sofia — Thessaloniki

Sofia — den serbiske grænse/den nordmakedonske grænse

Den tyrkiske grænse — Alexandroupoli

Den nordmakedonske grænse — Thessaloniki

Ioannina — Kakavia (den albanske grænse)

Vej

Drobeta Turnu Severin/Craiova — Vidin — Montana

Sofia — den serbiske grænse

Hamburg — Dresden — Prag — Pardubice

Indre vandveje

Manglende forbindelser

Igoumenitsa — Ioannina

Jernbane

Prag — Brno

Thessaloniki — Kavala — Alexandroupoli

Timișoara — Craiova

Hovednetkorridoren »Rhinen — Alperne«

Grænseoverskridende forbindelser

Zevenaar — Emmerich — Oberhausen

Jernbane

Karlsruhe — Basel

Milano/Novara — den schweiziske grænse

Basel — Antwerpen/Rotterdam — Amsterdam

Indre vandveje

Manglende forbindelser

Genova — Tortona/Novi Ligure

Jernbane

Zeebrugge — Gent

Hovednetkorridoren »Rhinen — Donau«

Grænseoverskridende forbindelser

München — Prag

Jernbane

Nürnberg — Plzeň

München — Mühldorf — Freilassing — Salzburg

Strasbourg — Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Košice — den ukrainske grænse

Wien — Bratislava/Budapest

Bratislava — Budapest

Békéscsaba — Arad — Timișoara — den serbiske grænse

Bukarest — Giurgiu — Rousse

Donau (Kehlheim — Constanța/Midia/Sulina) og de tilhørende flodbækkener til Váh-, Sava- og Tiszafloderne

Indre vandveje

Zlín – Žilina

Vej

Timișoara — den serbiske grænse

Manglende forbindelser

Stuttgart — Ulm

Jernbane

Salzburg — Linz

Craiova — Bukarest

Arad — Sighișoara — Brașov — Predeal

Hovednetkorridoren »Skandinavien — Middelhavet«

Grænseoverskridende forbindelser

Den russiske grænse — Helsinki

Jernbane

København — Hamburg: adgangsveje til den faste forbindelse over Femern Bælt

München — Wörgl — Innsbruck — Fortezza — Bolzano — Trento — Verona: Brenner-basistunnelen og adgangsveje

Göteborg — Oslo

København — Hamburg: den faste forbindelse over Femern Bælt

Jernbane/vej

---

| 8.7.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 273/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 273/14

---

Rådets begrundelse: Rådets førstebehandlingsholdning (EU) nr. 32/2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T)

(2021/C 273/02)

I.   INDLEDNING

| 1. | Den 17. maj 2018 forelagde Kommissionen ovennævnte forslag for Europa-Parlamentet og Rådet som led i den tredje pakke under »Et mobilt Europa«, der skal gøre Europas transportsystemer sikrere, renere og mere effektive og lettilgængelige. Forslagets formål er at forenkle reglerne for udstedelse af tilladelser med henblik på at lette færdiggørelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T). |
| --- | --- |

1.

| 2. | I Europa-Parlamentet blev Transport- og Turismeudvalget (TRAN) udpeget som korresponderende udvalg for denne sag, og Dominique Riquet (ALDE, FR) blev udpeget til ordfører. Parlamentet stemte om betænkningen og vedtog sin førstebehandlingsholdning den 13. februar 2019 (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog sin udtalelse den 17. oktober 2018 (2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Regionsudvalget vedtog sin udtalelse den 7. februar 2019 (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rådet nåede frem til en delvis generel indstilling til forslaget på samlingen den 2. december 2019 efter drøftelser i Gruppen vedrørende Transport — Intermodale Spørgsmål og Net mellem juni 2018 og november 2019. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Efterfølgende fandt der tre uformelle trepartsmøder sted den 3. februar, den 18. maj og den 8. juni 2020, hvilket førte til en generel foreløbig enighed mellem Rådet og Europa-Parlamentet i overensstemmelse med det mandat, som Coreper fornyede den 3. juni 2020. Den 17. juni 2020 bekræftede De Faste Repræsentanters Komité den endelige kompromistekst, der var opnået enighed om på trepartsmødet den 8. juni 2020. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europa-Parlamentets TRAN-udvalg stemte for den samme foreløbige kompromistekst den 14. juli 2020. Efterfølgende sendte formanden for TRAN-udvalget den 16. juli 2020 en skrivelse til formanden for De Faste Repræsentanters Komité, hvori hun meddelte, at hun ville henstille til plenarforsamlingen at godkende Rådets holdning uden ændringer ved Parlamentets andenbehandling med forbehold af jurist-lingvist-gennemgangen, hvis Rådet vedtog sin førstebehandlingsholdning i overensstemmelse med den opnåede generelle foreløbige enighed. |
| --- | --- |

7.

II.   MÅL

| 8. | Hovedmålet med direktivet er at forenkle reglerne for udstedelse af tilladelser med henblik på at lette færdiggørelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T). Desuden sigtes der mod at skabe øget klarhed om de procedurer, som projektiværksætterne skal følge, navnlig med hensyn til udstedelse af tilladelser, offentlige udbud og andre procedurer. |
| --- | --- |

8.

III.   ANALYSE AF RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING

Proceduremæssig baggrund

| 9. | Med udgangspunkt i Kommissionens forslag førte Parlamentet og Rådet forhandlinger med henblik på at opnå en tidlig enighed ved andenbehandlingen på grundlag af Rådets førstebehandlingsholdning. Teksten i udkastet til Rådets holdning afspejler til fulde det kompromis, som de to medlovgivere er nået frem til. |
| --- | --- |

9.

Resumé af de vigtigste spørgsmål

| 10. | Rådets førstebehandlingsholdning indeholder følgende hovedelementer, som medlovgiverne er nået til enighed om: |
| --- | --- |

10.

| 11. | Forslagets juridiske karakter: Medlovgiverne er blevet enige om at ændre forslagets juridiske karakter fra en »forordning« til et »direktiv«. Denne ændring giver medlemsstaterne større fleksibilitet til at gennemføre tilladelsesprocedurer, og den giver dem også mulighed for at drage fordel af de tilladelsesprocedurer, de allerede har. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Anvendelsesområde: Rådets førstebehandlingsholdning lægger op til, at listen over projekter, som omfatter listen over grænseoverskridende forbindelser og manglende forbindelser og er identisk med listen i del III, afsnit 1, i bilaget til forordningen om Connecting Europe-faciliteten, medtages i bilaget til direktivet for at sikre klarhed og retssikkerhed. Desuden vil anvendelsesområdet også omfatte andre projekter vedrørende hovednetkorridorer, hvor de samlede omkostninger overstiger 300 mio. EUR. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Udpeget myndighed: Rådets førstebehandlingsholdning fastlægger den udpegede myndigheds rolle og ansvar, og myndigheden vil være det vigtigste kontaktpunkt for information til projektiværksætteren, ligesom den efter anmodning vil vejlede om indgivelsen af alle relevante dokumenter og oplysninger. Denne bestemmelse fastsætter også en tidsfrist for udpegelsen af denne myndighed, som er 24 måneder efter direktivets ikrafttræden. Ændringerne i denne artikel har til formål at sikre medlemsstaterne tilstrækkelig fleksibilitet til gennemførelsen af bestemmelsen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tilladelsesprocedurens varighed: Medlovgiverne er blevet enige om at fastsætte den samlede tidsfrist for tilladelsesproceduren til fire år. Desuden kan denne frist forlænges to gange i behørigt begrundede tilfælde. De ændringer, der er indført i Rådets holdning, har til formål at sikre tilstrækkelig fleksibilitet med hensyn til tidsfristen for afslutning af tilladelsesproceduren, navnlig i betragtning af kompleksiteten og mangfoldigheden af de transportprojekter, der falder ind under direktivets anvendelsesområde. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tilrettelæggelse af tilladelsesproceduren: I Rådets førstebehandlingsholdning er de forskellige faser af tilladelsesproceduren blevet samlet i én, hvilket er en væsentlig forenkling. Samtidig giver denne bestemmelse medlemsstaterne mulighed for at fastsætte forskellige trin inden for den fireårige periode i henhold til deres nationale ret. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Gennemførelse: Som følge af ændringen af forslagets juridiske form er medlovgiverne blevet enige om en gennemførelsesperiode på 24 måneder efter direktivets ikrafttræden. |
| --- | --- |

16.

IV.   KONKLUSION

| 17. | Rådets holdning understreger det vigtigste mål med Kommissionens forslag og afspejler til fulde det kompromis, der blev opnået enighed om under de uformelle forhandlinger mellem Rådet og Europa-Parlamentet med støtte fra Kommissionen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Rådet mener derfor, at dets førstebehandlingsholdning er en afbalanceret gengivelse af resultatet af forhandlingerne, og at direktivet, når det er vedtaget, vil være et vigtigt bidrag til forenklingen af reglerne for udstedelse af tilladelser, hvilket vil lette færdiggørelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T). |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 576.

(2)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 269.

(3)  EUT C 168 af 16.5.2019, s. 91.

---