# Euroopa Liidu C 222/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 222 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik11. juuni 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 222

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik11. juuni 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu |
| 2021/C 222/01 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 30. aprill 2021, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta, (ESRN/2021/3) | 1 |
| 2021/C 222/02 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 24. märts 2021, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2021/2) | 13 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

2021/C 222/01

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 30. aprill 2021, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta, (ESRN/2021/3)

1

2021/C 222/02

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus, 24. märts 2021, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2021/2)

13

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2021/C 222/03 | Teatis teatavatele isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 22 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 222/04 | Euro vahetuskurss — 10. juuni 2021 | 23 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2021/C 222/03

Teatis teatavatele isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

22

Euroopa Komisjon

2021/C 222/04

Euro vahetuskurss — 10. juuni 2021

23

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 222/05 | Teade teatavate subsiidiumivastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 24 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 222/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 25 |
| 2021/C 222/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10312 — Astorg Asset Management/Solina) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 27 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 222/08 | Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 28 |
| 2021/C 222/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 31 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 222/05

Teade teatavate subsiidiumivastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

24

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2021/C 222/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

25

2021/C 222/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10312 — Astorg Asset Management/Solina) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

27

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2021/C 222/08

Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

28

2021/C 222/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/1

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

30. aprill 2021,

millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta

(ESRN/2021/3)

(2021/C 222/01)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (1), eelkõige selle artiklit 3 ning artikleid 16 kuni 18,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (2), eelkõige selle artikli 458 lõiget 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (3), eelkõige selle artikli 134 lõiget 5,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord (4), eelkõige selle artikleid 18 kuni 20,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (5), eelkõige selle IX lisa,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete huvides tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat kohustuslikku kõigipoolsust vabatahtliku kõigipoolsusega. |
| --- | --- |

(1)

Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete huvides tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat kohustuslikku kõigipoolsust vabatahtliku kõigipoolsusega.

| (2) | Vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete kohta, mis on sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2 (6), tagab, et kõik liikmesriigis kasutusele võetud riskipositsioonil põhinevad makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed (7) võetakse kõigipoolselt üle teistes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(2)

Vabatahtliku kõigipoolsuse raamistik makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete kohta, mis on sätestatud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2 (6), tagab, et kõik liikmesriigis kasutusele võetud riskipositsioonil põhinevad makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed (7) võetakse kõigipoolselt üle teistes liikmesriikides.

| (3) | EMP ühiskomitee otsusega nr 79/2019, 29. märts 2019, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ [2019/2133] (8), inkorporeeriti direktiiv 2013/36/EL ja määrus (EL) nr 575/2013 Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (EMP leping) alates 1. jaanuarist 2020. EMP lepingusse ei ole veel inkorporeeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/878 (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/873 (10), millega tehakse olulisi muudatusi direktiivis 2013/36/EL ja määruses (EL) nr 575/2013. |
| --- | --- |

(3)

EMP ühiskomitee otsusega nr 79/2019, 29. märts 2019, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ [2019/2133] (8), inkorporeeriti direktiiv 2013/36/EL ja määrus (EL) nr 575/2013 Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (EMP leping) alates 1. jaanuarist 2020. EMP lepingusse ei ole veel inkorporeeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/878 (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/873 (10), millega tehakse olulisi muudatusi direktiivis 2013/36/EL ja määruses (EL) nr 575/2013.

| (4) | Finansdepartementet (Norra rahandusministeerium) tegutseb määratud asutusena nii direktiivi 2013/36/EL artikli 133 lõike 1 kui ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 1 tähenduses, kuna kõnealust direktiivi ja määrust kohaldati Norra suhtes ja Norras EMP lepingu tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 (edaspidi vastavalt „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“ ja „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete määrus“). 5. novembril 2020 teatas Finansdepartementet ESRNile Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artikli 133 lõike 11 kohaselt oma kavatsusest kehtestada süsteemse riski puhvri määr, mida kohaldatakse krediidiasutuste suhtes, ning keskmised riskikaalu alampiirid, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste elamu- ja ärikinnisvara riskipositsioonide suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Finansdepartementet (Norra rahandusministeerium) tegutseb määratud asutusena nii direktiivi 2013/36/EL artikli 133 lõike 1 kui ka määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 1 tähenduses, kuna kõnealust direktiivi ja määrust kohaldati Norra suhtes ja Norras EMP lepingu tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 (edaspidi vastavalt „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“ ja „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete määrus“). 5. novembril 2020 teatas Finansdepartementet ESRNile Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artikli 133 lõike 11 kohaselt oma kavatsusest kehtestada süsteemse riski puhvri määr, mida kohaldatakse krediidiasutuste suhtes, ning keskmised riskikaalu alampiirid, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste elamu- ja ärikinnisvara riskipositsioonide suhtes.

| (5) | 4. detsembril 2020 võttis ESRN vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2020/14 (11), milles ta soovitas, et süsteemse riski puhvri määra, mida kavatsetakse Norras kohaldada, tuleks käsitleda Finansdepartementeti ohjatava riski suhtes põhjendatuks, sobivaks, proportsionaalseks, tulemuslikuks ja tõhusaks. Vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõikele 10 võimaldatakse liikmesriikidel olenemata nimetatud määruse artikli 458 lõikes 4 sätestatud menetlusest suurendada riskikaalusid üle nimetatud määruses sätestatud määrade. |
| --- | --- |

(5)

4. detsembril 2020 võttis ESRN vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2020/14 (11), milles ta soovitas, et süsteemse riski puhvri määra, mida kavatsetakse Norras kohaldada, tuleks käsitleda Finansdepartementeti ohjatava riski suhtes põhjendatuks, sobivaks, proportsionaalseks, tulemuslikuks ja tõhusaks. Vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõikele 10 võimaldatakse liikmesriikidel olenemata nimetatud määruse artikli 458 lõikes 4 sätestatud menetlusest suurendada riskikaalusid üle nimetatud määruses sätestatud määrade.

| (6) | Alates 31. detsembrist 2020 kohaldatakse Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste i) Norra riskipositsioonide suhtes 4,5% suurust süsteemse riski puhvri nõuet vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artiklile 133; ii) Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes 20% suurust keskmist riskikaalu alampiiri vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi; ja iii) Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes 35% suurust keskmist riskikaalu alampiiri vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi. Krediidiasutuste puhul, kes ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, kohaldatakse kõikide riskipositsioonide suhtes 3% suurust süsteemse riski puhvrit kuni 31. detsembrini 2022; seejärel kohaldatakse riigisiseste riskipositsioonide suhtes 4,5% suurust süsteemse riski puhvrit. |
| --- | --- |

(6)

Alates 31. detsembrist 2020 kohaldatakse Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste i) Norra riskipositsioonide suhtes 4,5% suurust süsteemse riski puhvri nõuet vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artiklile 133; ii) Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes 20% suurust keskmist riskikaalu alampiiri vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi; ja iii) Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes 35% suurust keskmist riskikaalu alampiiri vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi. Krediidiasutuste puhul, kes ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, kohaldatakse kõikide riskipositsioonide suhtes 3% suurust süsteemse riski puhvrit kuni 31. detsembrini 2022; seejärel kohaldatakse riigisiseste riskipositsioonide suhtes 4,5% suurust süsteemse riski puhvrit.

| (7) | 2. veebruaril 2021 esitas Finansdepartementet ESRNile taotluse süsteemse riski puhvri määra kõigipoolseks ülevõtmiseks vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artikli 134 lõikele 4, ning keskmiste riskikaalu alampiiride kõigipoolseks ülevõtmiseks vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõikele 8. |
| --- | --- |

(7)

2. veebruaril 2021 esitas Finansdepartementet ESRNile taotluse süsteemse riski puhvri määra kõigipoolseks ülevõtmiseks vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artikli 134 lõikele 4, ning keskmiste riskikaalu alampiiride kõigipoolseks ülevõtmiseks vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõikele 8.

| (8) | Arvestades Finansdepartementeti poolt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule esitatud taotlust ning selleks, et: i) vältida kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamisega seotud negatiivset piiriülest mõju, mis võib tuleneda Norras kohaldatavate makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete rakendamisest; ja ii) säilitada ELi hüpoteeklaenuandjate võrdsed võimalused; on ESRNi haldusnõukogu otsustanud lisada asjaomased meetmed makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades Finansdepartementeti poolt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule esitatud taotlust ning selleks, et: i) vältida kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamisega seotud negatiivset piiriülest mõju, mis võib tuleneda Norras kohaldatavate makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete rakendamisest; ja ii) säilitada ELi hüpoteeklaenuandjate võrdsed võimalused; on ESRNi haldusnõukogu otsustanud lisada asjaomased meetmed makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt.

| (9) | Kuna Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes ei kohaldata veel direktiivi (EL) 2019/878, peaks kõnealuse direktiivi juba rakendanud liikmesriikide asjaomastel asutustel olema võimalik Norra süsteemse riski puhvri määr kõigipoolset üle võtta viisil ja tasandil, mis võtab arvesse asjaomases liikmesriigis ja Norras kohaldatavate kapitalinõuete mis tahes kattumist või erinevust, kuni direktiiv (EL) 2019/878 on samuti EMP lepingusse inkorporeeritud. |
| --- | --- |

(9)

Kuna Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes ei kohaldata veel direktiivi (EL) 2019/878, peaks kõnealuse direktiivi juba rakendanud liikmesriikide asjaomastel asutustel olema võimalik Norra süsteemse riski puhvri määr kõigipoolset üle võtta viisil ja tasandil, mis võtab arvesse asjaomases liikmesriigis ja Norras kohaldatavate kapitalinõuete mis tahes kattumist või erinevust, kuni direktiiv (EL) 2019/878 on samuti EMP lepingusse inkorporeeritud.

| (10) | Võttes arvesse COVID-19 pandeemia jätkuvat mõju pangandussektorile ning süsteemse riski puhvri määra suurust, on asjakohane anda piisavalt aega teatatud meetmete kõigipoolsuse saavutamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse COVID-19 pandeemia jätkuvat mõju pangandussektorile ning süsteemse riski puhvri määra suurust, on asjakohane anda piisavalt aega teatatud meetmete kõigipoolsuse saavutamiseks.

| (11) | Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

MUUDATUSED

Soovitust ESRN/2015/2 muudetakse järgmiselt:

| 1. | 1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muude asjaomaste asutuste vastuvõetud ning ESRNi kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsemalt kirjeldatud järgmised meetmed:
  Belgia:






  — | Belgias tegevusloa alusel tegutsevate ja regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav järgmine riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõik 2 punkti d alapunktiga vi, mis hõlmab:






  a) | riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti, ja |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muude asjaomaste asutuste vastuvõetud ning ESRNi kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsemalt kirjeldatud järgmised meetmed:

Belgia:

—

Belgias tegevusloa alusel tegutsevate ja regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav järgmine riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõik 2 punkti d alapunktiga vi, mis hõlmab:

a)

riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti, ja

| b) | riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas; |
| --- | --- |

b)

riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas;

Prantsusmaa:

| — | suure võlakoormusega suurtele mittefinantsettevõtetele (registreeritud asukohaga Prantsusmaal) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5% tasemele nende aktsepteeritud kapitalist, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel; |
| --- | --- |

—

suure võlakoormusega suurtele mittefinantsettevõtetele (registreeritud asukohaga Prantsusmaal) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5% tasemele nende aktsepteeritud kapitalist, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel;

Luksemburg:

| — | õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuvale elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:






  a) | 100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; |
| --- | --- | --- |

—

õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuvale elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

a)

100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

| b) | 90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga; |
| --- | --- |

b)

90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

| c) | 80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment). |
| --- | --- |

c)

80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

Norra:

| — | 4,5% suurune süsteemse riski puhvri määr Norra riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (*1) (EMP leping) tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava direktiivi 2013/36/EL (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõigile Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele; |
| --- | --- |

—

4,5% suurune süsteemse riski puhvri määr Norra riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (*1) (EMP leping) tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava direktiivi 2013/36/EL (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõigile Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele;

| — | 20% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras EMP lepingu tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit; |
| --- | --- |

—

20% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras EMP lepingu tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;

| — | 35% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit. |
| --- | --- |

—

35% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit.

Rootsi:

| — | Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi. |
| --- | --- |

—

Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.

(*1)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.“;"

| 2. | Lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga. |
| --- | --- |

2.

Lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga.

Frankfurt Maini ääres, 30. aprill 2021

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

2

(3)  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

3

(4)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

4

(5)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

5

(6)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2015/2, 15. detsember 2015, piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 97, 12.3.2016, lk 9).

6

(7)  Euroopa Majanduspiirkonna lepingu IX lisa punkti 14 alapunktis a ja punkti 14a alapunktis a on sätestatud, et mõisted „liikmesriik (liikmesriigid)“ ja „pädevad asutused“ hõlmavad lisaks oma tähendusele direktiivis 2013/36/EL ja määruses (EL) nr 575/2013 ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi.

7

(8)  ELT L 321, 12.12.2019, lk 170.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/878, 20. mai 2019, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/873, 24. juuni 2020, millega muudetakse määrusi (EL) nr 575/2013 ja (EL) 2019/876 seoses teatavate kohandustega COVID-19 pandeemiale reageerimiseks (ELT L 204, 26.6.2020, lk 4).

10

(11)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2020/14, 4. detsember 2020, seoses Norra teavitusega süsteemse riski puhvri määra kehtestamise kavatsusest kooskõlas direktiivi (EL) 2013/36/EL artikliga 133, mis on avaldatud ESRNi veebisaidil.

11

---

LISA

„LISA

Belgia

Belgias tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, kohaldatav riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi. Lisand koosneb kahest osast:

| a) | riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja |
| --- | --- |

a)

riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja

| b) | riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas. |
| --- | --- |

b)

riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas.

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Belgia meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse Belgias tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, riskikaalu lisandit Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis koosneb kahest osast:






  a) | Esimene osa on riskikaalu suurendamine 5 protsendipunkti võrra Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis saadakse pärast teise riskikaalu lisandi osa arvutamist kooskõlas punktiga b. |
| --- | --- | --- |

1.

Belgia meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse Belgias tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, riskikaalu lisandit Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis koosneb kahest osast:

a)

Esimene osa on riskikaalu suurendamine 5 protsendipunkti võrra Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis saadakse pärast teise riskikaalu lisandi osa arvutamist kooskõlas punktiga b.

| b) | Teine riskikaalu osa on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa suurendamine 33 protsenti, mida kohaldatakse Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete laenude, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses. |
| --- | --- |

b)

Teine riskikaalu osa on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa suurendamine 33 protsenti, mida kohaldatakse Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete laenude, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

II.   Kõigipoolsus

| 2. | Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Belgia meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Belgias asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

2.

Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Belgia meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Belgias asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

| 3. | Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Belgia meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Belgias, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

3.

Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Belgia meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Belgias, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

| 4. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

4.

Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

III.   Olulisuse piirmäär

| 5. | Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär 2 miljardit eurot, et võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet. |
| --- | --- |

5.

Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär 2 miljardit eurot, et võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

| 6. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded on väikesed ja jäävad alla 2 miljardi euro suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Belgia meedet erandi saanud riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele 2 miljardi euro suuruse olulisuse piirmäära ületamisel. |
| --- | --- |

6.

Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded on väikesed ja jäävad alla 2 miljardi euro suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Belgia meedet erandi saanud riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele 2 miljardi euro suuruse olulisuse piirmäära ületamisel.

| 7. | Kui liikmesriigis puuduvad seal tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused filiaalidega Belgias või kellel oleksid Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle riskipositsioon Belgia elamuskinnisvara turul oleks 2 miljardit eurot või rohkem, võivad kõnealuste liikmesriikide asjaomased asutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Belgia meedet kõigipoolselt üle mitte võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Belgia meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 2 miljardi euro piiri. |
| --- | --- |

7.

Kui liikmesriigis puuduvad seal tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused filiaalidega Belgias või kellel oleksid Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle riskipositsioon Belgia elamuskinnisvara turul oleks 2 miljardit eurot või rohkem, võivad kõnealuste liikmesriikide asjaomased asutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Belgia meedet kõigipoolselt üle mitte võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Belgia meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 2 miljardi euro piiri.

| 8. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 2 miljardit eurot. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

8.

Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 2 miljardit eurot. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

Prantsusmaa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5% tasemele aktsepteeritud kapitalist seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtetega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Prantsuse meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti ii alusel kohaldatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel (mitte allkonsolideeritud tasemel), riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamist 5% tasemele aktsepteeritud kapitalist Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtete osas. |
| --- | --- |

1.

Prantsuse meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti ii alusel kohaldatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel (mitte allkonsolideeritud tasemel), riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamist 5% tasemele aktsepteeritud kapitalist Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtete osas.

| 2. | Mittefinantsettevõte on määratletud kui füüsiline või juriidiline isik, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal ja mis kuulub oma kõrgeimal konsolideerimistasemel mittefinantsettevõtete sektorisse vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (*1) A lisa punktis 2.45. |
| --- | --- |

2.

Mittefinantsettevõte on määratletud kui füüsiline või juriidiline isik, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal ja mis kuulub oma kõrgeimal konsolideerimistasemel mittefinantsettevõtete sektorisse vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (*1) A lisa punktis 2.45.

| 3. | Meedet kohaldatakse Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtetega seotud riskipositsioonide suhtes ning seotud mittefinantsettevõtete rühmadega seotud riskipositsioonide suhtes järgmiselt:






  a) | kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

3.

Meedet kohaldatakse Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtetega seotud riskipositsioonide suhtes ning seotud mittefinantsettevõtete rühmadega seotud riskipositsioonide suhtes järgmiselt:

a)

kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses;

| b) | kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:






  (i) | nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal; |
| --- | --- | --- |

b)

kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:

(i)

nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal;

| (ii) | Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses, ja |
| --- | --- |

(ii)

Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses, ja

| (iii) | Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses. |
| --- | --- |

(iii)

Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses.

Seega ei kuulu selle meetme kohaldamisalasse mittefinantsettevõtted, mille registreeritud asukoht ei ole Prantsusmaal ja mis ei ole Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete tütarettevõtjad ega neist majanduslikult sõltuvad üksused ega nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitavad.

Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikega 1 kohaldatakse seda meedet pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

| 4. | Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või muu süsteemselt oluline ettevõtja peab käsitlema Prantsusmaal registreeritud asukohta omavat mittefinantsettevõtet suurena, kui tema algne riskipositsioon mittefinantsettevõtte või seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes punkti 3 tähenduses võrdub 300 miljoni euroga või on sellest suurem. Algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (*2) artiklile 9. |
| --- | --- |

4.

Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või muu süsteemselt oluline ettevõtja peab käsitlema Prantsusmaal registreeritud asukohta omavat mittefinantsettevõtet suurena, kui tema algne riskipositsioon mittefinantsettevõtte või seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes punkti 3 tähenduses võrdub 300 miljoni euroga või on sellest suurem. Algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (*2) artiklile 9.

| 5. | Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100% ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt:






  a) | finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe ja |
| --- | --- | --- |

5.

Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100% ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt:

a)

finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe ja

| b) | finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: i) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud tavalised netotegevuskulud, välja arvatud netointressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe. |
| --- | --- |

b)

finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: i) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud tavalised netotegevuskulud, välja arvatud netointressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe.

Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.

II.   Kõigipoolsus

| 6. | Asjaomastel asutustel soovitatakse kõnealune Prantsusmaa meede kõigipoolselt üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende jurisdiktsiooni panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel. |
| --- | --- |

6.

Asjaomastel asutustel soovitatakse kõnealune Prantsusmaa meede kõigipoolselt üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende jurisdiktsiooni panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

| 7. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

III.   Olulisuse piirmäär

| 8. | Meedet täiendab kombineeritud olulisuse piirmäär, mille eesmärk on võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet ning mis seisneb järgmises:






  a) | algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardi euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga; |
| --- | --- | --- |

8.

Meedet täiendab kombineeritud olulisuse piirmäär, mille eesmärk on võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet ning mis seisneb järgmises:

a)

algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardi euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga;

| b) | 300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:






  (i) | üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes; |
| --- | --- | --- |

b)

300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:

(i)

üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes;

| (ii) | punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes; |
| --- | --- |

(ii)

punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes;

| (iii) | vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma; |
| --- | --- |

(iii)

vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma;

| c) | 5% piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate aktsepteeritud kapitalist kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403. |
| --- | --- |

c)

5% piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate aktsepteeritud kapitalist kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

Punktides b ja c nimetatud piirmäärasid kohaldatakse olenemata sellest, kas asjaomane üksus või mittefinantsettevõte on suure võlakoormusega või mitte.

Punktides a ja b viidatud algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklile 9.

| 9. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriigi asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutseva panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes, mis ei riku punktis 8 osundatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes ning neil soovitatakse kohaldada asjaomast Prantsuse meedet varem sellest vabastatud kõnealuste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel, kui rikutakse punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega. |
| --- | --- |

9.

Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriigi asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutseva panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes, mis ei riku punktis 8 osundatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes ning neil soovitatakse kohaldada asjaomast Prantsuse meedet varem sellest vabastatud kõnealuste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel, kui rikutakse punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

| 10. | Kui liikmesriigis puuduvad panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või muud süsteemselt olulised ettevõtjad, millel on Prantsuse mittefinantsettevõtete sektori suhtes riskipositsioone, mis ületavad punktis 8 nimetatud olulisuse piirmäära, võivad asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 kõnealust Prantsuse meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes, ning neil soovitatakse asjaomane Prantsuse meede kõigipoolselt üle võtta, kui kõnealune ettevõtja ületab oma panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega. |
| --- | --- |

10.

Kui liikmesriigis puuduvad panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või muud süsteemselt olulised ettevõtjad, millel on Prantsuse mittefinantsettevõtete sektori suhtes riskipositsioone, mis ületavad punktis 8 nimetatud olulisuse piirmäära, võivad asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 kõnealust Prantsuse meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes, ning neil soovitatakse asjaomane Prantsuse meede kõigipoolselt üle võtta, kui kõnealune ettevõtja ületab oma panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega.

| 11. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäär soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

11.

Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäär soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

Luksemburg:

Õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

| a) | 100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; |
| --- | --- |

a)

100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

| b) | 90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga; |
| --- | --- |

b)

90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

| c) | 80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment). |
| --- | --- |

c)

80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Luksemburgi ametiasutused kehtestasid õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele. Vastavalt süsteemse riski komitee (Comité du Risque Systémique) (1) soovitusele on Banque centrale du Luxembourgiga kooskõlastatult tegutsev finantssektori järelevalvekomitee (Commission de Surveillance du Secteur Financier) (2) kehtestanud laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad, mis erinevad kolme laenusaajate kategooria lõikes. Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad on nende kolme kategooria puhul järgmised:






  a) | 100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; |
| --- | --- | --- |

1.

Luksemburgi ametiasutused kehtestasid õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele. Vastavalt süsteemse riski komitee (Comité du Risque Systémique) (1) soovitusele on Banque centrale du Luxembourgiga kooskõlastatult tegutsev finantssektori järelevalvekomitee (Commission de Surveillance du Secteur Financier) (2) kehtestanud laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad, mis erinevad kolme laenusaajate kategooria lõikes. Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad on nende kolme kategooria puhul järgmised:

a)

100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

| b) | 90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga; |
| --- | --- |

b)

90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

| c) | 80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment). |
| --- | --- |

c)

80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

| 2. | Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv on laenusaaja poolt elamukinnisvaraga tagatud kõikide laenude või laenuosade summa (laenu andmise ajal) ja kinnisvara väärtuse (samal ajal) suhe. |
| --- | --- |

2.

Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv on laenusaaja poolt elamukinnisvaraga tagatud kõikide laenude või laenuosade summa (laenu andmise ajal) ja kinnisvara väärtuse (samal ajal) suhe.

| 3. | Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid kohaldatakse omandiõiguse liigist (nt täielik omandiõigus, kasutusvaldus, võõrandamisõigusega kasutusvaldus) sõltumatult. |
| --- | --- |

3.

Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid kohaldatakse omandiõiguse liigist (nt täielik omandiõigus, kasutusvaldus, võõrandamisõigusega kasutusvaldus) sõltumatult.

| 4. | Meedet kohaldatakse mis tahes eraõigusliku laenusaaja suhtes, kes võtab hüpoteeklaenu elamukinnisvara ostmiseks Luksemburgis mitteärilistel eesmärkidel. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaaja kasutab tehingu lõpuleviimiseks õiguslikku struktuuri, nt kinnisvarasse investeerivat äriühingut, ning ühistaotluste puhul. Mõiste „elamukinnisvara“ hõlmab ehitusmaad, olenemata sellest, kas ehitustööd toimuvad vahetult pärast ostu või aastaid hiljem. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaajale antakse laen pikaajalise rendilepinguga seotud kinnisvara ostmiseks. Kinnisvara võib olla omaniku kasutuses või ostetud üürileandmise eesmärgil. |
| --- | --- |

4.

Meedet kohaldatakse mis tahes eraõigusliku laenusaaja suhtes, kes võtab hüpoteeklaenu elamukinnisvara ostmiseks Luksemburgis mitteärilistel eesmärkidel. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaaja kasutab tehingu lõpuleviimiseks õiguslikku struktuuri, nt kinnisvarasse investeerivat äriühingut, ning ühistaotluste puhul. Mõiste „elamukinnisvara“ hõlmab ehitusmaad, olenemata sellest, kas ehitustööd toimuvad vahetult pärast ostu või aastaid hiljem. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaajale antakse laen pikaajalise rendilepinguga seotud kinnisvara ostmiseks. Kinnisvara võib olla omaniku kasutuses või ostetud üürileandmise eesmärgil.

II.   Kõigipoolsus

| 5. | Liikmesriikidel, kelle laenuandmisega tegelevatel krediidiasutustel, kindlustusseltsidel ja spetsialistidel (hüpoteeklaenuandjatel) on otsese piiriülese krediidi kaudu asjakohased olulised Luksemburgi krediidiriski positsioonid, soovitatakse Luksemburgi meede oma jurisdiktsioonis kõigipoolselt üle võtta. Kui nimetatud meede nende jurisdiktsioonis kõikide asjaomaste piiriüleste riskipositsioonide osas puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat meedet, millel on algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmega samaväärne mõju. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriikidel, kelle laenuandmisega tegelevatel krediidiasutustel, kindlustusseltsidel ja spetsialistidel (hüpoteeklaenuandjatel) on otsese piiriülese krediidi kaudu asjakohased olulised Luksemburgi krediidiriski positsioonid, soovitatakse Luksemburgi meede oma jurisdiktsioonis kõigipoolselt üle võtta. Kui nimetatud meede nende jurisdiktsioonis kõikide asjaomaste piiriüleste riskipositsioonide osas puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat meedet, millel on algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmega samaväärne mõju.

| 6. | Liikmesriigid peaksid ESRNi teavitama Luksemburgi meetme kõigipoolsest ülevõtmisest või de minimis erandi kasutamisest kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 soovitusega D. Nimetatud teatis tuleks esitada hiljemalt ühe kuu jooksul alates kõigipoolsuse saavutamise meetme vastuvõtmist ESRNi veebilehel avaldatud vormil. ESRN avaldab teatised ESRNi veebilehel ning teavitab seeläbi avalikkust riikide kõigipoolsuse kohaldamise otsustest. See teavitus hõlmab kõigipoolsust kohaldava liikmesriigi tehtud erandeid ning võetud kohustust jälgida lekkeid ja vajaduse korral reageerida. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid peaksid ESRNi teavitama Luksemburgi meetme kõigipoolsest ülevõtmisest või de minimis erandi kasutamisest kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 soovitusega D. Nimetatud teatis tuleks esitada hiljemalt ühe kuu jooksul alates kõigipoolsuse saavutamise meetme vastuvõtmist ESRNi veebilehel avaldatud vormil. ESRN avaldab teatised ESRNi veebilehel ning teavitab seeläbi avalikkust riikide kõigipoolsuse kohaldamise otsustest. See teavitus hõlmab kõigipoolsust kohaldava liikmesriigi tehtud erandeid ning võetud kohustust jälgida lekkeid ja vajaduse korral reageerida.

| 7. | Liikmesriikidel soovitatakse meede kõigipoolselt üle võtta kolme kuu jooksul alates käesoleva soovituse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriikidel soovitatakse meede kõigipoolselt üle võtta kolme kuu jooksul alates käesoleva soovituse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

III.   Olulisuse piirmäär

| 8. | Meedet täiendavad kaks olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldavatel liikmesriikidel kohaldada de minimis põhimõtet: riigipõhine olulisuse piirmäär ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma riigipõhine olulisuse piirmäär on 350 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 1 protsendile riigisisese elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär on 35 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 0,1 protsendile Luksemburgi elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Kõigipoolsust nõutakse vaid juhul, kui ületatakse nii riigi- kui ka krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine piirmäär. |
| --- | --- |

8.

Meedet täiendavad kaks olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldavatel liikmesriikidel kohaldada de minimis põhimõtet: riigipõhine olulisuse piirmäär ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma riigipõhine olulisuse piirmäär on 350 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 1 protsendile riigisisese elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär on 35 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 0,1 protsendile Luksemburgi elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Kõigipoolsust nõutakse vaid juhul, kui ületatakse nii riigi- kui ka krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine piirmäär.

Norra

| — | 4,5% suurune süsteemse riski puhvri määr Norra riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (*) (EMP leping) tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava direktiivi 2013/36/EL (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõigile Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele; |
| --- | --- |

—

4,5% suurune süsteemse riski puhvri määr Norra riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (*) (EMP leping) tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava direktiivi 2013/36/EL (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete direktiiv“) artiklile 133 kõigile Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele;

| — | 20% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras EMP lepingu tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit; |
| --- | --- |

—

20% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras EMP lepingu tingimuste kohaselt 1. jaanuaril 2020 kohaldatava määruse (EL) nr 575/2013 (edaspidi „Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatav kapitalinõuete määrus“) artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit;

| — | 35% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit. |
| --- | --- |

—

35% suurune keskmine riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes, mida kohaldatakse vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit.

I.   Meetmete kirjeldus

| 1. | Finansdepartementet (Norra rahandusministeerium) kehtestas alates 31. detsembrist 2020 kolm meedet: i) süsteemse riski puhvri nõue Norra riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artiklile 133; ii) keskmine riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi; ja iii) keskmine riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi. |
| --- | --- |

1.

Finansdepartementet (Norra rahandusministeerium) kehtestas alates 31. detsembrist 2020 kolm meedet: i) süsteemse riski puhvri nõue Norra riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete direktiivi artiklile 133; ii) keskmine riskikaalu alampiir Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi; ja iii) keskmine riskikaalu alampiir Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide suhtes vastavalt Norra suhtes ja Norras 1. jaanuaril 2020 kohaldatava kapitalinõuete määruse artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile vi.

| 2. | Süsteemse riski puhvri määraks on kehtestatud 4,5% ja seda kohaldatakse kõikide Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes. Krediidiasutuste puhul, kes ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, kohaldatakse kõikide riskipositsioonide suhtes 3% suurust süsteemse riski puhvrit kuni 31. detsembrini 2022; seejärel kohaldatakse riigisiseste riskipositsioonide suhtes 4,5% suurust süsteemse riski puhvrit. |
| --- | --- |

2.

Süsteemse riski puhvri määraks on kehtestatud 4,5% ja seda kohaldatakse kõikide Norras tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste riigisiseste riskipositsioonide suhtes. Krediidiasutuste puhul, kes ei kasuta täiustatud sisereitingute meetodit, kohaldatakse kõikide riskipositsioonide suhtes 3% suurust süsteemse riski puhvrit kuni 31. detsembrini 2022; seejärel kohaldatakse riigisiseste riskipositsioonide suhtes 4,5% suurust süsteemse riski puhvrit.

| 3. | Elamukinnisvara riskikaalu alampiiri meede on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmine riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes. Kinnisvara riskikaalu alampiir on elamukinnisvaraportfelli riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal. Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioone tuleks käsitada Norras asuva kinnisvaraga tagatud jaenõuetena. |
| --- | --- |

3.

Elamukinnisvara riskikaalu alampiiri meede on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmine riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes. Kinnisvara riskikaalu alampiir on elamukinnisvaraportfelli riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal. Norra elamukinnisvaraga seotud riskipositsioone tuleks käsitada Norras asuva kinnisvaraga tagatud jaenõuetena.

| 4. | Ärikinnisvara riskikaalu alampiiri meede on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmine riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes. Kinnisvara riskikaalu alampiir on ärikinnisvaraportfelli riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal. Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioone tuleks käsitada Norras asuva kinnisvaraga tagatud nõuetena äriühingute vastu. |
| --- | --- |

4.

Ärikinnisvara riskikaalu alampiiri meede on krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmine riskikaalu alampiir, mida kohaldatakse sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes. Kinnisvara riskikaalu alampiir on ärikinnisvaraportfelli riskipositsioonidega kaalutud keskmine riskikaal. Norra ärikinnisvaraga seotud riskipositsioone tuleks käsitada Norras asuva kinnisvaraga tagatud nõuetena äriühingute vastu.

II.   Kõigipoolsus

| 5. | Asjaomastel asutustel soovitatakse Norra meetmed, mida kohaldatakse Norra riskipositsioonide suhtes kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 134 lõikega 1 ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5, kõigipoolselt üle võtta. Asjaomastel asutustel soovitatakse süsteemse riski puhvri määr kõigipoolselt üle võtta 18 kuu jooksul alates käesoleva soovituse, mida on muudetud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusega ESRB/2021/3 (*3), avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud juhul, kui punktis 7 on sätestatud teisiti. Norra elamu- ja ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmised riskikaalu alampiirid tuleks kõigipoolselt üle võtta soovituses ESRN/2015/2 sätestatud tavapärase kolme kuu pikkuse üleminekuperioodi jooksul. |
| --- | --- |

5.

Asjaomastel asutustel soovitatakse Norra meetmed, mida kohaldatakse Norra riskipositsioonide suhtes kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 134 lõikega 1 ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5, kõigipoolselt üle võtta. Asjaomastel asutustel soovitatakse süsteemse riski puhvri määr kõigipoolselt üle võtta 18 kuu jooksul alates käesoleva soovituse, mida on muudetud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusega ESRB/2021/3 (*3), avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud juhul, kui punktis 7 on sätestatud teisiti. Norra elamu- ja ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmised riskikaalu alampiirid tuleks kõigipoolselt üle võtta soovituses ESRN/2015/2 sätestatud tavapärase kolme kuu pikkuse üleminekuperioodi jooksul.

| 6. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed nende jurisdiktsioonis puuduvad, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivaid makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmeid, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmetega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärsed meetmed elamu- ja ärikinnisvara riskipositsioonide keskmiste riskikaalu alampiiride kõigipoolsuse saavutamiseks üle võtta 12 kuu jooksul ning süsteemse riski puhvri määra kõigipoolsuse saavutamiseks 18 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud juhul, kui punktis 7 on süsteemse riski puhvri osas sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

6.

Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed nende jurisdiktsioonis puuduvad, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivaid makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmeid, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmetega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärsed meetmed elamu- ja ärikinnisvara riskipositsioonide keskmiste riskikaalu alampiiride kõigipoolsuse saavutamiseks üle võtta 12 kuu jooksul ning süsteemse riski puhvri määra kõigipoolsuse saavutamiseks 18 kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, välja arvatud juhul, kui punktis 7 on süsteemse riski puhvri osas sätestatud teisiti.

| 7. | Senikaua kui direktiiv (EL) 2019/878 muutub EMP lepingu tingimuste kohaselt Norra suhtes ja Norras kohalduvaks, võivad asjaomased asutused Norra süsteemse riski puhvri määra meetme kõigipoolselt üle võtta viisil ja tasandil, mis võtab arvesse asjaomases liikmesriigis ja Norras kohaldatavate kapitalinõuete mis tahes kattumist või erinevust, tingimusel et järgitakse järgmisi põhimõtteid:






  a) | riski ohjamine: asjaomased asutused peavad tagama, et süsteemset riski, mille maandamiseks Norra meede kehtestatakse, on piisavalt arvesse võetud; |
| --- | --- | --- |

7.

Senikaua kui direktiiv (EL) 2019/878 muutub EMP lepingu tingimuste kohaselt Norra suhtes ja Norras kohalduvaks, võivad asjaomased asutused Norra süsteemse riski puhvri määra meetme kõigipoolselt üle võtta viisil ja tasandil, mis võtab arvesse asjaomases liikmesriigis ja Norras kohaldatavate kapitalinõuete mis tahes kattumist või erinevust, tingimusel et järgitakse järgmisi põhimõtteid:

a)

riski ohjamine: asjaomased asutused peavad tagama, et süsteemset riski, mille maandamiseks Norra meede kehtestatakse, on piisavalt arvesse võetud;

| b) | õigusliku arbitraaži vältimine ja võrdse kohtlemise tagamine: asjaomased asutused peavad minimeerima kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamise võimalust ning vajaduse korral viivitamata täitma lüngad; asjaomased asutused peavad tagama krediidiasutustele võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

b)

õigusliku arbitraaži vältimine ja võrdse kohtlemise tagamine: asjaomased asutused peavad minimeerima kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamise võimalust ning vajaduse korral viivitamata täitma lüngad; asjaomased asutused peavad tagama krediidiasutustele võrdsed võimalused.

Käesolevat punkti ei kohaldata elamu- ja ärikinnisvaraga seotud riskipositsioonide keskmise riskikaalu alampiiride meetmete suhtes.

III.   Olulisuse piirmäär

| 8. | Meetmetele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhised Norra riskipositsioonide olulisuse piirmäärad, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet järgmiselt:






  a) | süsteemse riski puhvri määra olulisuse piirmäär on riskiga kaalutud vara maht 32 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1%-le krediidiasutuste riskiga kaalutud koguvara mahust Norras; |
| --- | --- | --- |

8.

Meetmetele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhised Norra riskipositsioonide olulisuse piirmäärad, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet järgmiselt:

a)

süsteemse riski puhvri määra olulisuse piirmäär on riskiga kaalutud vara maht 32 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1%-le krediidiasutuste riskiga kaalutud koguvara mahust Norras;

| b) | elamukinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 32,3 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1%-le Norra klientide elamukinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule; |
| --- | --- |

b)

elamukinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 32,3 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1%-le Norra klientide elamukinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule;

| c) | ärikinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 7,6 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1%-le Norra klientide ärikinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule. |
| --- | --- |

c)

ärikinnisvara riskikaalu alampiiri olulisuse piirmäär on brutolaenuandmise maht 7,6 miljardit NOK, mis vastab ligikaudu 1%-le Norra klientide ärikinnisvaraga tagatud brutolaenuandmise mahule.

| 9. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kelle riskipositsioonid Norras on vähese tähtsusega. Riskipositsioonid on vähese tähtsusega, kui need jäävad alla punktis 8 sätestatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäärade kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Norra meetmeid riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes punktis 8 sätestatud olulisuse piirmäärade ületamise korral. |
| --- | --- |

9.

Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kelle riskipositsioonid Norras on vähese tähtsusega. Riskipositsioonid on vähese tähtsusega, kui need jäävad alla punktis 8 sätestatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäärade kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Norra meetmeid riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes punktis 8 sätestatud olulisuse piirmäärade ületamise korral.

| 10. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 sätestatud olulisuse piirmäärad soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäärade asemel soovitusest madalamaid piirmäärasid või kohaldada meetmeid kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

10.

Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 sätestatud olulisuse piirmäärad soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäärade asemel soovitusest madalamaid piirmäärasid või kohaldada meetmeid kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

| 11. | Kui liikmesriikides ei ole tegevusloa alusel tegutsevaid krediidiasutusi, kelle riskipositsioonid Norras on olulised, võivad liikmesriikide asjaomased asutused soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunkti 1 kohaselt otsustada Norra meetmeid kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Norra meetmete kõigipoolsuse soovitust, kui krediidiasutus ületab asjaomased olulisuse piirmäärad. |
| --- | --- |

11.

Kui liikmesriikides ei ole tegevusloa alusel tegutsevaid krediidiasutusi, kelle riskipositsioonid Norras on olulised, võivad liikmesriikide asjaomased asutused soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunkti 1 kohaselt otsustada Norra meetmeid kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased ametiasutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Norra meetmete kõigipoolsuse soovitust, kui krediidiasutus ületab asjaomased olulisuse piirmäärad.

Rootsi

Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Rootsi meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunki vi alusel kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate, sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes. |
| --- | --- |

1.

Rootsi meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunki vi alusel kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate, sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes.

| 2. | Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete riskipositsioonide, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses. |
| --- | --- |

2.

Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete riskipositsioonide, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

II.   Kõigipoolsus

| 3. | Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Rootsi meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Rootsis asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

3.

Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Rootsi meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Rootsis asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

| 4. | Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Rootsi meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuetega seoses riskipositsioonid. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Rootsis, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

4.

Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Rootsi meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuetega seoses riskipositsioonid. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Rootsis, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul.

| 5. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5.

Kui nimetatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

III.   Olulisuse piirmäär

| 6. | Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär 5 miljardit SEK, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet. |
| --- | --- |

6.

Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär 5 miljardit SEK, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet.

| 7. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid seoses Rootsis resideeruvate võlgnikega jäävad alla 5 miljardi SEK suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Rootsi meedet riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes 5 miljardi SEK suuruse olulisuse piirmäära ületamise korral. |
| --- | --- |

7.

Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid seoses Rootsis resideeruvate võlgnikega jäävad alla 5 miljardi SEK suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Rootsi meedet riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes 5 miljardi SEK suuruse olulisuse piirmäära ületamise korral.

| 8. | Kui liikmesriigis puuduvad tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused Rootsis asuvate filiaalidega või kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel oleksid Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid üle 5 miljardi SEK, võivad liikmesriikide asjaomased asutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Rootsi meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Rootsi meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 5 miljardi SEK piiri. |
| --- | --- |

8.

Kui liikmesriigis puuduvad tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused Rootsis asuvate filiaalidega või kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel oleksid Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid üle 5 miljardi SEK, võivad liikmesriikide asjaomased asutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Rootsi meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Rootsi meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 5 miljardi SEK piiri.

| 9. | Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse maksimaalseks olulisuse piirmääraks 5 miljardit SEK. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

9.

Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse maksimaalseks olulisuse piirmääraks 5 miljardit SEK. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata.

---

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

*1

(*2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).

*2

(*3)  Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata.“

*3

---

(1)  Recommandation du comité du risque systémique du9 novembre 2020relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

1

Recommandation du comité du risque systémique du

relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005)

(2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

2

---

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/13

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU SOOVITUS,

24. märts 2021,

millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ESRN/2021/2)

(2021/C 222/02)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (1), eelkõige selle artiklit 3 ning artikleid 16 kuni 18,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsust ESRN/2011/1, 20. jaanuar 2011, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord (2), eelkõige selle artikleid 18 kuni 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete huvides tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat kohustuslikku kõigipoolsust vabatahtliku kõigipoolsusega. |
| --- | --- |

(1)

Tõhusate ja ühtsete riigisiseste makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete huvides tuleb täiustada liidu õiguses nõutavat kohustuslikku kõigipoolsust vabatahtliku kõigipoolsusega.

| (2) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2 (3) ette nähtud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse raamistiku eesmärk on tagada, et ühes liikmesriigis kohaldatakse sama riskipositsiooni liigi suhtes ühtseid makrotasandi usaldatavusnõudeid, sõltumata finantsteenuse pakkuja õiguslikust seisundist või asukohast. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituses ESRN/2015/2 (3) ette nähtud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse raamistiku eesmärk on tagada, et ühes liikmesriigis kohaldatakse sama riskipositsiooni liigi suhtes ühtseid makrotasandi usaldatavusnõudeid, sõltumata finantsteenuse pakkuja õiguslikust seisundist või asukohast.

| (3) | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2017/4 (4) kohaselt peaks meetme algatanud asjaomane asutus tegema ettepaneku maksimaalse olulisuse piirmäära kohta kõigipoolsuse taotluse esitamisel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule (ESRN), millest madalamat tuvastatud usaldatavusnõuete riskipositsiooni, mis konkreetsel finantsteenuse pakkujal esineb, loetakse ebaoluliseks jurisdiktsioonis, kus meetme algatanud asutus makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet kohaldab. ESRN võib vajadusel soovitada erinevat piirmäära. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovituse ESRN/2017/4 (4) kohaselt peaks meetme algatanud asjaomane asutus tegema ettepaneku maksimaalse olulisuse piirmäära kohta kõigipoolsuse taotluse esitamisel Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule (ESRN), millest madalamat tuvastatud usaldatavusnõuete riskipositsiooni, mis konkreetsel finantsteenuse pakkujal esineb, loetakse ebaoluliseks jurisdiktsioonis, kus meetme algatanud asutus makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet kohaldab. ESRN võib vajadusel soovitada erinevat piirmäära.

| (4) | Alates 1. jaanuarist 2021 peavad Luksemburgis laenuandmisega tegelevad krediidiasutused, kindlustusseltsid ja spetsialistid (hüpoteeklaenuandjad) järgima Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uute hüpoteeklaenude laenusumma ja tagatisvara väärtuse (loan-to-value, LTV) suhtarvu piirmäärasid, kusjuures laenusaajate kategooriate laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad on erinevad: i) 100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; ii) 90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele (s.t mitte esmakordsetele ostjatele), kes soetavad oma peamise elukoha, mille suhtes kohaldatakse portfellipõhist allahindlust (s.t laenuandjad võivad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga); iii) 80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment). |
| --- | --- |

(4)

Alates 1. jaanuarist 2021 peavad Luksemburgis laenuandmisega tegelevad krediidiasutused, kindlustusseltsid ja spetsialistid (hüpoteeklaenuandjad) järgima Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uute hüpoteeklaenude laenusumma ja tagatisvara väärtuse (loan-to-value, LTV) suhtarvu piirmäärasid, kusjuures laenusaajate kategooriate laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad on erinevad: i) 100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; ii) 90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele (s.t mitte esmakordsetele ostjatele), kes soetavad oma peamise elukoha, mille suhtes kohaldatakse portfellipõhist allahindlust (s.t laenuandjad võivad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga); iii) 80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

| (5) | Arvestades süsteemse riski komitee (Comité du Risque Systémique) 18. detsembril 2020 ESRNile esitatud kõigipoolsuse taotlust ning selleks, et: i) vältida kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamisega seotud negatiivset piiriülest mõju, mis võib tuleneda Luksemburgis kohaldatava makrotasandi usaldatavuspoliitika meetme rakendamisest; ii) säilitada asjaomaste finantseerimisasutuste võrdsed võimalused ja üldine vastupanuvõime; on ESRNi haldusnõukogu otsustanud lisada asjaomase meetme makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades süsteemse riski komitee (Comité du Risque Systémique) 18. detsembril 2020 ESRNile esitatud kõigipoolsuse taotlust ning selleks, et: i) vältida kõrvalehoidumiste ja õigusaktide erinevuste ärakasutamisega seotud negatiivset piiriülest mõju, mis võib tuleneda Luksemburgis kohaldatava makrotasandi usaldatavuspoliitika meetme rakendamisest; ii) säilitada asjaomaste finantseerimisasutuste võrdsed võimalused ja üldine vastupanuvõime; on ESRNi haldusnõukogu otsustanud lisada asjaomase meetme makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete nimekirja, mille suhtes soovitatakse kõigipoolsust soovituse ESRN/2015/2 kohaselt.

| (6) | Finantssektori järelevalvekomisjoni (Commission de Surveillance du Secteur Financier) algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede on liidu õiguses ühtlustamata meede. Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 soovituse C punktiga 2 soovitatakse kõigipoolsust kohaldavatel asutustel kas rakendada sama makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, mille on rakendanud meetme algatanud asutus või, kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede riigi õiguses puudub, võtta pärast ESRNiga konsulteerimist vastu oma jurisdiktsioonis kehtiv makrotasandi usaldatavuspoliitika meede, millel on algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmega samaväärne mõju. |
| --- | --- |

(6)

Finantssektori järelevalvekomisjoni (Commission de Surveillance du Secteur Financier) algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede on liidu õiguses ühtlustamata meede. Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 soovituse C punktiga 2 soovitatakse kõigipoolsust kohaldavatel asutustel kas rakendada sama makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, mille on rakendanud meetme algatanud asutus või, kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede riigi õiguses puudub, võtta pärast ESRNiga konsulteerimist vastu oma jurisdiktsioonis kehtiv makrotasandi usaldatavuspoliitika meede, millel on algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmega samaväärne mõju.

| (7) | Samuti on ESRNi haldusnõukogu otsustanud soovitada krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist piirmäära ja riigipõhist olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldavatel liikmesriikidel kohaldada de minimis põhimõtet. |
| --- | --- |

(7)

Samuti on ESRNi haldusnõukogu otsustanud soovitada krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhist piirmäära ja riigipõhist olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldavatel liikmesriikidel kohaldada de minimis põhimõtet.

| (8) | Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleb soovitust ESRN/2015/2 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

MUUDATUSED

Soovitust ESRN/2015/2 muudetakse järgmiselt:

| 1. | 1. jao soovituse C punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt üle võtta muude asjaomaste asutuste vastuvõetud ning ESRNi kõigipoolseks vastuvõtmiseks soovitatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmed. Kõigipoolselt soovitatakse üle võtta lisas täpsemalt kirjeldatud järgmised meetmed: | Belgia:






  — | Belgias tegevusloa alusel tegutsevate ja regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav järgmine riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi, mis hõlmab:






  a) | riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

„1.

Belgia:

—

Belgias tegevusloa alusel tegutsevate ja regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit (IRB) kasutavate krediidiasutuste suhtes kohaldatav järgmine riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi, mis hõlmab:

a)

riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja

| b) | riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas; |
| --- | --- |

b)

riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas;

| | Prantsusmaa:






  — | suure võlakoormusega suurtele mittefinantsettevõtetele (registreeritud asukohaga Prantsusmaal) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5% tasemele nende aktsepteeritud kapitalist, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel; |
| --- | --- | --- |

Prantsusmaa:

—

suure võlakoormusega suurtele mittefinantsettevõtetele (registreeritud asukohaga Prantsusmaal) määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5% tasemele nende aktsepteeritud kapitalist, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel;

| | Luksemburg:






  — | õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuvale elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:






  a) | 100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; |
| --- | --- | --- | --- |

Luksemburg:

—

õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuvale elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

a)

100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

| b) | 90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga; |
| --- | --- |

b)

90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

| c) | 80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment). |
| --- | --- |

c)

80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

| | Rootsi:






  — | Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.“; |
| --- | --- | --- |

Rootsi:

—

Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.“;

| 2. | Lisa asendatakse käesoleva soovituse lisaga. |
| --- | --- |

2.

Frankfurt Maini ääres, 24. märts 2021.

ESRNi haldusnõukogu nimel

ESRNi sekretariaadi juhataja

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

2

(3)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2015/2, 15. detsember 2015, piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 97, 12.3.2016, lk 9).

3

(4)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitus ESRN/2017/4, 20. oktoober 2017, millega muudetakse soovitust ESRN/2015/2 piiriülese mõju hindamise ja makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmete vabatahtliku kõigipoolsuse kohta (ELT C 431, 15.12.2017, lk 1).

4

---

LISA

„LISA

Belgia

Belgias tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, kohaldatav riskikaalu lisand Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktiga vi. Lisand koosneb kahest osast:

| a) | riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja |
| --- | --- |

a)

riskikaalu kindlamääraline lisand 5 protsendipunkti ja

| b) | riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas. |
| --- | --- |

b)

riskikaalu proportsionaalne lisand, mis on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa (33 protsenti), Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas.

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Belgia meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti vi alusel kohaldatakse Belgias tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, riskikaalu lisandit Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis koosneb kahest osast:






  a) | Esimene osa on riskikaalu suurendamine 5 protsendipunkti võrra Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis saadakse pärast teise riskikaalu lisandi osa arvutamist kooskõlas punktiga b. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Esimene osa on riskikaalu suurendamine 5 protsendipunkti võrra Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide puhul, mis saadakse pärast teise riskikaalu lisandi osa arvutamist kooskõlas punktiga b.

| b) | Teine riskikaalu osa on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa suurendamine 33 protsenti, mida kohaldatakse Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete laenude, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses. |
| --- | --- |

b)

Teine riskikaalu osa on riskipositsioonidega kaalutud keskmiste riskikaalude osa suurendamine 33 protsenti, mida kohaldatakse Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli osas. Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete laenude, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses.

II.   Kõigipoolsus

| 2. | Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Belgia meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Belgias asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Belgia meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada soovituse C punktis 3 määratletud tähtaegadega samu meetmeid, mida on Belgias kohaldanud meetme algatanud asutus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju, k.a järelevalvemeetmete ja pädevuste kehtestamine vastavalt direktiivi 2013/36/EL VII jaotise 2. peatüki IV jaole. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

4.

III.   Olulisuse piirmäär

| 5. | Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär 2 miljardit eurot, et võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuded on väikesed ja jäävad alla 2 miljardi euro suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Belgia meedet erandi saanud riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele 2 miljardi euro suuruse olulisuse piirmäära ületamisel. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui liikmesriigis puuduvad seal tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused filiaalidega Belgias või kellel oleksid Belgias asuva elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle riskipositsioon Belgia elamuskinnisvara turul oleks 2 miljardit eurot või rohkem, võivad kõnealuste liikmesriikide asjaomased asutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Belgia meedet kõigipoolselt üle mitte võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Belgia meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 2 miljardi euro piiri. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse olulisuse ülempiiriks 2 miljardit eurot. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

8.

Prantsusmaa

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikes 1 ette nähtud riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamine 5% tasemele aktsepteeritud kapitalist seoses Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtetega, mida kohaldatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunktile ii globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel.

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Prantsuse meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkti ii alusel kohaldatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel (mitte allkonsolideeritud tasemel), riskide kontsentreerumise piirmäära karmistamist 5% tasemele aktsepteeritud kapitalist Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suure võlakoormusega suurte mittefinantsettevõtete osas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mittefinantsettevõte on määratletud kui füüsiline või juriidiline isik, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal ja mis kuulub oma kõrgeimal konsolideerimistasemel mittefinantsettevõtete sektorisse vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (*1) A lisa punktis 2.45. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meedet kohaldatakse Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtetega seotud riskipositsioonide suhtes ning seotud mittefinantsettevõtete rühmadega seotud riskipositsioonide suhtes järgmiselt:






  a) | kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet rühma ja kõikide tema seotud üksustega seotud neto riskipositsioonide summale määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses;

| b) | kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:






  a. | nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal; |
| --- | --- | --- |

b)

kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma kuuluvate mittefinantsettevõtete osas kohaldatakse seda meedet riskipositsioonide summale, mis on seotud:

a.

nende mittefinantsettevõtetega, mille registreeritud asukoht on Prantsusmaal;

| b. | Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses, ja |
| --- | --- |

b.

Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mille üle punktis i viidatud mittefinantsettevõtted omavad otsest või kaudset kontrolli määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses, ja

| c. | Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses. |
| --- | --- |

c.

Prantsusmaal või välismaal asuvate üksustega, mis on majanduslikult sõltuvad punktis i viidatud mittefinantsettevõtetest määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 39 tähenduses.

Seega ei kuulu selle meetme kohaldamisalasse mittefinantsettevõtted, mille registreeritud asukoht ei ole Prantsusmaal ja mis ei ole Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete tütarettevõtjad ega neist majanduslikult sõltuvad üksused ega nende poolt otseselt või kaudselt kontrollitavad.

Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 395 lõikega 1 kohaldatakse seda meedet pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

| 4. | Globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või muu süsteemselt oluline ettevõtja peab käsitlema Prantsusmaal registreeritud asukohta omavat mittefinantsettevõtet suurena, kui tema algne riskipositsioon mittefinantsettevõtte või seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes punkti 3 tähenduses võrdub 300 miljoni euroga või on sellest suurem. Algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 (*2) artiklile 9. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mittefinantsettevõtte võlakoormus loetakse suureks, kui tema finantsvõimenduse määr on suurem kui 100% ja finantsnõuete kattekordaja on alla kolme; need näitajad arvutatakse rühma kõrgeimal konsolideerimistasemel järgmiselt:






  a) | finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe, ja |
| --- | --- | --- |

5.

a)

finantsvõimenduse määr on sularahas netovõlgnevuse ja omavahendite vahe, ja

| b) | finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: i) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud tavalised netotegevuskulud, välja arvatud netointressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe. |
| --- | --- |

b)

finantsnõuete kattekordaja on ühelt poolt lisandväärtus pluss tegevustoetuste, millest on maha arvatud: i) palgafond; ii) tegevusmaksud ja -lõivud; iii) muud tavalised netotegevuskulud, välja arvatud netointressid ja samalaadsed nõuded; ja iv) allahindlused ja kulum, ning teiselt poolt intressi ja samalaadsete nõuete vahe.

Need näitajad arvutatakse kohaldatavate standardite kohaselt määratletud raamatupidamislike koondnäitajate alusel, mis on esitatud mittefinantsettevõtte finantsaruannetes ja kohalduvatel juhtudel audiitori poolt kinnitatud.

II.   Kõigipoolsus

| 6. | Asjaomastel asutustel soovitatakse kõnealune Prantsusmaa meede kõigipoolselt üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate suhtes nende jurisdiktsiooni panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kooskõlas soovituse C punktiga 2 pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

III.   Olulisuse piirmäär

| 8. | Meedet täiendab kombineeritud olulisuse piirmäär, mille eesmärk on võimaldada meedet kõigipoolselt kohaldavatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet ning mis seisneb järgmises:






  a) | algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardi euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

algsete riskipositsioonide kogumahu 2 miljardi euro suurune piirmäär riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel seoses Prantsusmaa mittefinantsettevõtete sektoriga;

| b) | 300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:






  (i) | üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes; |
| --- | --- | --- |

b)

300 miljoni euro suurune piirmäär, mis on kohaldatav riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja muudele süsteemselt olulistele ettevõtjatele ja mis võrdub punktis a nimetatud piirmääraga või ületab seda, seoses:

(i)

üksiku algse riskipositsiooniga Prantsusmaal registreeritud asukohta omava mittefinantsettevõtte suhtes;

| (ii) | punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes; |
| --- | --- |

(ii)

punkti 3 alapunkti a alusel arvutatud algsete riskipositsioonide kogusummaga kõrgeimal konsolideerimistasemel Prantsusmaal registreeritud asukohta omava seotud mittefinantsettevõtete rühma suhtes;

| (iii) | vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma; |
| --- | --- |

(iii)

vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 VIII lisa vormidele C 28.00 ja C 29.00 esitatud algsete riskipositsioonide kogusummaga selliste Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate mittefinantsettevõtete suhtes, mis kuuluvad kõrgeimal konsolideerimistasemel väljaspool Prantsusmaad registreeritud asukohta omavasse seotud mittefinantsettevõtete rühma;

| c) | 5% piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate aktsepteeritud kapitalist kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403. |
| --- | --- |

c)

5% piirmäär globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate ja muude süsteemselt oluliste ettevõtjate aktsepteeritud kapitalist kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis b määratletud riskipositsioonide osas pärast krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 399 kuni 403.

Punktides b ja c nimetatud piirmäärasid kohaldatakse olenemata sellest, kas asjaomane üksus või mittefinantsettevõte on suure võlakoormusega või mitte.

Punktides a ja b viidatud algse riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 389 ja 390 enne määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 399 kuni 403 ette nähtud krediidiriski maandamise mõju ja erandite arvessevõtmist, mis esitatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 680/2014 artiklile 9.

| 9. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriigi asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutseva panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalse süsteemselt olulise ettevõtja või muu süsteemselt olulise ettevõtja suhtes, mis ei riku punktis 8 osundatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes ning neil soovitatakse kohaldada asjaomast Prantsuse meedet varem sellest vabastatud kõnealuste ettevõtjate suhtes nende panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel, kui rikutakse punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kui liikmesriigis puuduvad panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või muud süsteemselt olulised ettevõtjad, millel on Prantsuse mittefinantsettevõtete sektori suhtes riskipositsioone, mis ületavad punktis 8 nimetatud olulisuse piirmäära, võivad asjaomased asutused vastavalt soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktile 1 kõnealust Prantsuse meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul jälgivad asjaomased asutused riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate või muude süsteemselt oluliste ettevõtjate riskipositsioonide olulisust seoses Prantsuse mittefinantsettevõtete sektoriga ning samuti kõnealuste ettevõtjate riskikontsentratsiooni Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suhtes, ning neil soovitatakse asjaomane Prantsuse meede kõigipoolselt üle võtta, kui kõnealune ettevõtja ületab oma panganduse usaldatavusnäitajate kõrgeimal konsolideerimistasemel punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäära. Asjaomastel asutustel soovitatakse samuti teavitada oma jurisdiktsiooni teisi turuosalisi süsteemsetest riskidest, mis on seotud Prantsusmaal registreeritud asukohta omavate suurte mittefinantsettevõtete suurenenud finantsvõimendusega. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 on punktis 8 nimetatud kombineeritud olulisuse piirmäär soovitatav maksimaalne lävi. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohaldada kohastel juhtudel oma jurisdiktsioonis soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

11.

Luksemburg:

Õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele, kusjuures erinevate laenusaajate kategooriate suhtes kohaldatakse erinevaid laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid:

| a) | 100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; |
| --- | --- |

a)

100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

| b) | 90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga; |
| --- | --- |

b)

90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

| c) | 80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment). |
| --- | --- |

c)

80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Luksemburgi ametiasutused kehtestasid õiguslikult siduvad laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad Luksemburgis asuva elamukinnisvaraga seotud uutele hüpoteeklaenudele. Vastavalt süsteemse riski komitee (Comité du Risque Systémique) (1) soovitusele on Banque centrale du Luxembourgiga kooskõlastatult tegutsev finantssektori järelevalvekomitee (Commission de Surveillance du Secteur Financier) (2) kehtestanud laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad, mis erinevad kolme laenusaajate kategooria lõikes. Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärad on nende kolme kategooria puhul järgmised:






  a) | 100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

100% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha;

| b) | 90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga; |
| --- | --- |

b)

90% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele ostjatele, s.t mitte esmakordsetele ostjatele, kes soetavad oma peamise elukoha. Seda piirmäära rakendatakse proportsionaalselt portfelli allahindluse kaudu. Eelkõige võivad laenuandjad 15% nendele laenusaajatele antud uute hüpoteeklaenude portfellist välja anda üle 90% suuruse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga, kuid alla 100% suuruse maksimaalse laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvuga;

| c) | 80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment). |
| --- | --- |

c)

80% suurune laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäär muudele hüpoteeklaenudele (sealhulgas üürileandmise eesmärgil ostmise segment).

| 2. | Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv on laenusaaja poolt elamukinnisvaraga tagatud kõikide laenude või laenuosade summa (laenu andmise ajal) ja kinnisvara väärtuse (samal ajal) suhe. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu piirmäärasid kohaldatakse omandiõiguse liigist (nt täielik omandiõigus, kasutusvaldus, võõrandamisõigusega kasutusvaldus) sõltumatult. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Meedet kohaldatakse mis tahes eraõigusliku laenusaaja suhtes, kes võtab hüpoteeklaenu elamukinnisvara ostmiseks Luksemburgis mitteärilistel eesmärkidel. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaaja kasutab tehingu lõpuleviimiseks õiguslikku struktuuri, nt kinnisvarasse investeerivat äriühingut, ning ühistaotluste puhul. Mõiste „elamukinnisvara“ hõlmab ehitusmaad, olenemata sellest, kas ehitustööd toimuvad vahetult pärast ostu või aastaid hiljem. Meedet kohaldatakse ka juhul, kui laenusaajale antakse laen pikaajalise rendilepinguga seotud kinnisvara ostmiseks. Kinnisvara võib olla omaniku kasutuses või ostetud üürileandmise eesmärgil. |
| --- | --- |

4.

II.   Kõigipoolsus

| 5. | Liikmesriikidel, kelle laenuandmisega tegelevatel krediidiasutustel, kindlustusseltsidel ja spetsialistidel (hüpoteeklaenuandjatel) on otsese piiriülese krediidi kaudu asjakohased olulised Luksemburgi krediidiriski positsioonid, soovitatakse Luksemburgi meede oma jurisdiktsioonis kõigipoolselt üle võtta. Kui nimetatud meede nende jurisdiktsioonis kõikide asjaomaste piiriüleste riskipositsioonide osas puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat meedet, millel on algatatud makrotasandi usaldatavuspoliitika meetmega samaväärne mõju. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Liikmesriigid peaksid ESRNi teavitama Luksemburgi meetme kõigipoolsest ülevõtmisest või de minimis erandi kasutamisest kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 soovitusega D. Nimetatud teatis tuleks esitada hiljemalt ühe kuu jooksul alates kõigipoolsuse saavutamise meetme vastuvõtmist ESRNi veebilehel avaldatud vormil. ESRN avaldab teatised ESRNi veebilehel ning teavitab seeläbi avalikkust riikide kõigipoolsuse kohaldamise otsustest. See teavitus hõlmab kõigipoolsust kohaldava liikmesriigi tehtud erandeid ning võetud kohustust jälgida kõrvalehoidumisi ja vajaduse korral reageerida. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Liikmesriikidel soovitatakse meede kõigipoolselt üle võtta kolme kuu jooksul alates käesoleva soovituse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

III.   Olulisuse piirmäär

| 8. | Meedet täiendavad kaks olulisuse piirmäära, et võimaldada kõigipoolsust kohaldavatel liikmesriikidel kohaldada de minimis põhimõtet: riigipõhine olulisuse piirmäär ja krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma riigipõhine olulisuse piirmäär on 350 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 1 protsendile riigisisese elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Luksemburgile antavate piiriüleste hüpoteeklaenude kogusumma krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine olulisuse piirmäär on 35 miljonit eurot, mis vastab ligikaudu 0,1 protsendile Luksemburgi elamukinnisvaraturu kogumahust 2020. aasta detsembris. Kõigipoolsust nõutakse vaid juhul, kui ületatakse nii riigi- kui ka krediidiasutuse- või investeerimisühingupõhine piirmäär. |
| --- | --- |

8.

Rootsi

Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad regulatiivse kapitalinõude arvutamiseks sisereitingute meetodit, krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri kohaldamine riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas, mida kohaldatakse Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes, kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunkiga vi.

I.   Meetme kirjeldus

| 1. | Rootsi meetme kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõike 2 punkti d alapunki vi alusel kohaldatakse Rootsis tegevusloa alusel tegutsevate, sisereitingute meetodit kasutavate krediidiasutuste suhtes krediidiasutustele suunatud 25 protsendi alampiiri riskipositsioonidega kaalutud keskmise riskikaalu osas Rootsis resideeruvate võlgnike kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonide portfelli suhtes. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Riskipositsioonidega kaalutud keskmine on individuaalsete riskipositsioonide, mida arvutatakse kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikliga 154, riskikaalude keskmine, mida kaalutakse vastava riskipositsiooni väärtuses. |
| --- | --- |

2.

II.   Kõigipoolsus

| 3. | Kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 458 lõikega 5 soovitatakse liikmesriikide asjaomastel asutustel võtta Rootsi meede kõigipoolselt üle ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste, kes kasutavad sisereitingute meetodit, Rootsis asuvate filiaalide suhtes soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Asjaomastel asutustel soovitatakse kõigipoolselt Rootsi meede üle võtta ja kohaldada seda riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate krediidiasutuste suhtes, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuetega seoses riskipositsioonid. Kooskõlas soovituse C punktiga 2 soovitatakse asjaomastel asutustel kohaldada sama meedet, mida kohaldab meetme algatanud asutus Rootsis, soovituse C punktis 3 osutatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui nimetatud makrotasandi usaldatavusjärelevalve meede nende jurisdiktsioonis puudub, soovitatakse asjaomastel asutustel pärast ESRNiga konsulteerimist kohaldada oma jurisdiktsioonis kehtivat makrotasandi usaldatavuspoliitika meedet, millel on kõigipoolseks ülevõtmiseks soovitatud meetmega samaväärne mõju. Asjaomastel asutustel soovitatakse samaväärne meede vastu võtta hiljemalt nelja kuu jooksul pärast käesoleva soovituse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5.

III.   Olulisuse piirmäär

| 6. | Meetmele on lisatud krediidiasutuse- või investeerimisühingu põhine olulisuse piirmäär 5 miljardit SEK, et võimaldada meedet kõigipoolselt ülevõtvatel asjaomastel asutustel kohaldada de minimis põhimõtet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 võivad liikmesriikide asjaomased asutused teha erandi riigisisese tegevusloa alusel tegutsevatele krediidiasutustele, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kelle kinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid seoses Rootsis resideeruvate võlgnikega jäävad alla 5 miljardi SEK suurust olulisuse piirmäära. Olulisuse piirmäära kohaldamisel peaksid asjaomased asutused kontrollima riskipositsioonide olulisust ja neil soovitatakse kohaldada Rootsi meedet riigisisese tegevusloa alusel tegutsevate, varem erandi saanud krediidiasutuste suhtes 5 miljardi SEK suuruse olulisuse piirmäära ületamise korral. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kui liikmesriigis puuduvad tegevusloa alusel tegutsevad krediidiasutused Rootsis asuvate filiaalidega või kellel on Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid, kes kasutavad sisereitingute meetodit ja kellel oleksid Rootsis resideeruvate võlgnike elamukinnisvaraga tagatud jaenõuete riskipositsioonid üle 5 miljardi SEK, võivad liikmesriikide asjaomased asutused otsustada kooskõlas soovituse ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 Rootsi meedet kõigipoolselt mitte üle võtta. Sellisel juhul peaksid asjaomased asutused jälgima riskipositsioonide olulisust ja järgima Rootsi meetme kõigipoolsuse soovitust, kui sisereitingute meetodit kasutav krediidiasutus ületab 5 miljardi SEK piiri. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kooskõlas ESRN/2015/2 2. jao punkti 2 alapunktiga 1 soovitatakse maksimaalseks olulisuse piirmääraks 5 miljardit SEK. Seetõttu võivad kõigipoolsust kohaldavad asjaomased asutused kohastel juhtudel kohaldada oma jurisdiktsioonis soovitatud piirmäära asemel soovitusest madalamat piirmäära või kohaldada meedet kõigipoolselt ilma olulisuse piirmäärata. |
| --- | --- |

9.

---

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

*1

(*2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 680/2014, 16. aprill 2014, millega sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 575/2013 (ELT L 191, 28.6.2014, lk 1).“

*2

---

(1)  Recommandation du comité du risque systémique du 9 novembre 2020 relative aux crédits portant sur des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg (CRS/2020/005).

1

(2)  CSSF Regulation N.20-08 du 3 décembre 2020 fixant des conditions pour l’octroi de crédits relatifs à des biens immobiliers à usage résidentiel situés sur le territoire du Luxembourg.

2

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/22

---

Teatis teatavatele isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2021/C 222/03)

Allpool esitatud teave tehakse teatavaks järgmistele isikutele, kes on kantud nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP (1) I lisasse ja nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 (2) I lisasse (mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega): Denis Valentinovich BEREZOVSKIY (nr 4), Sergei Vladimirovich ZHELEZNYAK (nr 17), Sergei Ivanovich MENYAILO (nr 37), Vladimir Nikolaevich PLIGIN (nr 51), Oleg Grigorievich KOZYURA (nr 53), Roman Viktorovich LYAGIN (nr 58), Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV (nr 79), Fyodor Dmitrievich BEREZIN (nr 84), Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (nr 108), Vladimir Stepanovich NIKITIN (nr 111), Alexander Mikhailovich BABAKOV (nr 119), Oleg Konstantinovich AKIMOV (nr 121), Ihor Vladymyrovych KOSTENOK (nr 130), Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (nr 131), Eduard Aleksandrovich BASURIN (nr 137), Alexandr Vasilievich SHUBIN (nr 138), Andrey Vladimirovich CHEREZOV (nr 158) ja Aleksandr Yurevich PETUKHOV (nr 164).

Nõukogu kavatseb säilitada piiravad meetmed eespool nimetatud isikute suhtes uute põhjendustega. Nimetatud isikuid teavitatakse käesolevaga, et nad võivad esitada kavandatud loetellu kandmise põhjenduste saamiseks nõukogule enne 24. juunit 2021 taotluse järgmisel aadressil:

Council of the European Union

| General Secretariat |
| --- |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EÜT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  EÜT L 78, 17.3.2014, lk 6.

---

Euroopa Komisjon

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/23

---

Euro vahetuskurss (1)

10. juuni 2021

(2021/C 222/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2174 |
| JPY | Jaapani jeen | 133,35 |
| DKK | Taani kroon | 7,4364 |
| GBP | Inglise nael | 0,86293 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,0715 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0909 |
| ISK | Islandi kroon | 146,80 |
| NOK | Norra kroon | 10,1118 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,391 |
| HUF | Ungari forint | 346,14 |
| PLN | Poola zlott | 4,4818 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9223 |
| TRY | Türgi liir | 10,3284 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5731 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4739 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,4467 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6932 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6129 |
| KRW | Korea vonn | 1 358,76 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,6091 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7828 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4985 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 375,34 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0163 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,129 |
| RUB | Vene rubla | 87,8666 |
| THB | Tai baat | 37,947 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,1432 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,9905 |
| INR | India ruupia | 88,9732 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2174

JPY

Jaapani jeen

133,35

DKK

Taani kroon

7,4364

GBP

Inglise nael

0,86293

SEK

Rootsi kroon

10,0715

CHF

Šveitsi frank

1,0909

ISK

Islandi kroon

146,80

NOK

Norra kroon

10,1118

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,391

HUF

Ungari forint

346,14

PLN

Poola zlott

4,4818

RON

Rumeenia leu

4,9223

TRY

Türgi liir

10,3284

AUD

Austraalia dollar

1,5731

CAD

Kanada dollar

1,4739

HKD

Hongkongi dollar

9,4467

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6932

SGD

Singapuri dollar

1,6129

KRW

Korea vonn

1 358,76

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,6091

CNY

Hiina jüaan

7,7828

HRK

Horvaatia kuna

7,4985

IDR

Indoneesia ruupia

17 375,34

MYR

Malaisia ringit

5,0163

PHP

Filipiini peeso

58,129

RUB

Vene rubla

87,8666

THB

Tai baat

37,947

BRL

Brasiilia reaal

6,1432

MXN

Mehhiko peeso

23,9905

INR

India ruupia

88,9732

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/24

---

Teade
  teatavate subsiidiumivastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

(2021/C 222/05)

1.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) artikli 18 lõike 4 kohaselt teatab komisjon, et allpool nimetatud tasakaalustusmeetmed aeguvad alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeval, kui ei algatata nende läbivaatamist järgmise menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada kirjaliku taotluse, et meede läbi vaadataks. Taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa subsideerimise ja kahju jätkumise või kordumise. Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Liidu tootjad võivad eelnevast lähtuvalt esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse järgmisel aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Brussels, Belgia (2).

4.   Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 lõikega 4.

| Toode | Päritolu- või eksportijariik või -riigid | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teatavad grafiitelektroodisüsteemid | India | Subsiidiumivastane tollimaks | Komisjoni 9. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/421, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 2016/1037 artiklile 18 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks
  (ELT L 64, 10.3.2017, lk 10) | 11.3.2022 |

Toode

Päritolu- või eksportijariik või -riigid

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev (3)

Teatavad grafiitelektroodisüsteemid

India

Subsiidiumivastane tollimaks

Komisjoni 9. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/421, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 2016/1037 artiklile 18 kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

(ELT L 64, 10.3.2017, lk 10)

11.3.2022

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

(3)  Meede aegub veerus nimetatud kuupäeval keskööl (kl 00.00).

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/25

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 222/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Public Sector Pension Investment Board („PSP“, Kanada); |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board („PSP“, Kanada);

| — | Aviva Plc Group („Aviva“, Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

—

Aviva Plc Group („Aviva“, Ühendkuningriik);

| — | 10 Station Road (Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

10 Station Road (Ühendkuningriik).

PSP ja Aviva omandavad ettevõtja 10 Station Road üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub varade ostu teel.

2.

| — | PSP: Kanada föderaalse avaliku teenistuse (Canadian Federal Public Service), Kanada kaitsejõudude (Canadian Forces), Kanada kuningliku ratsapolitsei (Royal Canadian Mounted Police) ja reservvägede (Reserved Force) pensioniskeemide investeeringute juhtimine. Ettevõtja haldab hajutatud ülemaailmset portfelli, kuhu kuuluvad aktsiad, võlakirjad ja muud fikseeritud tulumääraga väärtpaberid, investeeringud börsivälistesse ettevõtetesse, kinnisvarasse, taristusse ja loodusvaradesse ning krediidiinvesteeringud; |
| --- | --- |

—

PSP: Kanada föderaalse avaliku teenistuse (Canadian Federal Public Service), Kanada kaitsejõudude (Canadian Forces), Kanada kuningliku ratsapolitsei (Royal Canadian Mounted Police) ja reservvägede (Reserved Force) pensioniskeemide investeeringute juhtimine. Ettevõtja haldab hajutatud ülemaailmset portfelli, kuhu kuuluvad aktsiad, võlakirjad ja muud fikseeritud tulumääraga väärtpaberid, investeeringud börsivälistesse ettevõtetesse, kinnisvarasse, taristusse ja loodusvaradesse ning krediidiinvesteeringud;

| — | Aviva: Ühendkuningriigis asutatud ja börsil noteeritud äriühing, mis tegutseb kindlustussektoris. Aviva Plc on noteeritud Londoni väärtpaberibörsi põhinimekirjas. Aviva grupp pakub laia valikut kindlustus-, säästu- ja investeerimistooteid 16 riigis. Aviva grupp tegutseb peamiselt Ühendkuningriigis, Prantsusmaal ja Kanadas, kuid tal on äritegevust ka mujal Euroopas ja Aasias; |
| --- | --- |

—

Aviva: Ühendkuningriigis asutatud ja börsil noteeritud äriühing, mis tegutseb kindlustussektoris. Aviva Plc on noteeritud Londoni väärtpaberibörsi põhinimekirjas. Aviva grupp pakub laia valikut kindlustus-, säästu- ja investeerimistooteid 16 riigis. Aviva grupp tegutseb peamiselt Ühendkuningriigis, Prantsusmaal ja Kanadas, kuid tal on äritegevust ka mujal Euroopas ja Aasias;

| — | 10 Station Road: kontorihoone, mis asub Ühendkuningriigis Cambridge’is (CB1) aadressil Station Road 10. |
| --- | --- |

—

10 Station Road: kontorihoone, mis asub Ühendkuningriigis Cambridge’is (CB1) aadressil Station Road 10.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10289 — PSP/Aviva/10 Station Road

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/27

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10312 — Astorg Asset Management/Solina)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2021/C 222/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Astorg Asset Management S.à.r.l. („Astorg“, Luksemburg) ning |
| --- | --- |

—

Astorg Asset Management S.à.r.l. („Astorg“, Luksemburg) ning

| — | Solina Corporate S.A.S. („Solina“, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Solina Corporate S.A.S. („Solina“, Prantsusmaa).

Astorg omandab ettevõtja Solina üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Astorg: börsivälistesse ettevõtetesse investeerimine; Astorgi hallatavad fondid on investeerinud mitmesugustesse eri majandusharudesse. |
| --- | --- |

—

Astorg: börsivälistesse ettevõtetesse investeerimine; Astorgi hallatavad fondid on investeerinud mitmesugustesse eri majandusharudesse.

| — | Solina: aromaatsete ja funktsionaalsete koostisainete tarnimine toiduainetööstusele, toitlustuse ja toiduteenuste jaemüügi klientidele ning toidusektorile. |
| --- | --- |

—

Solina: aromaatsete ja funktsionaalsete koostisainete tarnimine toiduainetööstusele, toitlustuse ja toiduteenuste jaemüügi klientidele ning toidusektorile.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10312 — Astorg Asset Management/Solina

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/28

---

Sellise tootespetsifikaadi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmist kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2021/C 222/08)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotluse leiab Euroopa Komisjoni andmebaasist eAmbrosia.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„KALAKUKKO“

ELi nr: TSG-FI-0013-AM01–22. juuni 2020

Liikmesriik: Soome

1.   Registreeritav nimetus

„Kalakukko“

2.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 2.24. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.   Registreerimise alused

3.1.   Kas toode:

| ☒ | on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil |
| --- | --- |

☒

on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil

| ☐ | on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.
  Toote „Kalakukko“ traditsioonilise valmistamismeetodi kohaselt on vaja kala-peekoni täidist, mis laotakse kokkusurutult tihke, üpris paksu rukkileivast kesta sisse. Toote katmiseks tõmmatakse taina küljed täidisele peale. Valmistamine hõlmab ka kala ja liha aeglast küpsetamist traditsioonilisel viisil küpsetusahjus, kasutades ära selle jääksoojust. Valmistoode võib olla ümmarguse, ovaalse või pikliku kujuga. |
| --- | --- |

☐

on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Toote „Kalakukko“ traditsioonilise valmistamismeetodi kohaselt on vaja kala-peekoni täidist, mis laotakse kokkusurutult tihke, üpris paksu rukkileivast kesta sisse. Toote katmiseks tõmmatakse taina küljed täidisele peale. Valmistamine hõlmab ka kala ja liha aeglast küpsetamist traditsioonilisel viisil küpsetusahjus, kasutades ära selle jääksoojust. Valmistoode võib olla ümmarguse, ovaalse või pikliku kujuga.

3.2.   Kas nimetus:

| ☒ | on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta |
| --- | --- |

☒

on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta

| ☐ | väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.
  Toote „Kalakukko“ kesta lastakse kõvastuda ja ühtlasemaks muutuda seda esiti lühiajaliselt kõrgel temperatuuril küpsetades. Madalas küpsetusahjus aeglaselt küpsedes haudub kesta sisse pandud kala-peekoni täidis läbi ning muutub pehmeks ja mahlaseks.
  Kuna toode „Kalakukko“ säilib kaua, sai sellest ideaalne kaasavõetav lõunasöök kodust kaugel, metsas ja põllul töötanud soomlastele. Kest ja täidis koos moodustavad tervikliku söögi. Pärimuse kohaselt hakati toodet valmistama Savo ja Karjala maakonnas keskajal ning nimetust „Kalakukko“ kasutati eespool kirjeldatud viisil valmistatud rukkijahust kestaga küpsetiste puhul. |
| --- | --- |

☐

väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Toote „Kalakukko“ kesta lastakse kõvastuda ja ühtlasemaks muutuda seda esiti lühiajaliselt kõrgel temperatuuril küpsetades. Madalas küpsetusahjus aeglaselt küpsedes haudub kesta sisse pandud kala-peekoni täidis läbi ning muutub pehmeks ja mahlaseks.

Kuna toode „Kalakukko“ säilib kaua, sai sellest ideaalne kaasavõetav lõunasöök kodust kaugel, metsas ja põllul töötanud soomlastele. Kest ja täidis koos moodustavad tervikliku söögi. Pärimuse kohaselt hakati toodet valmistama Savo ja Karjala maakonnas keskajal ning nimetust „Kalakukko“ kasutati eespool kirjeldatud viisil valmistatud rukkijahust kestaga küpsetiste puhul.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (viitemääruse artikli 7 lõige 2)

Toode „Kalakukko“ on ümmarguse, ovaalse või pikliku kujuga küpsetis. Sellel on tihke, üpris paks rukkijahust kest, mida lastakse kõvastuda ja ühtlasemaks muutuda seda esiti lühiajaliselt kõrgel temperatuuril küpsetades. Esmasel (kõrgel temperatuuril) küpsetamisel ja sellele järgneval aeglasel küpsetamisel kest paisub ja katab kala-peekoni täidise, mis aeglasel haudumisel muutub pehmeks ja mahlaseks. Tänu paksule kestale ei kuiva täidis ära (ja kaitseb viimast mikroorganismide eest) ei transportimisel, ladustamisel ega müümisel. Toote „Kalakukko“ kest ja täidis koos on omaette roog.

Ümmarguse, ovaalse või pikliku kujuga lahtirullitud taina keskele laotakse ühtlane virn kalatäidist, mille peale pannakse kiht peekonit. Selle kuhja katmiseks tõmmatakse taina ääred täidisele peale – kõik need elemendid on selle toidu traditsioonilise valmistamise võtmeks.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (viitemääruse artikli 7 lõige 2)

Ettevalmistus jaguneb kaheks eraldi etapiks: taina valmistamine ja täidise tegemine.

Taina valmistamine

Jahu (peamiselt rukkijahu, veidi nisujahu ning võib-olla ka kaera- ja/või odrajahu) segatakse. Vett lisatakse ettevaatlikult, et tainas ei muutuks liiga pudedaks. Lisatakse sool ja või/margariin. Taina valmistamiseks on umbes ühe kilogrammi jahu kohta vaja ligikaudu 80–100 g võid või margariini. Tainas vormitakse ümmarguseks, ovaalseks või piklikuks (läbimõõt 15–50 cm), keskel on selle paksus ligikaudu 1,5 cm, külgede pool õhem. Taina keskosa võib rukkijahuga üle puistata, et vältida tainast täidisevedeliku välja immitsemist.

Täidis

Täidis koosneb pestud ja kuivatatud kalast (nt ahven, rääbis, särg, tint või lõhe). Need võivad olla soolamata või soolatud. Ühes tükis või fileeritud kalad laotakse taina keskele tihkesse virna. Maitsestamiseks lisatakse kalakihtide vahele soola ja võid/margariini. Kalavirn kaetakse peekoniviiludega ja maitsestamiseks raputatakse tipmisele kihile soola.

Järgmine etapp on toote „Kalakukko“ katmine. Taina kaks külge tõmmatakse täidisele peale. Väheses vees niisutatud sõrmedega surutakse need küljed omavahel kokku. Taina ülejäänud otsi teineteise poole venitades kaetakse toode „Kalakukko“ seejärel täielikult. Ümmarguse, ovaalse või pikliku kuju viimistlemiseks kasutatakse nuga ja vähest vett.

Toodet küpsetatakse tavaliselt aeglaselt, seejuures pärast tavapärast küpsetamist küpsetusahju jääksoojust ära kasutades. Toode jäetakse ahju kogu ööks. Tänapäeval küpsetatakse toodet temperatuuril 250–300 °C 20 minuti kuni ühe tunni jooksul, seejuures kindlustades, et tainas ei praguneks. Vajaduse korral võib kesta paigata ülejäänud tainaga. Toode „Kalakukko“ võetakse siis küpsetusahjust välja ja ahju temperatuuri vähendatakse 125–150 °C-ni. Toodet määritakse või või margariiniga ning selle võib ka katta hõbepaberiga.

Tainas, täidises ja määrdena võib kasutada ka laktoosivaba võid/margariini.

Täidis hakkab hauduma mõõduka kuumusega küpsetusahjus; see kestab mitu tundi või ka kogu öö. Pärast küpsetamist mähiti toode „Kalakukko“ traditsiooniliselt villasesse riidetükki või ajalehte, kus toode järelküpses kaks-kolm tundi. Tänapäeval tehakse seda ahjus, mille temperatuur on alla 100 °C, või küpsetusahju-aluses sahtlis, nii kaks-kolm tundi.

Toodet „Kalakukko“ ei tohi aeglaselt küpsetada liiga kõrgel temperatuuril, sest selle tulemuseks on üsna kuiv ja paakunud kest, mille organoleptilised omadused ei vasta traditsioonilise toote „Kalakukko“ omadustele.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (asjaomase määruse artikli 7 lõige 2)

Toote „Kalakukko“ valmistamisviisi hakati väidetavalt kasutama ajal, mil kalapüük ja jahilkäik asendus põlluharimisega. Soome järvemaa inimesed tahtsin ära kasutada sellistesse liikidesse kuuluvaid väikseid söödavaid kalu (nt rääbis, ahven, särg ja tint), mida oli keeruline muul viisil toiduks valmistada. Tekkis idee teha toit kalast, mis pandi rukkitainast kesta. Seakasvatuse laialdasema leviku käigus pandi tähele, et tänu tootes „Kalakukko“ kasutatud peekoniviiludele saadi sellest rohkem energiat ja täiustusid selle maitseomadused. Tootest „Kalakukko“ sai ideaalne kaasavõetav lõunasöök iga päev kodust kaugel, metsas ja põllul töötanud soomlastele. Valmistamine hõlmab ka kala ja liha aeglast pikaaegset küpsetamist traditsioonilisel viisil. Pärimuse kohaselt hakati Savo ja Karjala maakonnas sellist valmistusviisi kasutama keskajal. Pärast teist maailmasõda liideti osa Karjalast Nõukogude Liiduga ja piirkonna elanikud viidi üle Soome teistesse osadesse. Toote „Kalakukko“ valmistamise oskus ja traditsioon levisid niimoodi kogu Soomes. Savo ja Karjala maakonnas on selle toote traditsiooniline võlu aga endiselt kõige püsivam.

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 11.6.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.6.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/31

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2021/C 222/09)

Selle dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastulauseid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul pärast selle dokumendi avaldamise kuupäeva.

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„SALATĂ TRADIȚIONALĂ CU ICRE DE CRAP“

ELi nr: TSG-RO-02457 – 16. aprill 2019

Liikmesriik või kolmas riik: Rumeenia

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Salată tradițională cu icre de crap

2.   Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted.

3.   Registreerimise alused

3.1.   Toode

| ☐ | on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil; |
| --- | --- |

☐

on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil;

| ☒ | on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.
  „Salata tradițională cu icre de crap“ on toode, mis saadakse karpkala soolatud marjast, mageveekalade soolatud marjast, päevalilleõlist, gaseeritud veest ja sidrunimahlast. Toodet „Salată tradițională cu icre de crap“ on kahte tüüpi, keedusibulaga või ilma.
  Toode „Salata tradițională cu icre de crap“ valmistatakse looduses kasvavate või tehistingimustes kasvatatud karpkalade marjast. Mari peab olema küps ja väga värske. See ei tohi sisaldada nahka, soomuseid ega vereklompe. Marja konsistents peab olema ühtlane ja elastne. |
| --- | --- |

☒

on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

„Salata tradițională cu icre de crap“ on toode, mis saadakse karpkala soolatud marjast, mageveekalade soolatud marjast, päevalilleõlist, gaseeritud veest ja sidrunimahlast. Toodet „Salată tradițională cu icre de crap“ on kahte tüüpi, keedusibulaga või ilma.

Toode „Salata tradițională cu icre de crap“ valmistatakse looduses kasvavate või tehistingimustes kasvatatud karpkalade marjast. Mari peab olema küps ja väga värske. See ei tohi sisaldada nahka, soomuseid ega vereklompe. Marja konsistents peab olema ühtlane ja elastne.

3.2.   Nimetus

| ☒ | on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta; |
| --- | --- |

☒

on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta;

| ☐ | väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.
  Nimetus „Salată tradițională cu icre de crap“ näitab, et toote tootmisel on põlvest põlve alati kasutatud toor- ja koostisaineid. Nimetuses sisalduv mõiste „traditsiooniline“ toob esile toote peamised omadused, mis on kindlaks määratud kasutatud tooraine põhjal.
  Alates toote standardimisest departemangu standardiga N.I.D. 927-70 N 23 „Salată cu icre de crap“ on taotlejate rühm endiselt järginud valmistusmeetodit, kasutades samu toor- ja koostisaineid. |
| --- | --- |

☐

väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Nimetus „Salată tradițională cu icre de crap“ näitab, et toote tootmisel on põlvest põlve alati kasutatud toor- ja koostisaineid. Nimetuses sisalduv mõiste „traditsiooniline“ toob esile toote peamised omadused, mis on kindlaks määratud kasutatud tooraine põhjal.

Alates toote standardimisest departemangu standardiga N.I.D. 927-70 N 23 „Salată cu icre de crap“ on taotlejate rühm endiselt järginud valmistusmeetodit, kasutades samu toor- ja koostisaineid.

4.   Kirjeldus

4.1.   Punktis 1 esitatud toote kirjeldus, sealhulgas selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära

Organoleptilised omadused

Tootel „Salată tradițională cu icre de crap“ on iseloomulik välimus, konsistents, värvus, lõhn ja maitse. Karpkalakaaviar on kalamarjast ja õlist valmistatud homogeenne kreem, milles on paista hulgaliselt marja. Toode on kreemja konsistentsiga, õli ei eraldu. Toote värvus on ühtlane. Tegemist on kreemjasvalge seguga, milles on näha oranžika värvusega karpkalamari. Kui toode sisaldab sibulat, peab see olema keedetud ja selle kasutamine annab tootele kergelt magusa maitse. Tootele annab peamise maitse ja lõhna kalamari.

Füüsikalis-keemilised omadused

| 1. | Veesisaldus (niiskussisaldus) |
| --- | --- |

1.

Veesisaldus (niiskussisaldus)

kuni 30 %

| 2. | Rasvad |
| --- | --- |

2.

Rasvad

vähemalt 63 %

| 3. | Sool (naatriumkloriid) |
| --- | --- |

3.

Sool (naatriumkloriid)

kuni 5 %

| 4. | Valgud |
| --- | --- |

4.

Valgud

vähemalt 4 %

| 5. | Happesus |
| --- | --- |

5.

Happesus

kuni 1 %

Kasutatava kalamarja miinimumsisaldus on 24,5 %, millest vähemalt 12,5 % peaks olema karpkalamari ja vähemalt 12 % mageveekalade marja segu.

Toode „Salata tradițională cu icre de crap“ erineb teistest samalaadsetest toodetest kasutatud tooraine ja marja osakaalu poolest (karpkalamari ja mageveekalade marja segu) ning selle poolest, et ta ei sisalda säilitusaineid, värvaineid, happesuse regulaatoreid, lõhna- ja maitseaineid ega stabilisaatoreid.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote tootmisviisi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima ning milles on asjakohasel juhul täpsustatud tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus

a)   Tooraine või koostisainete laad ja omadused

Karpkalamari on tihke väljanägemisega mass, mis koosneb ühtlase ja keskmise (nööpnõela pea) suurusega marjateradest, mis on värskena rohekashalli värvusega; küpsena on need oranži värvusega, keskmise viskoossusega ühtlase konsistentsiga ning tavalise meeldiva lõhna ja maitsega.

Mageveekalade marja segule on iseloomulikud ühtlase konsistentsi ja punaka värvusega väiksed terved marjaterad, mis pärinevad Cyprinidae sugukonda (hõbekoger, harilik särg, roosärg, karpkala haudumata mari), Percidae sugukonda (koha, ahven) ja Bramidae sugukonda (latikas) kuuluvatelt eri liikidelt. Mõlemat liiki kalamari soolatakse ainult joodimata peene kivisoolaga, mis ei sisalda paakumisvastaseid aineid.

Kasutatavad koostisained on päevalilleõli, looduslik sidrunimahl, gaseeritud vesi ja, teise variandi puhul, keedusibul. Välistatud on värv- ja säilitusainete, emulgaatorite, stabilisaatorite, homogeniseerivate ainete ning toidu lisaainete kasutamine.

Päevalilleõli on selge, ei sisalda hõljuvaid osakesi ega setet ning on vedela konsistentsi ja kollase värvusega. Päevalilleõlile omase lõhna ja maitsega. Sidrunimahl on selge, iseloomuliku maitsega, vedela konsistentsi ja kollaka värvusega ega sisalda lisandeid. Hapu maitse ja sidrunilõhnaga. Karboniseeritud vesi on selge, värvitu ja lõhnatu ning ei sisalda hõljuvaid osakesi ega setet. Kui toode sisaldab sibulat, on see peeneks hakitud, tahke konsistentsi ja valkjaskollase värvusega. Sibulale omase maitse ja lõhnaga.

100 kg valmistoote saamiseks kasutatakse allpool loetletud koostisaineid allpool esitatud koguses vastavalt departemangu sisestandardile N.I.D. 927-70 N. 23:

| — | soolatud karpkalamari – vähemalt 12,5 kg; |
| --- | --- |

—

soolatud karpkalamari – vähemalt 12,5 kg;

| — | mageveekalade soolatud marja segu – vähemalt 12 kg; |
| --- | --- |

—

mageveekalade soolatud marja segu – vähemalt 12 kg;

| — | päevalilleõli – 68–69 kg, ligikaudu 74–75 l; |
| --- | --- |

—

päevalilleõli – 68–69 kg, ligikaudu 74–75 l;

| — | gaseeritud vesi – 5,8–6,8 l; |
| --- | --- |

—

gaseeritud vesi – 5,8–6,8 l;

| — | sidrunimahl – 0,5–1,5 l; |
| --- | --- |

—

sidrunimahl – 0,5–1,5 l;

| — | kui toode sisaldab sibulat, hakitud keedusibul – 0,5 kg. |
| --- | --- |

—

kui toode sisaldab sibulat, hakitud keedusibul – 0,5 kg.

b)   Toote valmistamise viis

Valmistamisetapid on kalamarja korjamine, marja eraldamine, marja kogumine, marja soolamine ja valmimine, soolatud kalamarja pakendamine, soolatud kalamarja eeltöötlemine ja eeljahutamine ning soolatud kalamarja säilitamine, keedetud kollase sibula töötlemine, soolatud kalamarja lisamine tootmisprotsessi, koostisainete doseerimine ja segamine, toote pakendamine ja märgistamine. Kõik toimingud tehakse nii karpkalamarja kui ka mageveekalade marja seguga.

b.1)   Karpkalamarja kogumine

Karpkala- ja mageveekalamarja korjatakse traditsioonilise meetodiga, mis on kalamarja eemaldamine pärast kala tükeldamist ja töötlemist.

b.2)   Marja eraldamine ja kogumine

Kergelt käega vajutades eraldatakse kalamari seda ümbritsevast marjakotist plastist või roostevabast terasest 3 mm avadega sõelavõrgu kohal, mis on kinnitatud tikkimisrõnga sarnasele puust või roostevabast terasest raamile. Kalamari läbib võrguavad ja see kogutakse puhastesse plastist / roostevabast terasest anumatesse, kelmed jäävad võrku. Need etapid viiakse läbi käsitsi.

b.3)   Marja soolamine ja valmimine

Kogutud kalamarjale lisatakse seejärel joodimata peeneteralist kivisoola ning segu segatakse hoolikalt spaatliga, kuni spaatlit pöörates on näha, et toode on muutunud homogeenseks ja sool on täielikult lahustunud. Iga kilogrammi marja kohta lisatakse 80 g soola. See etapp viiakse läbi käsitsi. Mari soolatakse tavaliselt kolme päeva jooksul. Kui marja ei ole kolme päeva jooksul soolatud, siis marja segatakse ja sel lastakse veel üks päev seista.

Soolatud marja värvuse ja kuju saamiseks lastakse sel valmida toatemperatuuril (vähemalt +14 °C ja kõige rohkem +18 °C). Toode valmib hinnanguliselt täielikult kümne päeva jooksul pärast soolamist. Maitse, lõhn ja värv tagavad, et valmimisprotsess on täielikult lõppenud. Maitse peab olema iseloomulik valminud kalamarjale, toore kala maitse ei ole lubatud. Lõhn on iseloomulik valminud kalamarjale, võõrast lõhna ei tohi olla. Värvus sõltub liigist: karpkalamari on telliskivipunane (tumeda varjundiga), mageveekalade marja segu on telliskivipunane (heleda varjundiga).

b.4)   Soolatud kalamarja pakendamine

Valminud soolatud kalamari pakendatakse eri mahutavusega anumatesse või kilekottidesse.

b.5)   Eeltöötlemine ja -jahutamine

See etapp koosneb kahest toimingust – kuumtöötlemisest ja eeljahutamisest. Mõlemad toimingud tugevdavad kalamarja membraani ja värvust. Kuumtöötlemine seisneb selles, et temperatuur tõstetakse 40 °C-ni kõige rohkem kolmeks tunniks. Pärast seda etappi eeljahutatakse soolatud kalamari jäävees hilisemaks kasutuseks.

b.6)   Soolatud kalamarja säilitamine

Soolatud kalamarja säilitatakse klaaspurkides või vaakumkottides kaaluga 2 kg. Kalamarja võib säilitada külmhoidlates ja säilitusaeg on kuus kuud. Sügavkülmhoidlates võib kalamarja säilitada ühe aasta, kuni järgmise korjeperioodini. See etapp viiakse läbi käsitsi.

b.7)   Keedetud kollase sibula töötlemine

Keedusibulat võib kasutada tootele lisatava valikulise koostisosana, et toota traditsioonilist salatit „Salată tradițională cu icre de crap și ceapă“. Kollased sibulad puhastatakse käsitsi noaga ja iga sibul lõigatakse pooleks. Tooreste sibulate koorimisele järgnev etapp on kuumtöötlemine keetmise teel, mis toimub vahetult pärast koorimist või pärast vajaliku koguse sibula võtmist külmhoidlast. Sibulaid keedetakse vees, mis sisaldab 15 g joodimata kivisoola ühe kilogrammi sibulate kohta. Keetmisaeg ei tohi olla pikem kui kümme minutit. Pärast keetmist vesi nõrutatakse ja sibulad jahutatakse enne hakkimist. Hakitud keedusibul viiakse ruumi, kus valmistatakse kalamarjasalatit.

b.8)   Lisamine tootmisprotsessi

Jahedas ruumis hoitav soolatud kalamari viiakse salativalmistusruumi. Külmutatud tootel lastakse 48 tundi sulada. Ruumi tuuakse ka hakitud keedusibul, päevalilleõli, gaseeritud vesi ja sidrunimahl. See etapp viiakse läbi käsitsi.

b.9)   Koostisainete doseerimine ja segamine

Kalamari ja muud koostisained doseeritakse mahutisse käsitsi. Segamiseks käivitatakse vispel, mis jäetakse mõneks ajaks töötama ilma õlita, kuni moodustub viskoosne kreem, milles on kalamarja purunemisest tekkinud valged laigud. Segamist jätkatakse, lisades järgemööda kord väikeses koguses õli ja gaseeritud vett, kord mõni lusikatäis sidrunimahla, et õli ei eralduks. Segamine jätkub seni, kuni kogu mõõdetud kogus õli ja gaseeritud vett on ära kasutatud. Saadud toodet maitstakse, et teha kindlaks, kas on vaja lisada looduslikku sidrunimahla. Kui lisatakse sibulat, siis hakitud keedusibulat. Ainult segamistoiming on mehaaniline, kõik muud etapid käivad käsitsi.

b.10)   Toote pakendamine

Toode pakendatakse eri mahutavusega plast- või klaaspakenditesse, mis on suletud hermeetilise kaanega. Need toimingud tehakse poolautomaatselt, arvestades et salati doseerimine ja termiline sulgemine (sulgemisviis) toimub masinate abil.

4.3.   Tootele traditsioonilist iseloomu andvate põhielementide, tavakohase koostise – toor- või koostisainete – kirjeldus

Toote „Salată tradițională cu icre de crap“ valmistamiseks kasutatakse üksnes järgmisi traditsioonilisi koostisaineid: karpkalamari, mageveekalade marja segu, päevalilleõli, gaseeritud vesi, sidrunimahl, sool. Traditsiooniliselt kasutatakse paksendina mageveekalade soolatud marja segu. Gaseeritud vett kasutatakse toote „Salată tradition ională cu icre de crap“ valmistamiseks seepärast, et see ei muutuks viskoosseks.

Soolatud karpkalamari on peamine tooraine, mis on andnud tootele selle nime „Salată tradițională cu icre de crap“. Uuringud on näidanud, et karpkalamarja on juba 1916. aastal mainitud Grigore Antipa raamatus „Pescaria si pescuitul in Romania“ („Kalapüük Rumeenias“, lk 706, osa „c) Haugi-, karpkala- ja mitmesuguste mageveekalade mari“) tsitaadis, mille kohaselt „eemaldatakse karpkala- ja haugimari hoolikalt kala lõikamisel, et seda soolata, ning seda hoitakse kesta eemaldamiseks väikses vaadis või tünnis. Kestad eemaldatakse vahendiga, mida Delta piirkonnas nimetatakse Priboiuks või Praboiuks (Turtucaia elanikud kutsuvad seda karpkalamarja kloppimise pulgaks). See on 80–90 cm pikkune pulk, mille otstes on kaks väikest risti (joonis 377), mis võimaldavad kloppida marja (nagu klopitakse või tegemiseks koort) nii, et kestad jäävad ristidesse kinni ja vaati jääb üksnes mari. Seejärel toode soolatakse, valatakse spetsiaalsetesse vaatidesse ja lastakse turule.“ (Antipa, 1916)

Toote retsepti teine põhitooraine on mageveekalade marja segu. Seda segu on mainitud ka Grigore Antipa 1916. aasta raamatus „Pescaria si pescuitul in Romania“ („Kalapüük Rumeenias“, lk 706, osa „c) Haugi-, karpkala- ja mitmesuguste mageveekalade mari“) nimetuse „Tarama“ all tsitaadis, mille kohaselt „segatakse muude karpkalalaste mari, v.a pardkalamari, mis on sageli mürgine, omavahel, seejärel klopitakse seda teatavat sorti pulgaga (Priboi), enne kui see soolatakse, pakendatakse ja müüakse kaubanduses kehvema kvaliteediga marjana „Tarama“. (Antipa, 1916) Ühenduse tootjad on selle koostisaine välja valinud ning kasutanud seda alates 2010. aastast praeguse nimetuse all „mageveekalade marja segu“, et seda tüüpi mageveekalade marja segu ja Kreeka sama nimetuse all turustatavat merekalade marja segu omavahel mitte segi ajada. Et tagada toote konsistents ning võimendada soolatud karpkalamarja maitset, kasutatakse mageveekalade marja segu, eeldusel et tegemist on karpkalalaste sugukonna kalade soolatud ja küpsenud marjaga.

Ülejäänud neli traditsioonilise toote koostises kasutatavat elementi on koostisained, mis esinevad allpool toodud dokumentaalsetes tõendites, milles on kirjeldatud toote „Salată tradițională cu icre de crap“ retsepti ja selle valmistamise viise. Nõnda käsitleti toodet „Salată tradițională cu icre de crap“ 1937. aastal eelroana (Thevenin, 1937) kui Rumeenia gastronoomia tüüptoodet, mis kajastus ka Léon Thevenini prantsuskeelses turistidele mõeldud reklaamraamatus „Les bons plats roumains“ („Head Rumeenia toidud“) ja selle hilisemas, 1939. aastal ilmunud ingliskeelses väljaandes „Savoury Rumanian dishes and Choise Wines“.

Carproe salad’i on eespool nimetatud raamatu prantsuskeelses väljaandes kirjeldatud järgmiselt: „KARPKALAKAAVIAR“. Karpkalakaaviaril on väiksem mari. [...] [...] Puistake see soolaga üle ja laske 24 tundi seista, enne kui seda kuuma veega anumas õrnalt hõõrute, ning lisage järk-järgult õli ja sidrun nagu majoneesi puhul. Värvus muutub järk-järgult krevettpunaseks. Toodet tarbitakse olenevalt maitsest hakitud sibulatükkidega.“ (Thevenin, 1937)

Autor Lucretia Oprean avaldas 1970. aastal raamatu „Minuturi alimentare și alte rețete culinare“ („Suupisted ja muud toiduretseptid“), milles leheküljel 137 kirjeldatakse karpkalamarja valmistamist. Toote valmistamisel kasutati karpkalamarja, taimeõli, soola, looduslikku sidrunimahla ja sibulat, kusjuures sibula kasutamine on autori sõnul vabatahtlik ja oleneb maitse-eelistustest. „„Salata cu icre de crap sau stiuca“ (15–20 minutit). 100 g karpkala- või haugimarja, 200 g taimeõli, sool, sidrunimahl, lusikatäis peeneks hakitud sibulat.“ (Oprean, 1970)

1970. aasta standard, toiduainetööstuse ministeerium, toode „Salată tradițională cu icre de crap“, võttes vastu departemangu sisestandardi N.I.D. 927-70 N.23, millega reguleeritakse kalakaaviari tooraine ja kohustuslikud koostisained. „See sisestandard viitab tootele „Salată de icre“ (kalamarjakaaviar), mis on valmistatud soolatud karpkalamarjast, taramast [...] segatuna toiduks mõeldud päevalilleõliga. Toodet „Salată de icre“ valmistatakse soolatud kalamarjast, rafineeritud toiduõlist, sidrunhappest ja toiduželatiinist.“

1982. aastal avaldatud raamat „Rețetar-tip pentru preparte culinare“ („Tüüpilised toiduvalmistamisretseptid“) on mõeldud toitlustuse korraldamiseks. See sisaldab 1 245 retsepti, sealhulgas traditsioonilist toodet „Salată cu icre de crap“. Dokumendi võttis vastu ja avaldas sisekaubanduse ministeerium (toitlustuse direktoraat) ning selle kasutamine oli kohustuslik kõigis toitlustusasutustes. Karpkalakaaviari retsepti nr 99 puhul nõuti järgmiste koostisainete kasutamist: „[...] karpkalamari, rafineeritud päevalilleõli, soodavesi, sidrun või sidrunisool.“ Retseptiraamatus esitatud retseptid pärinevad Rumeenia kulinaariapärandist ning selle teose sissejuhatuses on märgitud järgmist: „[...] raamat on inspireeritud meie riigi traditsioonilisest köögist (Rumeenia, NDR) ja selles on kasutatud moodsa toiduvalmistustehnoloogia meetodeid.“ (Ministerul Comertului Interior, 1982)

1988. aastal Stere Stavrositu ja Ecaterina Stavrositu kirjutatud raamatus „Semipreparatele în bucătăria modernă“ („Valmistoit moodsas köögis“) valmistatakse karpkalakaaviari karpkalamarjast, soodaveest, sidrunist ja soolast. (Stavrositu & Stavrositu, 1988)

Kõik need mitme aastakümne dokumendiviited annavad tunnistust toote „Salată tradițională cu icre de crap“ valmistamisel kasutatavast traditsioonilisest toorainest.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---